natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I tredje del gennemgår forfatteren de beslutninger, der allerede er truffet på dette område i direktivet af 24. juni 1988 om den endelige, fuldstændige liberalisering af kapitalbevægelser (direktivets indhold, gennemførel­sen, problemer på skatteområdet), direktiverne fra 1989 om bankydelser, foranstaltningerne til styrkelse af det monetære samarbejde mellem medlemsstaterne og beslutningen om gradvis etablering af en økonomisk og monetær union.
The third part of the study examines the decisions taken to achieve an integrated financial market: the Directive adopted on 24 June 1988, which represents the culmination of the process of completely liberalizing capital movements (scope, implementing arrangements, problems connected with taxation); the Directives adopted in 1989 designed to achieve a true common market in banking services; the measures to reinforce monetary cooperation between Member States; and the Decision on the progressive attainment of economic and monetary union.
Dominique Servais — født i 1959 — juridisk embedseksamen fra Université Catholique de Louvain — eksamen i internationale anliggender fra Université Catholique de Louvain — konsulent i Den Belgiske Centralbanks udlandsafdeling — i dag finansråd i Belgiens Faste Repræsentation ved De Europæiske Fællesskaber og lektor på HEC Saint­Louis i Bruxelles.
Dominique Servais — Born 1959; degree in law from the Université catholique de Louvain; degree in international relations (UCL); Assistant Adviser in the Foreign Affairs Department of the National Bank of Belgium; currently Financial Adviser to Belgium's Permanent Representative to the European Communities and Lecturer at HEC (Hautes Études Commerciales) Saint-Louis, Brussels.
Pris i Luxembourg (moms Ikke medregnet): 8 ECU
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 8
AUDIOVISUEL PRODUKTION I DET INDRE MARKED
AUDIOVISUAL PRODUCTION
MÅLSÆTNING m
IN THE SINGLE MARKET
Audiovisuel Produktion i det Indre Marked af Matteo Maggiore
Audiovisual production in the single market by Matteo Maggiore
Denne publikation, som har til formål at bidrage til offentlig debat om europæisk integration, er udarbejdet uden for EF-Kommissionen.
This publication, designed to contribute to public debate on European integration, was prepared outside the Commission of the European Communities.
De udtrykte synspunkter står for forfatterens regning og er ikke nødvendigvis sammenfaldende med Kommissionens.
The views expressed are those of the author alone, and do not necessarily reflect the opinion of the Commission.
Sidst i denne publikation findes en kortfattet bibliografi.
This publication is also available in the following languages:
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1991
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1990
En ganske særlig tak retter jeg til Mary Rose Byrne, der bl.a. har stået for alt det praktiske arbejde med skrivningen af bogen.
Very special thanks go to Mary Rose Byrne, responsible, among other things, for all the logistics related to the writing of this book.
Medlem af Kommissionen Carlo Ripa di Meana takker jeg for støtte.
I also thank Carlo Ripa di Meana, Member of the Commission of the European Communities, for his support.
Stor taknemlighed føler jeg over for alle, uden undtagelse, i afdelingen »Audiovisuel Politik og Produktion« i EF-Kommissionens Generaldirektorat for Information, Kommunikation og Kultur.
I am especially grateful to the whole of the audiovisual production and policy division, without exceptions, in the Directorate-General for Information, Communication and Culture of the Commission of the European Communities. munities.
Megen tak skylder jeg Frederic Cobau, Edimedia; Antonio D'Angelo, tidligere leder af MEDIA-programmets dokumentationstjeneste, og Sergio Diana, Cesemann, for materiale, som de venligst har stillet til rådighed for mig.
I owe many thanks to Frederic Cobau of Edimedia, Antonio D'Angelo, formerly responsible for documentation with the Media programme, and Sergio Diana of Cesemaan, for the documentation they kindly put at my disposal.
Sidst, men afgjort ikke mindst, takker jeg Diederik Bangert for venlig hjælp.
Last, but certainly not least, I thank Diederik Bangert for his friendly support.
