natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1981 på grundlag af ændringen i nettokapitalapparatet lil løbende genanskafTelsespriser i det tyske nationalregnskab i forhold til Hibbert's 1979­tal.
1981 on basis of change in net capila! stock current replacement cost in German national accounts on Hibbert's 1979 figure.
Finansielle oplysninger: Bundesbank — virksomheder ekskl. byggeindustrien.
Financial data: Bundesbank enterprises excluding housing.
Opdeling af de malerielle aktiver pá grundlag af det tyske nationalregnskab.
Breakdown of constituents of physical assets on the basis of German national accounts.
Virksomhedssektoren : produktion, investering, løn og profit
3.2 Wage costs and functional income distri­bution compensation per employee is expected to increase by more than 20% in 1984 and by close to 20% in 1985, nominal wage increases in the EC are expected to range, in 1984 and 1985, from 0,4% in the Netherlands to around 12% in Italy.
Den årlige stigning faldt i gennemsnit for Fællesskabet fra 9,0 % i 1982 ril 6,4 % i 1983, og det forventes, at der vil ske en yderligere nedgang til under 5 % i 1984 og 1985 (jf­ tabel 3.7).
On average for the EC, the annual increase dropped from 9,0% on average for the EC in 1982 to 6,4% in 1983 and is forecast to show a further slowdown, to under 5%, in 1984 and 1985 (see Table 3.7).
Dette betyder en væsentlig afdæmpning af den inflationstakt, der er registreret i gennemsnit for perioden 1973­1983, og markereren tilbage­venden til de inflationsrater, der blev registreret i gennemsnit for de 13 år forud for 1973 (5,0 %).
This represents a substantial deceleration on the rate of inflation recorded on average for the period 197383 and, indeed, marks a return to the inflation rates recorded on average for the 13 years preceding 1973 (5,0%).
Som nævnt ovenfor afspejler den seneste forbedring af renta­biliteten i Fællesskabet i stor udstrækning stigende profit­kvote i nationalindkomsten — og derfor en udtalt afdæmp­ning i reallønomkostningernes vækst i kølvandet på recessionen i 1981/82.
As mentioned above, the recent improvement profitability in the Community is to a large extent a reflection of an increase in the share of profits in national income — and hence of a pronounced slowdown in the growth of real wage costs in the aftermath of the 1981/82 recession.
Som det fremgår af tabel 3.6, steg lønsummen pr. lønmodtager ') i gennemsnit for EF 10 i 1982 med 9,4%, eller lidt mindre end den årlige gennemsnitlige vækstrate for perioden fra 1960 til 1973.
As seen from Table 3.6, compensation per employee' rose, on average, for EC 10 in 1982 by 9.4%, or slightly less than the annual average growth rate over the period from 1960 to 1973.
En yderligere ned­gang til 7,6% fandt sted i 1983, og dette mere moderate tempo i løninflationen forventes at fortsætte i 1984 og 1985.
A further slowdown — to 7,6% — took place in 1983 and this more modest pace of wage inflation is expected to continue in 1984 and 1985.
Den forventede stigningstakt i de nominelle lønninger i EF ligger på linje med det forventede niveau i USA; men er imidlertid høj sammenlignet med de lønstigninger, der regi­streres i Japan på nuværende tidspunkt.
However, the expected rate of increase in nominal wages in the EC, while on a level with that forecast for the United States, is high compared with the wage increases now being recorded in Japan.
Desuden er der meget store forskelle i lønomkostningsstigningerne inden for EF.
Moreover, the prob­lem of divergence with respect to wage cost increases within the EC remains substantial.
Da stigningen i lønsummen pr. lønmodtager i 1982 og 1983 kun har været lidt større end stigningen i BNP­deflatoren, har stigningen i den reale produktløn (lønomkostningerne deflateret med BNP­deflatoren) været væsentlig mere mode­rat end tidligere.
