natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samarbejdsaftalen mellem Fællesskabet og Jugoslavien
EEC-Yugoslavia cooperation agreement
Aftale mellem Fællesskabet og Jugoslavien
EEC-Yugoslavia Agreement
En ny fase i forbindelserne mellem Fællesskabet og Jugoslavien indledtes den 25. februar 1980 i Bruxelles med paraferingen af en samarbejdsaftale ledsaget af en aftale, der omfatter pro dukter henhørende under EKSF-traktaten.
Relations between the EEC and Yugoslavia took a further step forward with the initialling in Brussels on 25 February of a Cooperation Agreement and an Agreement on ECSC products.
Denne samarbejdsaftale er en nyskabelse i forbindelserne mellem Fællesskabet og Jugoslavien.
lowing year by Mr Ortoli.4 Mr. Bijedic, President of Yugoslavia's Federal Executive Council, paid a return visit to Brussels on 16 February 1976, the first visit to the Commission by a Yugoslav Head of Government.'
Det drejer sig om en »sui generis «-aftale af ubegrænset varighed, og der er taget hensyn til Jugoslaviens stilling som alliancefri europæisk middelhavsstat og medlem af 77-landegruppen.
How ever, the real turning-point in EEC-Yugoslav relations came with the trip to Belgrade on 1 and 2 December 1976 by Mr van der Stoel, President of the Council, and Mr Gundelach.'
Der har også fundet en række besøg sted.
The Cooperation Agreement represents a fresh departure in the Community's relations with Yugoslavia.
Fra Fællesskabets side har Sir Christopher Soames, næstformand for Kommissionen, i april 1974 3) aflagt besøg i Beograd, hvor også formanden for Kommissionen, François-Xavier Ortoli, blev modtaget året efter i juni 1975 "*); fra jugoslavisk side har formanden for Det føderative Eksekutivråd, Dzemal Bijedic5) aflagt et besøg i Bruxelles den 16. februar 1976 (det var det første besøg, som en jugoslavisk regeringschef aflagde i Kom missionen).
Concluded for an unlimited period, the Agreement is the only one of its kind and takes account of Yugoslavia's position as a non-aligned, European, Mediterranean State and a member of the Group of 77 developing countries.
Men det var det besøg, som Max Van der Stoel, daværende formand for Rådet, og Finn Olav Gundelach, medlem af Kommissionen, aflagde i Beograd den 1. og 2. december 1976 ') der dannede vendepunktet i forbindelser ne mellem Fællesskabet og Jugoslavien.
The new Cooperation Agreement is a direct product of the ideas and aims set out in the Belgrade Declaration — namely, the desire to intensify and strengthen economic cooperation, develop and improve trade structures and contribute to Yugoslavia's economic development, bearing in mind the country's special position as a non-aligned, European, Mediterranean member of the Group of 77.
Såvel dens politiske som dens økonomiske betydning er i øvrigt blevet fremhævet af formanden for Kommissionen Roy Jenkins under det officielle besøg, som han aflagde i Jugoslavien den 28. og 29. februar.
The political and economic significance of the new Agreement was stressed by Mr Jenkins during his official visit to Yugoslavia on 28 and 29 February.
Formanden for Kommissionen har i særdeleshed understreget aftalens rækkevidde — hvorved der åbnes mulighed for at styrke, udbygge og differentiere forbindelserne mellem de to parter — og dens globale karakter, da den omfatter en hel række områder.
Mr Jenkins underlined the scope of the Agreement, which is intended to strengthen, consolidate and diversify relations between the parties, and its comprehensive, wide-ranging nature.
Roy Jenkins understregede, at dette arrangement, hvori der er taget hensyn Jugoslaviens særlige stilling, er uden fortilfælde.
He noted that such an accord was unprecedented.
Paraferingen af den er således et konkret resultat af den »fælleserklæring« ') der blev undertegnet i Beograd den 2. december 1976 af den daværende formand for Rådet og Finn Olav Gundelach, medlem af Kommissionen.
