natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen ønsker kontrollen med anvendelsen af forordningerne skærpet på en række områder: Den vil indføre kontrol med, at kvalitetskravene for frugt og grønsager og kvalitetskriterierne for korn og oksekød, der opkøbes ved intervention, overholdes, og den vil indføre kontrol med den faktiske anvendelse af skummetmælkspulver, der tilbagekøbes af landmændene til foderbrug, med den faktiske produktion af olivenolie, og med overholdelsen af reglerne vedrørende vinmarker og vinfremstilling.
The European Commission wants to strengthen controls on the application of common Community regulations in a number of fields: quality standards for fruit and vegetables: qualitative criteria for cereals and beef sold into intervention; checking that milk powder produced for animal feed is actually used for that purpose and that growers given aid to produce olive oil actually produce the oil; respect for rules governing vineyards and wine­making.
Europa­Kommissionen foreslår at styrke de nationale kontrolmyndigheder, men ønsker derudover et hold af kontrollører med selvstændige beføjelser, som f. eks. kan foretage uanmeldte besøg.
The Commission proposes a strengthening of national control bodies and would also like to establish a team of Commission officials with independent powers and entitled, for example, to carry out surprise inspections.
Efter Kommissionens mening bør landbrugspolitikkens tre hovedinstrumenter fortsat være: Markedsordningerne, der sikrer den økonomiske ram­me omkring landbrugerne, strukturstøtten, der letter omstilling af bedrifterne, og i særlige tilfælde direkte indkomststøtte.
The Commission feels that the common agricultural policy must continue to play its three major roles: organiza­tion of the market, which ensures a stable economic framework for agriculture, structural aid, which assists farm modernization, and direct income aid in special cases.
Men ved at fastsætte produktionsmål og pålægge landbrugerne medansvar, hvis disse produktionsmål overskrides, vil producenterne blive mere bevidste med hensyn til markedsrealiteterne, end de hidtil har været.
But through the fixing of production objectives and the implementation of measures designed to tax producers if these targets are exceeded, farmers will in future be obliged to take account of the realities of the market, which they have not always done in the past.
Det drejer sig ikke om at sætte kunstige grænser for deres initiativ og foretagsomhed, men om at gøre det klart for dem, at prisgarantien ikke er den samme for overskudsprodukter, og at de kommer til at deltage i finansieringen af deres afsætning.
This does not mean that artificial limits are put on farmers' output, but it does mean letting them know that guaranteed prices will not be the same for surplus products and that they will have to participate in the cost of disposing of them.
Producenterne må således disponere som andre virksomhedsledere.
Farmers will have to act more like businessmen.
Det grønne Europa's støtte skal kun gælde de mængder, som er i Fællesskabets interesse, hvadenten de anvendes til EF's eget forbrug, til eksport eller til kampen mod sulten i verden.
Community farm spending must cover only the quanti­ties corresponding to the Community interest, taking account of domestic needs, international trade and the Community's role in the fight against world hunger.
Landbrugsudgifterne vil derfor i fremtiden gennemsnitligt stige langsommere end Fællesskabets indtægter — og det vil gøre det muligt at frigøre midler til andre europæiske formål ■
Farm spending will therefore continue to rise at least on average slower than the Community's own resources and this will allow more funds to be spent on other European policies ■
^_BAR_tø Kontoret for De europæiske Fællesskabers ^ ψ officielle Publikationer L-2985 Luxembourg
rSSN 0379-3133 jilfcj Office for Official Publications of the European Communities 2985 Luxembourg
Lån fra Det europæiske Fællesskab
European Community borrowing and lending
Det europæiske Fællesskab og Den europæiske Investeringsbank optog i 1980 tilsam­men lån på 3 874 mio ECU1)· 64 procent blev optaget på Fællesskabets eget kapitalmar­ ked og resten på det amerikanske, det schweiziske og det internationale kapitalmarked.