As the rise in compensation per employee in 1982 and 1983 has been only slightly faster than the increase in the GDP deflator, the rise in the real product wage (compensation of employees deflated by the GDP deflator) has been substan­tially more moderate than earlier.
Medens den i perioden 1960­1973 udviste en stigning på 4,4% årligt i gennemsnit for Fællesskabet, og i perioden 1973­1981 på 2,3%, blev der i 1982 og 1983 kun registreret stigninger på henholdsvis 0,4% og 1,1 %.
In fact, while it showed a rise of 4,4% per year on average for the EC during the period 1960-73 and one of 2,3% in the period 1973 to 1981,
') Tallene i dette afsnit omfatter hele økonomien.
Data in this section cover the whole economy.
Tabel 3.6 Lønsum pr. lønmodtager
Table 3.6
1973­1960 (gennemsnit)
1973/60 (average)
1981­1973 (gennemsnit)
1981/73 (average)
Økonomisk årsoversigt 1984­1985
1984 in Greece and Ireland and 1985 in France and Luxembourg. bourg.
Ud fra denne betragtning har ud­ viklingen siden 1981 betydet et væsentligt brud med trenden efter det første olieprischok.
Note: The real product wage is defined as compensation per employee deflated by the GDP deflator.
Faldet i denne kvote fortsatte i 1983 og ser på grundlag af de nuværende skøn og prognoser ud til at skulle fortsætte i 1984 og 1985.
Source : Euroslat and Commission services.
BNP i 1975­markedspriser pr. lønmodtager
GDP at 1975 market prices per person employed
Anm. : De reale enhedslønomkostninger defineres som den reale produktløn (tabel 3.8) divideret med produktionsmængden (BNP) pr. lønmodtager (tabel 3.9). Kilde: Eurostat og Kommissionens tjenestegrene.
Note: Real unit labour costs is defined as the real product wage (Table 3.8) divided by the volume of output (GDP) per person employed (Tabic .1.9).
} Lønindkomsten, inkl. en beregnet indkomst fra de selv stændiges arbejde, i % af brutton: îlionalproduktet i faklorpriser.
Labour income, including an imputed income from labour of self-employed, as a % of gross domestic priduct at factor cosi.
Kilde: Skøn fra Kommissionens tjenestegrene.
Source: Estimates of Commission services.
Efter 1973 afdæmpedes væksten i den samlede faktorproduk­tivitet, selv om dette (i procentpoints) var mindre end i Fællesskabet, og kapitalapparatet steg stort set i takt med beskæftigelsen.
After 1973, the growth of total factor productivity slowed down, although less so (in percentage points) than in the EC, and the stock of capital rose broadly in line with employment.
I perioden 1981­1985 forventes stigningstak­ten for den samlede faktorproduktivitet at være stort set
In the period 1981-85, the rate of increase in total factor productivity is likely to be about the
Som anført i foregående afsnit er stigningen i den reale produktløn i Fællesskabet på lang sigt blevet opvejet af en tilsvarende stigning i produktionen pr. beskæftiget.
As noted in the preceding section, the rise in the real product wage in the EC has, over the long term, been compensated by an equivalent risein the volume of output per person employed.
Imidler­tid skyldes kun en del af denne stigning selve faktoren arbejdskraft.
However, only a part of this rise is attributable to the labour input itself.
En anden del skyldes en stigning i den investe­rede kapital pr. beskæftiget (capital deepening).
Another part is due to an increase in the stock of capital per person employed (capital deep ening).