Its initialling is the culmination of a process that began with the Joint Declaration signed by the President of the Council and Mr Gundelach in Belgrade on 2 December 1976.'
»Fælleserklæringen« '), der i anledning af dette besøg blev undertegnet den 2. december, kan betragtes som grundlaget for forbindelserne mellem de to parter.
From then on, numerous meetings and talks led up to the negotiations which culminated in the finalization of the Cooperation Agree ment.
1 øvrigt falder samarbejdsaftalen, der paraferedes i februar 1980, direkte i tråd med de tanker og hensigter, der var kommet til udtryk i erklæringen fra Beograd, nemlig ønsket om at styrke og udbygge det økonomiske samarbejde, udvikle og forbedre samhandelsstrukturerne, bidrag til Jugoslaviens økonomiske udvikling under hensyntagen til dette lands særlige stilling (nemlig som alliancefri europæisk middelhavsstat og medlem af 77-landegruppcn).
Mr Haferkamp visited Belgrade in September 1977,' closely followed by Mr Simonet, President of the Council. In November of the same year Mr Le Portz, President of the European Investment Bank, signed a contract for the first-ever EIB loan to Yugoslavia, equivalent to 25 million EUA.7
Udviklingen i forbindelserne mellem Fællesskabet og Jugoslavien
On 18 November 1977 the Commission sent the Council a communication and draft directives recommending that negotiations be
Næstformand for Kommissionen Wilhelm Haferkamp aflagde besøg i Beograd i september 1977 6), efterfulgt kort tid efter i november 1977 af daværende formand for Rådet Henri Simonet, medens formanden for Den curo-
From 1974 onwards, relations between the parties were stepped up. Ministerial meetings were held and the Joint Committee met for the first time at ministerial level in Brussels on 24 July 1975.2
Aftale mellem Fællesskabet og Jugoslavien pæiske Investeringsbank (EIB) Le Portz undertegnede en aftale om et lån '), svarende til 25 mio ERE, til Jugoslavien (det var det første lån, EIB ydede dette land).
EEC-Yugoslavia Agreement and transport, the environment, fisheries other areas.
til Jugoslaviens økonomiske og sociale udvikling samt at styrke, udbygge og differentiere forbindelserne mellem de to parter.
opened with Yugoslavia for a framework economic and commercial cooperation agree ment.'
Den har global karakter og omfatter især følgende områder, nem lig industrisektoren, videnskab, teknologi, energispørgsmål, landbrug, turistsektoren, transport, miljøspørgsmål og fiskeri.
The Council approved the necessary directives on 17 January 1978,2and the negotiations got under way on 13 February.3 At the second round of talks, on 11 April
Den 18. november 1977 sendte Kommissionen Rådet en meddelelse og et udkast til forhandlingsdirektiver vedrørende indledningen af for handlinger med Jugoslavien med henblik på ind gåelse af en rammeaftale for økonomisk og han delsmæssigt samarbejde2).
The provisions dealing with labour are based on those in the agreements with the Maghreb countries and Portugal.
De nødvendige for handlingsdirektiver blev vedtaget af Rådet den 17. januar .1978 · > ), hvilket gjorde det muligt at indlede forhandlingerne den 13. februar 19784). På det andet møde den 11. april 1978 5) konsta
There is also provision for exchanges of views between the authorities of Yugoslavia and the Member States on the situation of Yugoslav workers in the Community, particularly the social and cultural aspects.
I lighed med de aftaler, der er indgået med Maghreb-landene og Portugal, er der fastsat en række bestemmelser vedrørende arbejdskraft. Endvidere er der i aftalen også fastsat udveksling af synspunkter mellem jugoslaviske myndigheder og medlemsstaternes myndigheder vedrørende denne arbejdskrafts situation i Fællesskabet, navnlig på det socio-kulturelle område.