In 1980, the European Community and the European Investment Bank raised 3 874 million ECU' on the Community (64% of the funds), American, Swiss and international capital markets.
Sammen med forskellige reserver gjorde disse lån det muligt at yde lån på i alt 4 530 mio ECU — hvoraf de 4 152 mio ydedes til formål inden for Fællesskabet, medens de 378 mio ECU blev ydet til formål uden for Fællesskabet (fortrinsvis i Middelhavslandene og i de lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet, som har indgået samarbejdsaftaler med EF).
These borrowings and various other reserves helped to finance loans to the value of 4 530.4 million ECU, 4 152.4 within the Community and 378 outside (mainly in Mediterranean countries and in the African, Caribbean and Pacific countries which have cooperation agreements).
I finansieringsbidrag til formål inden for Fællesskabet er der nu i alt siden 1954 ydet 24,5 mia ECU.
Since 1954, loans within the Community have reached a level of 24.5 billion ECU and between 1979 and 1980 they increased by 23%.
Beløbet i 1980 var 23 procent højere end i 1979 og blev først og fremmest anvendt til at nedsætte den europæiske energiafhængighed: til infrastrukturer og produk­tionsudstyr i vanskeligt stillede regioner samt til at øge den europæiske industris konkurrenceevne gennem omstrukturering og omskole den arbejdskraft, som frigøres ved omstruktureringen.
The essential objectives are: to increase energy independence in Europe; to encourage regional development through the introduction of production equipment and new infrastructure; to restructure European industries, to increase their productivity and to retrain workers released through restructuring.
Samtlige medlemslande har nydt godt af disse lån, men der er lagt særlig vægt på regionale hensyn ved fordelingen. I 1980 ydedes 69 procent af lånene til formål i de medlemslande, som har de største regionalproblemer nemlig: Irland, Italien og Storbritannien.
All member countries benefit from these loans but particular importance has been given to the regional dimension.
Fællesskabets lån ydes af en række finansieringskilder:
Community loans are distributed through various financial sources.
□ Den europæiske Investeringsbank (EIB) er Fællesskabets vigtigste finansieringsin­strument: mellem 1958 og 1980 har den udlånt 14.4 mia ECU til investeringsformål i
D The European Investment Bank (EIB) is the principal Community source of investment finance (14.4 billion ECU lent by the Community between 1958 and 1980, 8.7 billion between 1978 and 1980, showing a rapid growth in latter years).
') I ECU (europæisk valutaenhed) = ca. 8 kr. pr. 12. februar 1982.
1 ECU (European currency unit) = about £0.56 or Ir.£ 0.70 (at exchange rates current on 12 February 1982).
Marts 1982
March 1982
Fællesskabet, og den kraftige stigning i de sidste år fremgår af, at de 8,7 af disse 14,4 mia ECU er ydet mellem 1978 og 1980.
the Community by financing projects aimed at developing the least prosperous regions (almost two­thirds of the loans since the beginning).
Banken ledes som et selvstændigt offentligret­ligt organ inden for Fællesskabet af sine egne selvstændige ledelsesorganer: Styrelses­rådet, bestyrelsen og direktionen.
The EIB has its own management organization: a Board of Governors, a Board of Directors and a Management Committee.
Tildelingen af et lån besluttes af bestyrelsen efter omhyggelig undersøgelse af hvert enkelt projekt.
Decisions on granting loans are taken by the Board of Directors following extensive study of the projects concerned.
EF­Kommissionen udpeger ligesom medlemslandene et medlem og en suppleant til bestyrelsen, og såvel det pågældende medlemsland som Kommissionen afgiver en udtalelse, før der bevilges et lån.
On behalf of Member States, the European Commission ap­points a director and an alternate to the Board of Directors.
Bankens egenkapital er tegnet af medlemslandene.
Before granting a loan, the State concerned and the European Commission must give their opinions.
Den blev i juni 1981 fordoblet til 14,4 mia ECU, hvoraf mere end 1,4 mia er eller skal indbetales.