— samlet faktorproduktivitet — vejet ændring i relationen kapital/ arbejdskraft
Output per person employed of which attributable to: — total factor productivity — weighted change in capiti il/labour ratio
— samlet faktorproduktivitet — vejet ændring i relationen kapital/ arbejdskraft
Output per person employed of which attributable to: — total factor productivity — weighted change in capital/h ibour ratio
Produktion pr. lønmodtager fordelt på :
Output per person employed of which attributable to:
— samlet faktorproduktivitet — vejet ændring i relationen kapital/ arbejdskraft
— total factor productivity — weighted change in capiti il 1« ibour ratio
— samlet faktorproduktivitet — vejet ændring i relationen kapital/ arbejdskraft
Output per person employed of which attributable to: - total factor productivity — weighted change in capital/h ibour ratio
Det fremgår af tabel 3.12, som indeholder tal for den samlede fællesskabsøkonomi, at ca. 3,5 points af den gennemsnitlige årlige stigning i produktionen pr. beskæftiget på 4,4 % i perioden 1960­1973 skyldes en stigning i den samlede faktor­produktivitet ') og resten eller 0,9 points en stigning i kapital­intensiteten.
As seen from Table 3.12 which presents data for the total community economy, about 3,5 points of the annual average increase in output per person of 4,4% in the period 196073, can be attributed to an increase in total factor pro ductivity1and the remainder or 0,9 points to an increase in the capital/labour ratio.
Efter 1973 var stigningstakten for den samlede faktorproduktivitet væsentligt lavere end i de foregående 13 år, men stigningstakten i kapital pr. beskæftiget var stort set den samme som tidligere.
After 1973, the rate of increase in total factor productivity was substantially lower than during the preceding thirteen years, but the increase in capital per person employed continued at almost the same rate as earlier.
Der er ikke tegn på en ændring i denne trend efter 1981. På grundlag af de foreliggende skøn for 1982/83 og prognoserne for 1984/85 kan vækstraten for den samlede faktorproduktivitet være steget til 1,2 % i gennemsnit for 1982­85, medens stigningen i kapitalen pr. beskæftiget formodes at udgøre de resterende 0,8 points af den samlede gennemsnitlige stigning på ca. 2 % i vækstraten for produktionen pr. beskæftiget.
There are no signs of a break in this trend after 1981: on the basis of available estimates for 1982/83 and forecasts for 1984/85, the rate of growth of total factor productivity may amount to 1,2% on average for 1982-85, while the rise in capital per person employed may account for the remaining 0,8 points of the total average increase of about 2% in the rate of growth of output per person employed.
Med hensyn til de tre største medlemsstater, for hvilke der kan beregnes explicitte skøn over den samlede faktorproduktivitet (der foreligger ikke tal for kapitalapparatet i Italien), synes Tyskland og Frankrig at have haft næsten ens trender for både den samlede faktorproduktivitet og kapitalen pr. beskæftiget, medens stigningen i den samlede faktorproduktivitet i Det forenede Kongerige, som den opgøres her, ser ud til at være blevet forøget siden 1981.
Among the three major Member States for which explicit estimates of total factor productivity can be calculated (no capital stock figures are available for Italy), Germany and France seem to have experienced rather similar trends in both total factor productivity and capital per person em ployed, while in the United Kingdom the rise in total factor productivity as measured here would appear to have accelerated since 1981.
Meget af accelerationen — hvis ikke hele accelerationen — i faktorproduktivitetsvæksten i Det forenede Kongerige kan måske tilskrives »shake­out«, dvs., at økonomien har tilnærmet sig sin potentielle produk­tionsvækstrate igennem en mere effektiv udnyttelse af ar­bejdskraft og kapital.
However, much if not all of this acceleration of factor productivity growth in the UK may be attributed to 'shake-out' — that is to say, the economy has been moving closer to its potential output growth path through the more efficient use of labour and capital.
— samlet faktorproduktivitet — vejet ændring i relationen kapital/ arbejdskraft
Output per person employed of which attributable to : — total factor productivity — weighted change in capital/h ibour ratio
I USA var væksten i den samlede faktorproduktivitet i perioden 1960­1973 meget lavere end i Fællesskabet og æn­dringen i kapitalen pr. beskæftiget tegnede sig kun for et lille årligt tillæg til produktionsstigningen pr. beskæftiget.