1978,* a number of difficulties became apparent, and in July the Commission sent a further communication to the Council on guidelines for the negotiations.5A third com munication followed in October, accom panied by a recommendation to amend the original negotiating directives.6In February
teredes det, at der var opstået visse vanskeligheder, som foranledigede Kommissionen til i juli 1978 6) at forelægge Rådet en meddelelse om ret ningslinjer for forhandlingerne som i oktober 1978 efterfulgtes af en meddelelse, ledsaget af en ny henstilling7) med henblik på ændring af de første forhandlingsdirektiver.
1979 the Council adopted supplementary directives;7in March a Commission delega tion visited Belgrade,8followed in April by talks with a Yugoslav delegation in Brussels.'
Efter at Rådet i februar 19788) havde vedtaget de supplerende direktiver, at en delegation fra Kommissionen havde aflagt besøg i Beograd i marts 1979 9), og
Finally, the negotiations were resumed in July 1979.'°.
Med hensyn til det finansielle samarbejde er der i denne aftale dels fastsat informationsudveksling og fælles analyser vedrørende de økonomiske politikker på mellemlang sigt, udvikling af betalingsbalancerne, dels finansiering af investeringsprojekter af fælles interesse inden for rammerne af en finansprotokol, der skal løbe over fem år, og hvortil der er fastsat et beløb på 200 mio ERE.
As regards financial cooperation, the Agree ment provides both for the exchange of information and joint analysis of medium-term economic policies and balance-of-payment trends, and for the financing of investment projects of mutual interest, under a fiveyear Financial Protocol worth 200 million EUA. The Agreement also stipulates that the two parties are to devote particular attention to cooperation activities to promote the free zone established between Italy and Yugoslavia by the 1975 Osimo Agreements, which are of major importance for the development of economic relations between the Commun ity and Yugoslavia.
at der havde fundet drøftelser sted med en jugoslavisk delegation i Bruxelles i april 197910), kun ne forhandlingerne genoptages i juli 1979 ").
At a negotiating session in Brussels on 1 February the Com munity submitted fresh proposals to Yugoslavia, and its delegation responded favour ably to a number of them.
Det er desuden fastsat i aftalen, at opmærksom heden særlig skal være henvendt på de samarbejdsbestræbelser til fremme af den frizone, som er oprettet ved de aftaler, der er undertegnet i Osimo i 1975 af Italien og Jugoslavien, og som er af særlig betydning for udviklingen af de økonomiske forbindelser mellem Fællesskabet og Jugoslavien. goslavien.
A further aim of the Agreement is to promote trade between the parties, due account being taken of their respective levels of develop ment and the need to ensure a better balance in their trade, with a view to improving the conditions of access for Yugoslav products to
Formålet med det samarbejde, der indføres ved denne aftale, er som bekendt at bidrage
The purpose of the cooperation arrangements set up by the Agreement is to contribute to Yugolavia's economic and social development and thereby strengthen relations between the two parties.
Samarbejdsrådet skal sikre virkeliggørelsen af aftalens mål og dens funktion. Det har fået tillagt en helt særlig rolle, for så vidt som det skal iværksætte »sui generis «-samarbejdsprocedurer, som skal åbne mulighed for, at de kontraherende par ter i fællesskab kan finde frem til løsninger på de problemer, der måtte opstå, således at samarbejdet, navnlig på det handelsmæssige område, kan udvikle sig i overensstemmelse med aftalen på trods af den vanskelige internationale økonomiske situation.
EEC-Yugoslavia Agreement unique cooperation procedures which will enable the parties to find joint solutions to any problems which might arise, so that com mercial cooperation in particular can develop in accordance with the Agreement, despite a difficult international economic situation.
Dette mål skal gennemføres etapevis.
the Community market.
Varigheden af den første etape er fastsat til fem år.
This will be achieved by stages, the first to last five years.
Et år inden udløbet af denne periode vil Fællesskabet og Jugoslavien indlede forhandlinger for at fastlægge den nye ordning med henblik på at gennemføre en gradvis ophævelse af hindringerne for den væsentlige del af deres samhandel.