Forord Indledning Kapitel I: Fremføringsmidler
Acknowledgements Introduction Chapter I : Carriers
Internationalisering og liberalisering EF's vigtigste mål: At skabe en lovgivningsmæssig ramme EF­direktivet om tv­radiospredningsvirksomhed (a) Den historiske baggrund (b) Direktivets principper (i) Fri cirkulation (ii) Kulturelle målsætninger (iii) Ophavsret Europarådets konvention Konklusion : Indførelse af regler og den europæiske identitet fiktion
EC Directive on broadcasting (a) Historical background (b) Principles of the Directive (i) Free circulation (ii) Cultural objectives (iii) Copyright Convention of the Council of Europe Conclusion: Regulation and the identity of Europe
Andre initiativer 4. Hjemmevideo B­ Information 1. Europa tv 2.
Other initiatives 4.
Euronews C ­ Europæisk tv med andet indhold 1. Eurosport 2.
C - Other contents of European television 1. Eurosport 2.
Generelle træk
General features
Offentligt tv Service kontra forretning (a) En ny rolle (b) National strategi (c) Den europæiske kamp
Public-service television Service ν business (a) A new role (b) National strategy (c) The European battle
Internationale organisationer Det Europæiske Fællesskab Den Europæiske Radiounion (EBU) Europarådet Eutelsat Sammenslutningen af Kommercielle Tv­stationer i Europa (ACT) Andre internationale organisationer
International organizations The European Community The European Broadcasting Union The Council of Europe Eutelsat Association of Commercial Television in Europe (ACT) Other international organizations
Kapitel IV: Den teknologiske udfordring
Chapter IV : The technological challenge
Bilag IV : Fortegnelse over EBU­medlemmer og godkendte observatører pr. 1. januar 1989 Bilag V: Fælleserklæring om et Audiovisuelt EUREKA Bilag VI: Tale ved EF­Kommissionens formand, Jacques Delors, på Den Europæiske
Appendix VI: Speech by Mr Jacques Delors, President of the European Commission, at the
Audiovisuelle Konference i Paris den 2. oktober 1989 Bilag VU : Sammenslutningen af Kommercielle Europæiske Tv­selskabers charter
Appendix VII: Charter of the Association of Commercial Television in Europe (ACT)
Bibliografi i hovedtræk
Essential bibliography
Nogle vigtige bekvemmeligheders udbredelse 0.2.
Household penetration of basic amenities 0.2.
Elementær europæisk tv­statistik (1986) 0.3. Tv­seere i Europa
Basic European television statistics (1986) 0.3.
Kapitel I: Fremføringsmidler
Chapter I : Carriers
Detaljer vedrørende Eutelsat­satellitter 1.1.3.
Eutelsat satellite system details 1.1.3.
Sammenligning af satellitter med lav, middel og stor styrke 1.1.4.
Comparison of low, medium-and high-power satellites 1.1.4. European DBS satellites 1.1.5.
Nogle europæiske DBS­satellitters væsentligste karakteristika 1.1.6.
Main features of some European DBS satellites 1.1.6.
Satellitmodtagelse indtil udgangen af 1994: Installeret modtageudstyr 1.1.7.
Satellite reception to end-1994: Installed TVROs 1.1.7.
Prognoser over udbredelsen af satellitantenner 1.2.1.
Satellite dish penetration estimates 1.2.1.
Kabel­tv's udbredelse i USA, 1975­1985 1.2.2. Prognose over husstande i Europa med kabel­tv 1.2.3.
Growth of cable television in the USA, 1975-85 1.2.2.
Prognose over husstande i Europa med kabel­tv (% af samtlige husstande) ...
Forecast of European cable homes (% of all homes)
Produktion af spillefilm, 1970­1987 II.A.2. Fiktion i tv sammenholdt med den samlede sendetid (1987) II.A.3.
Production of feature films, 1970-87 II.A.2.
Programstruktur: Sammenligning af offentlige og private kanaler II.A.4.