In the United States, the growth of total factor productivity during the period 1960-73 was much lower than in the EC and the change in capital per person employed accounted for only a small annual addition to the increase in output
Anm. : Den samlede faktorproduktivitet er blevet beregnet inden for rammerne af en produk­tionsfunktion, hvor output­niveauet formodes at være bestemt af input­niveauet for to produktionsfaktorer, arbejdskraft og kapital, og en vis grad af tekniske fremskridt
Note: Total factor productivity has been computed within a production function framework where the level of output is assumed io be determined by the level of input of two production factors, labour and capital, and a certain rale of technical progress (total factor productivity):
K og L input i form af kapital og arbejdskraft og Alt) virkningen af de tekniske fremskridt, og hvor arbejdsindkomstens andel af den samlede indkomst forudsættes at være konstant.
K and /, the inputs of capital and labour, and Alt) the effect of technical progress and the share of labour income in total income is assumed lo be constant.
Pá grundlag af en simplificeret form for denne produktionsfunktion kan graden af tekniske fremskridt beregnes tilnærmelsesvis som g = y-ak hvor g er graden af tekniske fremskridt (stigning i den samlede faktorproduktìvitet), y er vækstraten for output­mængden, a er profitandelen af bruttonationalproduktet ΐ faktorpriser og k er vækstraten for kapitalapparatet pr. lønmodtager.
From a simplified form of this production function ihc rate of technical progress can be computed approximately as g = y-ak where g is the rate of technical progress (increase in total factor productivity), y is the rate of growth of the volume of outpui. a is ihc share of profits in gross domestic product at factor costs and k is the rale of growth of the capital slock per person employed.
') Vækstraten for faktorproduktiviteten kan tilnærmelsesvis beregnes som følger : g = y — a k, hvor g er vækstraten for den samlede faktorproduktivi­tet, )■ vækstraten for produktionen pr. beskæftiget, k vækstraten for kapitalapparatet pr. beskæftiget og a profitandelen i bruttonationalpro­duktet.
The rate of growth of factor productivity can be computed approximately as follows: g = y — a k, where g is the rate of growth of total factor productivity, y the rate of growth of output per person employed, k the rate of growth of the capital stock per person employed and a the share of profits in gross domestic product.
Tekniske fremskridt er en residualstørrelse og omfatter indsatsen af andre faktorer end kapital og arbejdskraft (jf. anmærkning til tabel 3.12).
Thus technical progress is a residual item and includes factor inputs other than capital and labour (see note to Table 3.12).
Der er ikke taget hensyn til indbyggede tekniske fremskridt, stor­driftsfordele eller effekten af relative priser på de tekniske fremskridt eller kapacitetsudnyttelsen.
No allowance is made for embodied technical progress, returns to scale, the effects of relative prices on technical progress, or capacity utilization.
Økonomisk årsoversigt 1984-1985 ringseffektiviteten giver anledning til følgende bredt formulerede konklusioner:
Enterprise sector: output, investment, wages and profits
Forudsættes det, at den økonomiske vækst (som de mellemfristede fremskrivninger tyder på) når op på 2 % i gennemsnit for perioden 1982-1988, vil den underliggende (konjunkturkorrigerede) investeringseffektivitet i Fællesskabet muligvis blive noget højere end de 0,08, der er anført i tabel 3.13, sandsynligvis omkring 0,10 hvilket er stort set det samme tal, som registreredes i gennemsnit for perioden 1973-1981. Dette tal er stadig væsentlig lavere end det skønnede tal for USA.
The conclusions suggest ing that investment in the EC since 1973 has been particularly inefficient in generating output are, however, corroborated by data on the marginal efficiency of capital estimated on the basis of the flow data only.
') Investeringseffektiviteten svarer til den omvendte værdi af den marginale kapitalkoefficient.
Thus, as shown in Table 3.13, the output efficiency of investment (rate of growth of output divided by the ratio of investment to output' amounted to 0,21 both in the EC and in the US on average for the period 1960-73.