One year before expiry of this period, the Community and Yugoslavia will begin negotiations to determine the arrangements that are to apply subsequently, the aim being gradually to remove the barriers to the bulk of their trade.
Straks ved aftalens ikrafttræden kan industrivarer med oprindelse i Jugoslavien indføres til Fælles skabet toldfrit og uden kvantitative restriktioner.
Once the Agreement is in force, imports of Yugoslav industrial products will be free of customs duties and quantitative restrictions.
Der er imidlertid fastsat undtagelser for en vis række følsomme varer.
However, there are exceptions to this rule for a number of sensitive products.
Disse undtagelser vedrø rer forskellige industrivarer, tekstilvarer, visse olieprodukter samt en række råvarer, for hvilke der er er indført en ordning med toldlofter.
These include various industrial products, textiles, certain petroleum products, and primary products, which are made subject to a system of tariff ceilings.
Inden for landbrugssektoren er der i lighed med de andre aftaler med Middelhavslandene fastsat toldindrømmelser for visse varer, der er af særlig betydning for Jugoslaviens eksport, nemlig »baby-beef«, morelier, slivovica, kvalitetsvine og tobak.
The nev? Agreement, like those with other Mediterranean countries, accords tariff con cessions on certain agricultural products of particular importance to Yugolavia's exports, such as baby beef, morello cherries, slivovica, quality wines and tobacco.
Jugoslavien indrømmer Fællesskabet behandling som den mest begunstigede nation.
Yugoslavia grants the Community favoured nation treatment.
I de almindelige bestemmelser indeholder aftalen også regler om dumping og beskyttelsesforanstaltninger.
The Agreement's general provisions also include rules on dumping and the application of safeguard measures.
Der er desuden fastsat mulighed for Jugoslavien for at træffe visse toldmæssige og kontingentmæssige foranstaltninger over for Fællesskabet, såfremt sådanne er nødvendige af hen syn til landets industrialisering og økonomiske udvikling.
Yugoslavia may take certain tariff or quantitative measures against the Community where this becomes necessary for industrialization or economic develop ment purposes.
Endelig er der i henhold til aftalen oprettet et Samarbejdsråd og givet udtryk for parternes vilje til at bidrage til fortsat kontakt mellem Europa-Parlamentet og den jugoslaviske forsamling.
The Agreement provides for the setting-up of a Cooperation Council, and enshrines the will of the parties to encourage ongoing con tacts between Parliament and the Yugoslav Assembly.
Genoptagelse af associeringen med Tyrkiet
Reactivation of the association with Turkey
Tyrkiet ringsrådet en beretning vedrørende indholdet af disse genoplivningsforanstaltninger, således at Associeringsrådet på baggrund heraf kan træffe de rette konklusioner.
Turkey mind. The Association Committee was instructed to report back to the Association Council in April on the measures involved in reactivation so that the latter could draw the appropriate conclusions.
Efter samlingen vedtog parterne en række » fælles konklusioner«2); heri afspejles parternes vilje til snarest at indlede en konstruktiv dialog, hvorunder der tages hensyn til Ankara-aftalens grund læggende målsætninger.
The 'joint conclusions' adopted at the close of this meeting2reflected both parties' desire to initiate, as soon as possible, a constructive dialogue taking account of the fundamental objectives of the Ankara Agreement.
Dette var de to vigtigste begivenheder på mødet den 5. februar i Associeringsrådet EØF-Tyrkiet, hvis politiske betydning er blevet frem hævet af iagttagere.
The two essential features were the 'reactivation' of the Association, which had been somewhat dormant for over three years (the last ministerial-level meeting of Association Council dates back to December 1976), and the important statements by Turkey's new Foreign Minister, Mr Erkmen, who expressed his Government's views on the Association's new lease of life, referring to the prospect of Turkey's joining the Com munity.