The EIB is backed by capital subscribed to by Member States which, in June 1981, was doubled to 14.4 billion ECU with more than 1.4 billion effectively paid in or to be paid in.
De samlede udlån, der finansieres gennem lånoptagelse, må ikke overstige 250 procent af den tegnede egenkapital.
Financed through EIB borrowing, loans at any one time may not exceed 250% of the subscribed capital.
Man regner med, at de investeringer, hvortil Banken har bidraget i 1980, har skabt 50 000 arbejdspladser og reddet 15 000 andre. Endvidere repræsenterer infrastrukturprojekter en beskæftigelse svarende til 600 000 arbejdspladser i et år.
Investments supported by the Bank in 1980 created an estimated 50 000 jobs and saved 15 000 others; in addition, infrastructure works represented the equivalent of 600 000 jobs for one year.
□ EKSF — Det europæiske Kul­ og Stålfællesskab — har udlånt 7 254 mio ECU mellem 1954 og 1980, ligeledes på basis af lånoptagelser og brugt til finansiering at produktive investeringer i kul­ og stålindustrien, samt — med tilslutning af Ministerrådet — til af­sætning, transport og lignende af kul­ og stålprodukter.
D The ECSC, the European Coal and Steel Community (7 254 million ECU lent between 1954 and 1980), finances investments — similarly through borrowing — in the coal and steel industry.
EKSF støtter også opførelse og modernisering af arbejderboliger samt investeringer i virksomhedsomhedsomstilling.
In addition, with the approval of the Council of Ministers, it finances projects aimed at improving marketing, transport, etc. of these products.
Sådanne lån har i 1980 gjort det muligt at overføre 11 450 ansatte fra kul­ og stålindu­strien til andre sektorer.
It also supports construction and modernization programmes, housing for the workforce as well as industrial reconversion investments which, in 1980, helped to make 11 450 new jobs available to coal and steel workers in other sectors.
EKSF­lånene udvælges og tildeles af Europa­Kommissionen.
ECSC loans are examined and granted by the European Commission.
Π Euratom, Det europæiske Atomenergifællesskab, har ydet lån på 502 mio ECU mellem 1963 og 1980. Euratom finansierer op til 20 procent af de samlede omkost­ninger ved investeringer i atomkraftværker og anlæg til genoparbejdning af atom­brændsel.
□ Euratom, the European Atomic Energy Community (502 million ECU lent between 1963 and 1980), finances up to 20% of the cost of projects in the nuclear energy field and nuclear fuel processing.
Europa­Kommissionen er bemyndiget til på Euratom's vegne at indgå låneaftaler op til et loft. der i 1979 blev sat til 1 mia ECU, og som man overvejer at forhøje til 2 mia. Kommissionen udvælger de investeringsprojekter, som skal støttes.
The European Commission was authorized to raise funds of 1 billion ECU for Euratom in 1979. Raising this to 2 billion is currently being considered.
Den sørger for, at de stemmer overens med Fællesskabets energipolitik. Den euro­pæiske Investeringsbank administrerer lånene på Euratom's vegne.
Investment projects are selected by the Commission to ensure that they conform to the objectives of the Community's energy policy.
□ NIC, det nye fællesskabsinstrument for låntagning og genudlån, har udlånt 475 mio ECU i 1979 og 1980.
Ü The NCI, the New Community Instrument for borrowing and lending (475 million ECU lent in 1979 and 1980), finances investments which, like those of the EIB, stimulate the convergence of Member States' economic policies.
Ligesom Den europæiske Investeringsbank bidrager NIC­lånene først og fremmest til infrastruktur­ og energiinvesteringer, der fremmer en bedre overensstemmelse mellem medlemslandenes økonomiske politik, og som imø­dekommer Fællesskabets vigtigste mål, når man tager deres væsentlige regionale og beskæftigelsesmæssige virkning i betragtning.