Forholdet mellem outputvækstraten, investeringseffektiviteten og investeringskvoten kan udtrykkes som følger:
In the subsequent eight years the EC recorded an efficiency of gross investment of only 0,09, against 0,13 in the United States.
') Vækstraten for BNP devideret med investeringskvoten. Kilde: Kommissionens tjenestegrene.
Y I Y where Y is gross domestic product, and Y the change in output.
Virksomhedssektoren: produktion, investering, løn og profit sammenhæng er det værd at notere, at vækstraten for den samlede faktorproduktivitet i USA synes at være steget, og at forskellene mellem Fællesskabet og USA i så henseende nu synes at være ret små.
Enterprise sector: output, investment, wages and profits
De vigtigste pris- og indkomstpolitiske foranstaltninger
.Viajor developments in prices and incomes policy
Den pristalsregulering af lønningerne, der blev indført i 1982, var fortsat gældende i 1984.
The wage indexation system in force since 1982 continued into 1984.
I december 1983 offentliggjorde regeringen sin lønpolitik for den offentlige sektor i 1984.
In December 1983 the government announced the wage policy for the public sector in 1984.
Pristalsreguleringen vil blive gennemført i sin helhed uden de udskudte betalinger, der var gældende i 1983.
Indexation will be fully implemented without the delays in payments applied in 1983.
Den øvre grænse for de forskellige indkomstgrupper, der omfattes af forskellige pristalsreguleringer, blev forhøjet.
The upper limits on tranches of income subject to different indexation arrangements was raised.
Der ydes fuld 'regulering for stigninger i forbrugerprisindekset for lønninger under 50 000 DR (før 35 000 DR), 50 % for lønninger mellem 50 000 og 75 000 DR (tidligere 35 000 og 55 000 DR) og 25 % for lønninger mellem 75 000 og 100 000 DR (tidligere 55 000 og 80 000 DR).
Thus full indexation to take account of rises in the consumer price index is applied to wages below DR 50 000 (previously DR 35 000). one half to wages between DR 50 000 and 75 000 (previously 35 000 and 55 000) and one quarter for wages between DR 75 000 and 100 000 (previously 55 000 and 80 000).
Disse ordninger, som gælder for de offentligt ansatte, følges generelt i overenskomsterne for den private sektor.
These arrangements, which concern public servants, are generally followed in settlements in the private sector.
De regeringsforanstaltninger, der blev vedtaget i februar 1982, og hvorved pristalsreguleringen aflønningerne ændredes, således at disse blev forhøjet med et fast beløb, ophørte i 1983.
Government measures modifying the indexation of wages and salaries, adopted in February 1982 and providing for fiat rate increases, ended in 1983.
I 1984 blev den proportionale pristalsregulering genindført, ifølge hvilken lønningerne forhøjes, når pristallet passerer en bestemt tærskelværdi på basis af et firemåneders glidende gennemsnit.
In 1984 proportional indexation was reintroduced, whereby the mechanism is triggered once the threshold has been crossed by the price index moving average over four months.
Myndighederne forbeholdt sig ret til at træffe foranstaltninger i henhold til finansloven af 11. april 1983, såfremt lønomkostningsstigningerne oversteg den gennemsnitlige stigning hos de vigtigste handelspartnere.
The authorities reserved the right to take measures under the Finance Act of 11 April 1983 where wage cost in creases exceed the average increase in main trading partners.
Den 14. marts indførte regeringen en afgift på 2 % årligt på en pristalsbunden forhøjelse aflønninger og sociale ydelser såvel som en tilsvarende afgift for de selvstændige.
On 14 March the government applied a levy amounting to 2% a year on one indexation instalment of wages and social benefits as well as an equivalent levy on the self employed.
Dette betyder, at der årligt indefryses en dyrtidsportion for lønmodtagerne i årene 1984, 1985 og 1986.