Noget senere, den 27. februar, redegjorde den tyrkiske delegation i øvrigt over for Associeringsudvalget for, hvorledes Tyrkiet tænker sig en sådan genoplivning af associeringen gennemført på forskellige områder.
Shortly afterwards, when the Association Committee met on 27 February, the Turkish Delegation explained how Turkey considered the Association should be reactivated in vari ous fields.
Fællesskabet noterede sig de oplysninger, det fik, og som ville sætte det i stand til at forberede sin stillingtagen.
The Community took note of these explanations, which will permit it to prepare its position.
Erklæringer fremsat af Hayrettin Erkmen
Statement by Mr Erkmen
Samlingens betydning understregedes af, at der var 8 udenrigsministre til stede: Hayrettin Erkmen (Tyrkiet), Henri Simonet (Belgien), Kjeld Olesen (Danmark), Hans-Dietrich Genscher (For bundsrepublikken Tyskland), Jean François-Pon-cet (Frankrig), Attilio Ruffini (Italien), der er fungerende formand for Rådet, C. A. van der Klaauw (Nederlandene) og Lord Carrington (Det forenede Kongerige).
The significance of this meeting was under lined by the presence of eight Foreign Ministers: Mr Erkmen (Turkey), Mr Simonet (Belgium), Mr Olesen (Denmark), Mr Genscher (Germany), Mr Jean François-Ponçet (France), Mr Ruffini (Italy, President of the Council), Mr van der Klaauw (Netherlands) and Lord Carrington (United Kingdom).
Kommissionen blev repræsenteret ved formanden Roy Jenkins, og næstformand Wilhelm Haferkamp.
The Commission was represented by Mr Jenkins and Mr Haferkamp.
Mødets forløb
Progress achieved
Den tyrkiske udenrigsminister gav Associeringsrådet en detaljeret redegørelse for den tyrkiske regerings syn på en aktivering af associeringen på forskellige områder: toldunion, landbrug, arbejdskraft, økonomisk og finansielt samarbejde, herunder også tekstilsektoren, der som bekendt har givet anledning til visse problemer.
When addressing the Association Council, the Turkish Foreign Minister gave details of his Government's approach to reactivating the Association in such fields as the customs union, agriculture, labour, economic and financial cooperation, as well as the textiles sector, in which problems had arisen.
Hayrettin Erkmen redegjorde endvidere for de økonomiske og sociale vanskeligheder i landet samt de genopretnings- og liberaliseringsforanstaltninger, hans regering havde truffet.
Mr Erkmen also reviewed the economic and social difficulties with which his country had to contend and his Government's efforts to redress the economy and liberalize trade.
Med hensyn til de politiske aspekter understregede udenrigsministeren, at forbindelserne mellem Tyrkiet og Fællesskabet var af enestående og specifik karakter, og gjorde flere gange opmærksom på, at associeringen i henhold til Ankara-aftalen skal udmunde i Tyrkiets tiltrædelse af Fællesskabet.
In the political sphere, he drew attention to the unique nature of the relationship between Turkey and the Community and reiterated on several occasions that the Association must, under the terms of the Ankara Agreement, culminate in Turkey's accession to the Com munity.
På denne samling redegjorde den tyrkiske delegation over for Fællesskabet for, hvorledes en sådan genoplivning af associeringen kunne foregå.
At this meeting the Turkish Delegation outlined its plans for reactivating the Association.
Den meddelte Fællesskabet sin beslutning om at trække sin anmodning om suspension af anvendelsen af visse af tillægsprotokollens be stemmelser tilbage, og dens ønske om i stedet at beskytte sin økonomi efter en selektiv ordning.
It informed the Community of its decision to withdraw the request for sus pension of the application of certain provisions of the Additional Protocol and of its desire to introduce selective measures to pro tect its economy.
Efter Tyrkiets opfattelse bør dette nye moment medføre, at Fællesskabet på ny undersøger det tilbud, som Rådet fremsatte i maj 1979 '), og hvori dette fastlagde Fællesskabets stillingtagen vedrørende udviklingen af associeringen med Tyrkiet.