Programme structure: A comparison of public and private channels II.A.4.
Forskellige kanalers fiktionsmængde (1987) II.A.5.
Hours of fiction by channel (1987) II.A.5.
Eksport af audiovisuel produktion fra EF­lande i 1985 II.A.6.
Amount of audiovisual exports of EC countries in 1985 II.A.6.
Europæiske kanalers fiktionsprogrammer i 1985 fordelt efter oprindelse .... II.A.7.
Origin of fiction programmes broadcast by European channels in 1985 II.A.7.
Film udsendt af europæiske kanaler i 1985 fordelt efter oprindelse H.A.8.
Origin of films broadcast by the European channels in 1985 II.A.8.
Forskellige programtyper fordelt efter oprindelsesland II.A.9.
Origin area by type of programme II.A.9.
De forskellige landes import af fiktion målt i timer (1987) II.A.10.
Imports of fiction by country in hours (1987) H.A.10.
Forskellige kanalers import af fiktion (1987) II.A.ll. Import af fiktion fordelt efter herkomst (1987)
Imports of fiction by channel (1987) II.A.11.
Film distribueret i forskellige europæiske lande i 1985 fordelt efter produktions­land II. 1.11.
Origin of films distributed in various European countries in 1985 11.1.11.
Videokassettebåndoptageres udbredelse (ved årets udgang) 11.4.3.
Penetration of VCRs in homes (at year end) 11.4.3.
Ressourceforbrug på spillefilm på video og i biografer, 1980­1984 11.4.4.
Consumption of feature films on video and at cinemas. 1980-84 Π.4.4.
Kapitel ΠΙ: Hovedpersonerne
Chapter III : The protagonists
Reklameudgifter i løbende priser og til gældende valutakurser 111.4.3.
Advertising expenditure at current prices and exchange rates 111.4.3.
Landene opstillet i rækkefølge efter reklameudgifter i 1988 i løbende priser og til gældende valutakurser ΙΠ.4.4.
Rank order of 1988 advertising expenditure by country at current prices and exchange rates 111.4.4.
Bruttonationalprodukt i løbende priser og til gældende valutakurser 111.4.5.
Gross domestic product at current prices and exchange rates 111.4.5.
Reklameudgifter i % af bruttonationalproduktet 111.4.6.
Advertising as a percentage of GDP (at market prices) 111.4.6.
Indeks over reklameudgifter i % af BNP 111.4.7.
Index of advertising as a percentage of GDP 111.4.7.
Reklameudgifter i % af bruttonationalproduktet 111.4.8.
Advertising as a percentage of GDP (at market prices, ranked by 1988 percent­age) 111.4.8.
Reklameudgifter per capita i løbende priser og til gældende valutakurser ... IH.4.9.
Advertising expenditure per capita at current prices and exchange rates .... 111.4.9.
Lande opstillet i rækkefølge efter reklameudgifter per capita i 1988 i løbende priser og til gældende valutakurser IH.4.10.
Rank order of 1988 per capita advertising expenditure by country at current prices and exchange rates HI.4.10.
Udgifter til tv­reklame i løbende priser og til gældende valutakurser (mio. ECU) 111.4.11.
Television advertising expenditure at current prices and exchange rates (million ECU) 111.4.11.
Udgifter til reklame i løbende priser og til gældende valutakurser (mio. USD) . 111.4.12.
Television advertising expenditure at current prices and exchange rates (million USD) 111.4.12.
Tv's reklameindtægter i % af BNP HI.4.13.
Television advertising revenue as a percentage of GDP 111.4.13.
Reklameindtægternes procentvise andel af europæiske tv­selskabers samlede ind­tægter (1987) III.4.14.
Advertising revenue as a percentage of total income for European television industries (1987) 111.4.14.
Europas, USA's og Japans samlede reklameudgifter i løbende priser og til gældende valutakurser, fordelt på de forskellige medier (mio. ECU) IIL4.15.
AH Europe, USA and Japan combined media split at current prices and exchange rates (million ECU) 111.4.15.