They correspond to the Community's priority objectives mainly in the fields of energy and infrastructure projects and take into account impact in regional development and employment. The Community's Council of Ministers has authorized the Commission to raise funds in the name of the EEC.
Fællesskabets Ministerråd har bemyndi­get Europa­Kommissionen til at optage lån i EF's navn (låneloftet på 1 mia ECU bør snart på ny forhøjes).
The borrowing ceiling of 1 billion ECU should soon be increased.
1 820 mio ECU blev således udlånt til Italien og Irland i 1976 og 1977.
to help Italy and Ireland in 1976 and 1977.
Loftet for låntagning blev i 1981 forhøjet til 6 mia ECU.
A new borrowing ceiling of 6 billion was set in 1981.
Sådanne lån besluttes af Fællesskabets Ministerråd og ydes på visse betingelser vedrørende den økonomiske politik.
These loans are granted by the Community's Council of Ministers and are subject to the terms of Community economic policy.
De bør ikke forveksles med de lån, som nationalbankerne og medlemsstaterne gensidigt yder hinanden for at sikre det europæiske valutasamarbejde1) — lån, der ydes af valutareserverne uden optagelse af lån på kapitalmarkedet.
They should not be confused with those mutually agreed by the Central Banks and Member States under the European Monetary System1which do not use the capital market but involve their own exchange reserves.
Inden for visse grænser kan der ydes rentestøtte til EKSF­lån, således at renten nedsættes med tre points. Det samme gælder lån fra Investeringsbanken og NIC­lån til genopbygning i de regioner i Italien og Grækenland, der netop er ramt af jordskælv2), samt til de lån, der ¡følge aftalen om det europæiske valutasystem ydes til udviklingen af Italien og Irland — de to mindst udviklede af de lande, som deltager fuldt ud i valutasystemet. EF's omkostninger herved var i 1980 258 mio ECU, hvoraf 61 mio var opført på EKSF's budget.
Rebates which reduce the interest rate on loans by three points also exist in certain circumstances; for example for EIB and NCI loans covering the areas of Italy and Greece devastated by recent earthquakes.2The European Monetary System will also allow for development loan interest rebates in Italy and Ireland until the end of 1983, as the two least prosperous countries fully involved in the System.
Det er endvidere muligt at yde en sådan rentegodtgørelse i forbindelse med lån til egnsudviklingsformål i medlemslandene.
Similar interest rebates may also become possible for loans to Member State develop­ment areas.
Den omstændighed, at Fællesskabet disponerer over flere lånemuligheder, er ikke noget handicap. Tværtimod gør den det muligt for Fællesskabet at udnytte sin finansieringska­pacitet bedre.
The number of sources of Community finance is not a handicap and actually permits the Community to use its financial capacities more effectively.
Fællesskabet kan på denne måde under forskellige betegnelser og med tilstrækkelige garantier i hvert enkelt tilfælde henvende sig til banker og andre institutio­nelle långivere, der almindeligvis skal respektere et loft over, hvad de må udlåne til en enkelt låntager.
It can turn to institutional investors, banks, etc. under different labels and get guarantees appropriate to the nature of the loan together with the necessary funds (other lending organizations are often limited to lending ceilings for each borrower).
Og i udlånsfasen kan de særlige behov i forskellige sektorer og regioner opfyldes mere fleksibelt og i tilstrækkeligt omfang.
At the financing stage, investments can be designed to meet the specific needs of sectors and regions both flexibly and efficiently.
De enkelte finansieringsinstrumenter virker i øvrigt i tæt samarbejde:
In addition, the activities of the different sources of finance are closely coordinated:
□ Tidspunkter, udbydelsessteder og vilkår for lånoptagelserne er afstemt, så der tages hensyn til såvel det samlede behov som udviklingen på lånemarkederne.