It was Turkey's opinion that this further proof of its goodwill should encourage the Community to review the offer made by the Council in May 1979' when adapting the Community position on development of the Association with Turkey.
Tyrkiet gøre en ny indsats for at opfylde målene i aftalens artikel 2, og med henblik herpå at vedtage et udbygget handlingsprogram.
Turkey ation Agreement, he stressed the need for adopting a new approach, infusing new life into the aims of Article 2 of the Agreement and establishing a more forceful programme of action to this end.
Det er absolut nødvendigt, at der skabes en ny ramme om det videre arbejde, og at der på ny sker en stimulering af bestræbelserne for at opfylde de målsætninger, der er anført i Ankara-aftalens artikel 2.«
A general updating of the Association was necessary to prepare Turkey for accession; it was vital to provide a new action framework and a fresh impetus in implementing the objectives set forth in Article 2 of the Ankara Agreement.
Attilio Ruffini's indlæg
Statement by Mr Ruffini
Som svar på de af den tyrkiske udenrigsminister fremsatte erklæringer sagde den italien ske udenrigsminister Attilio Ruffini, der er for mand for Rådet, at denne samling i Associeringsrådet var en passende lejlighed til ikke blot at gøre status over forbindelserne mellem Fælles skabet og Tyrkiet, men også til at genoptage dialogen på politisk plan med henblik på en »genoptagelse« af associeringen, som alle nærede ønske om.
Replying to the above remarks by the Turkish Foreign Minister, Mr Ruffini, Italian Foreign Minister and President of the Council, said that the Association Council meeting provided the opportunity both to take stock of relations between the Community and Turkey and to resume the dialogue at political level in order to give the fresh momentum to the Association wanted by all.
En associering, der tager sigte på fuldt medlemskab, vil ikke kunne fungere og ikke føre til del fastsatte mål, hvis Fællesskabet bestående af ni eller snart ti eller tolv medlemsstater fortsætter med at betragte Tyrkiet som værende uden for Fællesskabet, som et tredjeland og fonsat behandler det i en global sammenhæng på linje med en lang række lande, der plejer priviligerede for bindelser med Fællesskabet.
As the Association was a first step towards accession, it could not operate or attain its aim if the Community of the Nine or the future Community of the Ten or Twelve continued to regard nonmember Turkey as a third country and to treat it in the global context in the same way as a number of countries with privileged links with the Community.
Når medlemsstaterne giver indrommelser, er de altid bange for at skabe præcedens. Dette er der imidlertid ingen grund ti! i forbindelse med Tyrkiet.
When the Member States had to make concessions, they were constantly afraid of creating precedents, This fear was not justified with regard to Turkey.
Vi er i dag fast besluttede på at få en dialog i gang med det formål at nå til konkrete og væsentlige resultater. Men der må være fuld opbakning bag en ny politik med et sådant sigte, da der ellers er risiko for, at vi ikke kommer nogen vegne.
If Turkey and the Community were at the present juncture determined to resume their dialogue in order to arrive at concrete and substantial results, a new approach along these lines and free of all uncertaintly should be adopted; otherwise there was a great danger of finding oneself back at the point of departure.
Hovedindholdet i Attilio Ruffini's indlæg var, at også Fællesskabet — hvis repræsentanter med stor interesse havde noteret sig den tyrkiske erklæring — var rede til at udfolde de nødvendige bestræbelser, for at associeringen rent faktisk ville blive genoptaget snarest muligt, på cl konkret grundlag og under hensyntagen til, at associeringsbåndene mellem Tyrkiet og Fællesskabet havde en særlig karakter.
Mr Ruffini went on to say that the Commun ity had noted the Turkish statement with great interest and that it too was prepared to make the necessary efforts to ensure that this fresh momentum was given as quickly as possible on a concrete basis, taking into account the special nature of the Association links between Turkey and the Community.