Europas, USA's og Japans samlede reklameudgifter i løbende priser og til gældende valutakurser, fordelt på de forskellige medier (mio. USD) 111.4.16.
All Europe, USA and Japan combined media split at current prices and exchange rates (million USD) 111.4.16.
Europas, USA's og Japans samlede reklameudgifter fordelt på de forskellige medier 111.4.17.
All Europe, USA and Japan combined media split 111.4.17.
EF's samlede reklameudgifter i løbende priser og til gældende valutakurser, fordelt på de forskellige medier (mio. ECU) IH.4.18.
EC combined media split at current prices and exchange rates (million ECU) 111.4.18.
EF's samlede reklameudgifter i løbende priser og til gældende valutakurser, fordelt på de forskellige medier (mio. USD) 111.4.19.
EC combined media split at current prices and exchange rates (million USD) IH.4.19.
EF's samlede reklameudgifter fordelt på de forskellige medier 111.4.20.
EC combined media split 111.4.20.
Internationale reklameudgifters fordeling på forskellige medier 1987 (rækkefølgen bestemt af tv) 111.4.21. Prognoser over investeringer i reklame i EF IH.4.22. Prognoser over investeringer i reklame i EF­ og EFTA­landene 111.4.23. Investering i reklame per capita i EF­landene 111.4.24.
International advertising expenditure by media, 1987 (ranked by TV) .... 111.4.21.
Lande opstillet i rækkefølge efter reklameudgifter per capita i 1987 i løbende priser og til gældende valutakurser 111.4.25.
Rank order of 1987 per capita advertising expenditure by country at current prices and exchange rates 111.4.25.
Gældende regler vedrørende tv­reklamer i Europa
Current regulations on TV advertising in Europe
Kapitel TV: Den teknologiske udfordring
Chapter IV : The technological challenge
Verdensmarkedet for professionelt radio-og tv-udstyr rv.2.
Product shares of the broadcasting-equipment market-place IV.4. Japan — Hardware market volumes IV.5.
Det Europæiske Fællesskab — Hardwaremarkedets omfang (detailsalg i 1986priser) rV.10. Tv's udbredelse i 1995 IV.ll.
EC — Hardware market volumes (retail value at 1986 prices) IV.10.
Disse sektorer er dels offentlige, dels private, og hører både under kategorien industri og kategorien kultur.
These sectors are both public and private and fall under the categories of both industry and culture.
Kultur, økonomi og industriel produktion er alle aspekter, der er af fundamental betydning for den audiovisuelle produktion.
Culture, economics and industrial production all represent aspects fundamental to audiovisual production.
De kan ikke adskilles, og intet af dem må glemmes eller negligeres.
They cannot be separated and none of them may be forgotten or left behind.
Der har aldrig tidligere været nogen kulturel aktivitet, der i den grad har været under indflydelse af industrielle og økonomiske faktorer, og ingen industriel aktivitet har nogen sinde været så afhængig af sit kulturelle indhold og sin kulturelle opgave.
No cultural activity was ever in the past as conditioned by industrial and economic factors, and no industrial activity has ever depended so much upon its cultural content and mission.
Audiovisuel produktion er en ny sektor i den forstand, at dens aktiviteter udsættes for forandringer, der vil ændre deres karakter og omdanne dem til noget nyt.
As a single sector, audiovisual production is new in the sense that the activities involved in it are undergoing such changes as to alter their nature and mould them into something new.
Sektorens dimensioner er foreløbig ikke særlig imponerende.
The dimensions of the sector are not impressive as yet.
I 1985 vurderedes dens omsætning i Europa til 15,4 mia. ECU, svarende til 0,4% af EF's BNP.
In 1985, its turnover was estimated at ECU 15 400 million in Europe, representing 0.4% of the GNP of the European Community.
Fjernsynet tegner sig for 58 % af den samlede omsætning, og der er 120 000 beskæftigede i sektoren som helhed.