D the dates, the place of issue and the terms of the borrowing are coordinated to meet global needs and market developments;
□ Virksomheder, offentlige og halvoffentlige selskaber og institutioner, banker og andre samarbejdende finansieringsorganer, der søger et lån, kan henvende sig til Investe­ringsbanken i Luxembourg vedrørende et lån fra Banken eller af NIC­midlerne.
□ companies, public bodies, banks and other intermediary organizations wanting finance must apply to the EIB in Luxembourg for loans from its resources or those of the NCI.
Vedrørende alle andre lån — bortset fra EKSF's omstillingslån — kan henvendelse ske til en bestemt tjenestegren i Europa­Kommissionen, nemlig Generaldirektoratet for lån og investering, der, for at lette de to institutioners samarbejde, også er placeret i Luxembourg.
With the exception of ECSC reconversion loans which are handled through national ministries, applications for loans can be addressed to one single Commission service: the Directorate­General for Credit and Investment, also located in Luxembourg, which coordinates operations;
Π Procedurerne for etablering af et lån kræver, som det allerede er nævnt, samarbejde efter forskellige regler mellem Investeringsbanken og Europa­Kommissionen.
D financing arrangements involve close cooperation between the EIB and the Euro­pean Commission.
Realite­ten er, at Euratom­lån og NIC­lån ydes til investeringer, som i forvejen nyder godt af støtte fra Investeringsbanken.
Euratom and NCI loans are granted to investment projects which also get EIB support.
Endvidere er låneaktiviteten — afhængigt af den er­hvervsmæssige udvikling og Fællesskabets politik — koordineret med Fællesskabets
Moreover, lending activities are coordinated with those of the services responsible for managing the Community's non­repayable aids, in line with Community policy.
') Se Europa-noter nr. 7/79: »Det europæiske monetære System«.
See European file No 7/79: 'The European Monetary System'.
2) I 1981 fastsattes et loft på I 080 mio ECU for lån til genopbygning af produktionsmidler og ekonomiske og sociale infrastrukturer.
A specific ceiling of 1 080 million ECU was fixed in 1981 for these loans which aim to rebuild the means of production and the economic and social infrastructure.
tilskudsvirksomhed. Tilskud, der ikke skal tilbagebetales, ydes af Den europæiske Fond for Regionaludvikling, Den europæiske Socialfond og udviklingssektionen i Den europæiske Udviklings­ og Garantifond for Landbruget1).
Belfast, coordination has led to integrated operations which mobilize a range of Community and national resources to help regional development.
Hvorfor fællesskabslån?
Community aid — Why?
Giver den andet og mere end en tilsvarende indsats fra medlemsstaternes og de sædvanlige finansieringskilders side? (En indsats, som det aldeles ikke er Fællesskabets tanke at overflødiggøre).
What do they do which is not already done by Member States or the traditional financial institutions (for which the Community is not a substitute)?
□ Først og fremmest giver Fællesskabets kreditværdighed, dets kapacitet som låntager, de garantier, som det kan tilbyde (dets egne indtægtskilder og den konsekvente administration af de lånte midler) mulighed for at låne betydelige summer på kapital­markedet på bedre vilkår.
D First of all, there's the Community's reputation, its capacity to raise funds and the guarantees that it offers. Its own budget and strict administration of borrowed funds enable it to raise large sums on the capital markets at advantageous rates.
Fællesskabet spiller en voksende rolle (selv om den stadig er begrænset) i tilbageføringen af kapital fra lande med betydelige betalingsbalanceover­skud — især olielandene: Fællesskabets låntagning udgør dog mindre end 1 procent af de summer, der lånes på de nationale kapitalmarkeder men mere end 10 procent af lånoptagelserne på det internationale lånemarked.
In this respect, the Community plays a growing (though still too limited) role in recycling capital from countries with surplus funds, particularly the oil-producing countries: its borrowing amounts to less than 1% of the capital raised on national markets but more than 10% of that raised on the international market.