This means that one indexation portion will not be paid to wage and salary earners in each of the years 1984.
Indtægterne fra denne afgift vil blive stillet til rådighed for den sociale sikringsfond og statskassen.
1985 and 1986. The product of this levy will be put at the disposal of the social security fund and the Treasury.
Imidlertid kan denne afgift delvis anvendes til fremme af beskæftigelsen og sikring af erhvervslivets konkurrenceevne.
Nevertheless this levy can be partially used for the promotion of employment and the maintenance of the competitiveness of firms.
Priskontrollen (der indebærer forudgående godkendelse fra han delsministeriet af enhver prisforhøjelse inden for industri, im port, handel og distribution) var fortsat gældende i 1984.1 marts anmodede handelsministeriet om, at firmaerne undlod at indgive anmodninger om prisstigninger i perioden frem til 18. maj.
The system of price controls, requiring prior authorization of the Ministry of Commerce for each increase in prices of industry, importers, traders and distributors, continued in force in 1984. In March the Ministry of Commerce requested that firms should not introduce requests for price rises up to 18 May.
Regeringens mål for lønpolitikken i 1984 indebærer en stramning af forhøjelserne i den gennemsnitlige årsløn, således at denne fra år til år ikke overstiger den planlagte stigning i priserne (5 %).
The government's target for pay in 1984 involves restraining the increase in annual average earnings to the year to year increase planned in prices (5%).
Der føres i øjeblikket forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter.
Negotiations are at present in progress between both sides of industry.
Disse forhandlinger decentraliseres i stadig højere grad og de overenskomster, der er indgået, ligger generelt lidt over 5%.
These negotiations are increasingly decentralized and settlements reached have generally been somewhat in excess of 5%.
Den selektive fastfrysning af priserne forlængedes i oktober 1983 indtil udgangen af 1984, og samtidig blev forhandlernes avancemargen fastsat i procent i stedet for i absolutte værdier.
The selective price freeze was extended in October 1983 until the end of 1984 fixing the profit margin of distributors in percentage terms, instead of absolute values.
For importører og producenter udtrykkes fortjenstmargenen fortsat i absolutte værdier.
For importers and producers, margins remain expressed in absolute values.
I maj 1984 meddelte økonomiministeriet, at globale anmodninger fra sammenslutninger om pris stigninger ville blive afvist, og at kun individuelle anmodninger ville blive behandlet.
In May 1984 the Ministry of Economic Affairs announced that global requests by federations for price increases would be refused and only individual requests examined.
I forbindelse med mindre stigninger vil systemet om anmeldelse blive anvendt.
For less important increases the system of notification will be applied.
Ifølge dette kan producenter og importører, hvis omsætning ligger på mellem 100 og 250 mio BFR, foretage forhøjelser i absolutte tal af deres salgspriser, tre måneder efter at der er sket anmeldelse til myndighederne, og priskontrollen ikke har gjort indsigelser.
Thus producers and importers whose turnover is between 100 and 250 million francs can pass on cost increases in absolute terms in their selling prices three months after notification to the authorities, where there is no objection by the Prices Service.
Prispolitikken har som generelt mål at reducere inflationstakten til 5 % i løbet af 1984.
Prices policy is geared to the general aim of reducing the inflation rate to 5% in the course of 1984.
De fleste priser er underlagt priskontrol, som kun er blevet lempet for industriprodukter i direkte konkur rence med udenlandske varer.
Most prices are subject to control which has only been relaxed for industrial products in direct competition with foreign goods.
Nye reguleringsaftaler er blevet indgået med forskellige erhvervskategorier og der er blevet ind ført strengere kontrol med firmaer, som ikke opfyldte tidligere indgåede forpligtelser.
Fresh regulation agreements have been concluded with various occupational categories and stricter controls have been imposed on firms which did not comply with previous commitments.
Forhøjelsen af de offentlige takster om fattes af 5 %-grænsen.
Increase in public service charges are subject to the 5% limit.