Television accounts for 58% of this total, and 120 000 people are employed in the whole of the industry.
Men bortset fra, at omsætningen stiger hastigt (det er sandsynligt, at den når op på 27 mia. ECU i 1990), er den audiovisuelle produktion nært forbundet med andre økonomiske og industrielle sektorer (elektronik, informatik, reklame osv.), hvorfor dens økonomiske betydning er større, end tallene viser.
Apart from the fact that this figure is rapidly growing (it could attain ECU 27 000 million by 1990), audiovisual production is closely connected to other economic and industrial sectors (electronics, and information industry, advertising, etc.) and is, therefore, more economically relevant than figures can tell.
Den audiovisuelle revolution, som omtales i denne bog, er fremkaldt af teknologisk innovation.
The audiovisual revolution to which reference will be made in this book was brought about by technological innovation.
Satellitter og kabler har ændret radiospredningens landskab, der før var begrænset og overfyldt, men nu rummer sendetid i overvældende mængde.
Satellites and cables turned the broadcasting landscape from a small and crowded one into a vast expanse of airtime.
Denne sendetid er stadig så godt som uudnyttet, og mange er i tvivl om, om der er ressourcer til at udfylde den, og om der overhovedet er efterspørgsel efter den.
This space is still virtually uninhabited, and many wonder whether the resources needed to fill it exist and even if there is any demand for it in the first place.
Det er forfatterens opfattelse, at både efterspørgselen og ressourcerne findes, men at den audiovisuelle produktion og de udbudte serviceydelser inden længe vil være gennemgribende anderledes, end de hidtil har været.
It is the writer's opinion that such demand and resources do exist, but that audiovisual production and the services offered will be radically different a short time from now from what they have been in the past.
Filmens og fjernsynets billeder er uden sammenligning mere effektive end noget andet udtryksmiddel.
Film and television images are incomparably more effective than any other means of expression.
Så snart det bliver praktisk muligt at anvende dem til alle både private og offentlige formål, vil de uimodståeligt trænge ind, hvor man hidtil har benyttet lyd eller skrift.
As soon as it becomes practical to use them for all purposes, private or public, they will relentlessly take over where sound or writing have operated until today.
Men i praksis er det sandsynligt, at de audiovisuelle medier bliver de kommende århundreders papir og blæk.
For practical use, however, audiovisual means are likely to become the paper and ink of centuries to come.
Den europæiske audiovisuelle industri ser dagens lys i en situation, der er meget ugunstig.
The European audiovisual industry sees the light in a highly unfavourable position.
Den største ulempe er den opsplitning, der gør sig gældende.
The main drawback is fragmentation.
Den første virkning af den audiovisuelle revolution er den grænseoverskridende spredning af programmer og film, der foregår ved hjælp af kabel- og satellittransmission.
The first effect of the audiovisual revolution is the transborder circulation of programmes and films through broadcasting via cable and satellite.
Europas forening er et fait accompli for så vidt angår sendetid og spredningsområder. råder.
The unification of Europe is an accomplished feat as far as air-time and broadcasting areas are concerned.
På internationalt og kontinentalt plan har man netop gjort det første forsøg på at udforme regler for denne spredning.
This circulation has just seen the first attempt at regulation on a transborder and continental scale.
Hidtil har der kun eksisteret nationale regler, som ikke har været overensstemmende og ikke har omfattet produktioner hidrørende fra andre stater.
Before, regulation only existed at the level of national States; it was not consistent and did not apply to products originating in other States.
Splittelse og opdeling er også årsag til, at europæisk produktions- og investeringskapacitet går tabt.
Europe's production and investment potential is also lost because of scattering and division.
Den første aktør på den audiovisuelle scene, der har udviklet en enhedsstrategi med henblik på det europæiske marked og optræder parallelt i alle europæiske lande, er USA; Japan følger efter.
The primary actor on the audiovisual scene developing a single strategy for the European market, and operating simultaneously in all European countries, is the USA; Japan follows.