Disse midler kan derefter videreud­lånes på lempeligere vilkår, eftersom Fællesskabet for det første ikke søger at tjene på dem, og for det andet ofte yder støtte til nedsættelse af renten.
These resources can be lent on favourable terms since the Community's aim is not to make a profit, and interest rates can often be lowered through interest rebate facilities.
Til gengæld kræves det, at lånerne kan stille passende garanti, at projektet er økonomisk levedygtigt, og at det direkte bidrager til gennemførelse af Fællesskabets målsætninger.
On the other hand, the borrower must provide adequate guarantees, his project must be economi­cally viable and it must contribute in some way to the realization of Community objectives.
□ Endvidere kan låneaktiviteten lette gennemførelsen af en række væsentlige formål for Fællesskabet.
Since the onset of the economic crisis, it has become apparent that there are structural disequilibria both between Member States and between regions.
Siden krisen brød ud, er den strukturelle uligevægt mellem medlemslan­dene og de enkelte regioner blevet større, og den nye internationale arbejdsfordeling, der er konsekvensen af den eksplosive stigning i energiomkostningerne, har skabt talrige tilpasningsproblemer i visse sektorer og for samfundet som helhed.
A new international division of labour, following the explosion of energy costs, is creating numerous global and sectoral adaptation problems. We need to reduce the economic divergences between member countries, deal with the energy challenge and create new jobs through increased investment.
Man må derfor prøve at dæmpe de økonomiske forskelle mellem medlemslandene, leve op til energiudfordringen og skabe nye arbejdspladser gennem øgede investeringer.
In this respect, the Community's financial opera­tions help unify the European partners.
Fælles­skabets finansieringsvirksomhed er i denne sammenhæng udtryk for solidaritet mel­lem deltagerne i Det europæiske Fællesskab.
Whilst all Community loans and non­repayable structural aid only represent, in tolo, about 0.3% of GDP (gross domestic product) in the Ten, its concentration gives it considerable weight in certain sectors (steel, coal, energy).
Skønt samtlige Fællesskabets lån og tilskud kun udgør 0,3 procent af de Ti's samlede interne bruttoprodukt, anvendes de så koncentreret, at de har betydelig vægt i visse sektorer (som stål. kul og energi) og i de fattigste regioner (som Mezzogiorno i Italien og Irland, hvor de i 1979 udgjorde 5,3 procent af det interne bruttoprodukt og 17 procent af de samlede investeringer).
It also has considerable impact in the poorest regions such as Italy's Mezzogiorno and Ireland, a country where it represents 5.3% of the GDP and 17% of total investment.
Andre steder og på andre områder giver finansieringsvirksomheden visse muligheder, som ganske vist endnu er beskedne, men som kan have igangsættende eller accelere­rende virkning.
In addition, Community operations bring in additional resources, which although relatively modest may nevertheless act as accelerators and multipliers to stimulate regional economies.
Fællesskabets finansieringsvirksomhed er vokset i årenes løb.
The financial role of the Community is increasing all the time.
Mellem 1970 og 1980 er udlånenes reelle omfang mere end firdoblet, når der tages hensyn til inflationen.
Between 1970 and 1980. the real volume of loans - adjusted to take account of inflation - has more than quadrupled.
') Vedrorende EF's forskellige fonde se Europa noter nr. 8/81: »Egnsudviklingen og EF«, nr. 19/79: »Den europæiske Socialfond«, og nr. 4/81: »EF's fælles landbrugspolitik«.
But the manufacturing sector loans have only increased sixfold, despite an attempt in 1980 to redirect investment into industry to combat unemployment.
Fordeling på sektorer af lånene i 1980 (i mio ECU)
Sectoral distribution of loans in 1980 (in million ECU)
Fordeling på lande af lånene i 1975-1980 (i procent) ')
Distribution by country, 1975-80' (in %)
Belgien Danmark Tyskland Frankrig Irland
Italy Luxembourg Netherlands United Kingdom Non-EEC