Tabel 0.1 Nogle vigtige bekvemmeligheders udbredelse
Table 0.1 Household penetration of basic amenities
Der bør imidlertid udelukkende skelnes mellem produktion af henholdsvis »software« (programmer og film) og »hardware« (udstyr), da alle andre distinktioner, herunder distinktionen mellem film og fjernsyn, uvægerligt vil falde bort.
be made, however, exclusively between software (programme and film) and hardware (equipment) production, as all the others, including that between cinema and television, are bound to disappear.
I forbindelse med audiovisuel produktion er enhver national politik utilstrækkelig.
Any national policy in the field of audiovisual production is insufficient.
Der bør hovedsagelig arbejdes på kontinentalt plan, dvs. i EF-institutionernes og Europarådets regi.
The main effort should be displayed on a continental scale, within European Community institutions and the Council of Europe.
Inden for de seneste år har EF engageret sig kraftigt i at udvikle en hensigtsmæssig politik på det audiovisuelle område.
In the last few years, the European Community has committed itself greatly to the development of a successful audiovisual policy.
Indsatsen går hovedsagelig i følgende tre retninger: ger:
Its action follows three main directions: tions:
(i) fastlæggelse af regler: Udarbejdelse af forslag til minimumsregler i form af et direktiv om tv-radiospredning over grænserne
(i) regulation, with the drafting of minimum rules, in the form of a directive, on transborder broadcasting;
Tabel 0.2 Elementær europæisk tv-statistik (1986)
Table 0.2 Basic European television statistics (1986)
Farve-tv Video Tekst-tv (% af (% af (% af husstande) husstande) husstande)
Colour sets VCR Teletext (% homes) ("A* homes) (% homes)
Kilde: Logica.
Logica.
Noie: ') Betegner en ubetydelig mængde.
Source Notes.
Tankestreg står for »ikke oplyst«.
1Insignificant, na = not available.
Tanken om et audiovisuelt EUREKA, som den franske præsident, François Mitterand, formulerede i december 1987, er en lejlighed til at gøre status over den hidtidige udvikling og til at skitsere en samlet politik.
The idea of an audiovisual Eureka, formulated by the French President François Mitterrand in December 1987, is the occasion to draw a balance of the developments that have taken place to date and for the sketching of a global policy.
På »Assises de l'audiovisuel« — et møde med deltagelse af over 800 eksperter fra den pågældende sektor hjemmehørende i alle Europas lande og af observatører fra oversøiske lande — fremkom der en række forslag og retningslinjer med henblik på et sådant program.
A series of proposals and guidelines for this programme were issued at the 'Assises de l'audiovisuel', a meeting involving over 800 experts of the sector from all over Europe and observers from overseas.
Konferencen blev afholdt i Paris 30. september — 2. oktober 1989, så det er endnu for tidligt at vurdere dens resultater.
The conference was held in Paris between 30 September and 2 October 1989; as yet, it is too early to assess its outcome.
Ikke desto mindre har Det Audiovisuelle EUREKA allerede erhvervet visse definitive træk, som der vil blive redegjort for i sidste del af nærværende publikation.
Nevertheless, the audiovisual Eureka has acquired by now certain definite traits that will be summarized in the last part of this publication.
Belgien Danmark Finland FR Tyskland Det Forenede Kongerige Frankrig Grækenland Irland Italien
Austria Belgium Denmark Finland France FR of Germany Greece Ireland Italy
Kilde: Antennes -juni 1989.
Source: Antennes - June 1989.
Situationen på det audiovisuelle område har forandret sig dramatisk, navnlig som følge af teknologiske ændringer.
The audiovisual landscape has been dramatically modified by technological change in the first place.
Disse ændringer vedrører først og fremmest fremføringsmid­lerne for billeder og lyd.
This affects primarily the carriers, the vehicles for image and sound.
Udviklingen i seernes holdning og reaktioner afhænger af arten og omfanget af den sendetid, der er til rådighed.
Evolution in viewers' attitudes and responses depend on the nature and volume of space, or air-time, available for activity.