natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De mest afgørende virkninger vil med sikkerhed først vise sig på længere sigt.
The most decisive results will, it is certain, be achieved in the longer run.
Netop derfor må man allerede nu sætte processen igang.
But this is a reason for seeking them too, as from now.
Eller, som vi siger i Frankrig, det er fordi træerne er så længe om at vokse sig store, at de bør plantes i tide.
It is indeed because trees take time to grow that we must hasten to plant them.
Denne rapport er udarbejdet af en uafhængig ekspertgruppe, som er nedsat af Kom missionen for De europæiske Fællesskaber.
This is a first report prepared by a panel of independent experts set up by the Commission of the European Communities.
Den havde følgende sammensætning:
The membership was as follows:
Niels Bohr Instituttet, København
Niels Bohr Institute, Copenhagen Chairman CNEN, Rome University of Göttingen, Göttingen London
Tidligere formand for Tysk Shell, Hamborg. For mand for Conference Board, Bruxelles
Formerly Chairman of the Management Board of Deutsche Shell AG.
Kommissionen: Tjenesten for miljø og forbrugerbeskyttelse, Bruxelles
Commission: Environment and Consumer Protection Service, Brussels
Kapitel 1 — Arbejdsgruppens kommissorium og bemærkninger hertil
Chapter 1 — Commentary on the Panel's task
Kapitel 2 — Problematikken omkring afkobling mellem økonomisk vækst og energiforbrug 2.1. Konstaterede tendenser til afkobling
Chapter 2 — Examination of factors related to a dissociation between economic growth and energy consumption 2.1.
Kapitel 3 — Den øvre afkoblingsgrænse : et ønskeligt, nødvendigt og muligt mål 3.1.
Chapter 3 — The upper limit of dissociation : a desirable, essential and feasible objective . 3.1.
Et nødvendigt og ønskeligt mål 3.2.
A desirable and essential objective 3.2.
Det er muligt at forstærke afkoblingen
Greater dissociation can be achieved
Husholdningerne og servicesektoren 4.3.
Domestic and Tertiary Sectors 4.3.
Industri og landbrug 4.4. Konvertering og transport af energi
Industry and Agriculture 4.4.
Kapitel 5 — De to vigtigste økonomiske faktorer i forbindelse med øget afkobling 5.1.
Chapter 5 — Two major economic factors related to greater dissociation 5.1.
Energipriser og -markeder 5.2.
Energy prices and energy markets 5.2.
Kapitaldannelse
Capital Formation
Kapitel 6 — Den økonomiske baggrund generelt
Chapter 6 — The general economic context
Kapitel 7 — Institutionelle spørgsmål
Chapter 7 — institutional Questions
Kapitel 8 — Betydningen af sociale, kulturel/e og personlige værdier
Chapter 8 — 77?e importance of individual, social and cultural values
Kapitel 11 — Henstillinger 11.1. En fællesskabsstrategi for vækst under god energiøkonomi 11.2.
11.1 Towards a Community Strategy for energy—efficient growth 11.2.
Elementer i en fuldstændig politik for afkobling mellem økonomisk vækst og ener giforbrug, som kan anbefales medlemsstaterne 11.3.
An overall policy recommendable to Member States 11.3.
Tilvejebringelse af større indsigt og yderligere undersøgelser 11.4.
Improving the state of knowledge and additional studies 11.4.
Opstilling af en rangfølge for energikilderne og deres anvendelser
The functional ordering of energy sources and uses
1 — Valg af tidshorisont: 1980 eller 1990, 2000, 2020/2030 2 — Sammenligning af væksten i bruttonationalproduktet og bruttoforbruget af
1 — Note on three time horizons 2 — Comparison of the growth in gross domestic product and in gross primary
Et ledsagende bind af arbejdspapirer kan rekvireres på opfordring fra Kommissionen for De europæiske Fællesskaber, Generaldirektoratet for energi. 1. A Low Energy Growth Scenario (2030) for the Europe of the Nine 2. Energy and Economy: How Flexible? The American Case 3.
A companion volume of working papers is available on request from the Commission of the European Communities, Directorate-General for Energy: 1.
Conservation in Swedish Energy Policy af Mans Lönnroth Arbejdsgruppen har ladet disse dokumenter udarbejde til hjælp i dens arbejde.
Conservation in Swedish Energy Policy by Möns Lönnroth These papers were prepared to assist the Panel.
1 — Sammenligning af væksten i bruttonationalprodukter og bruttoforbruget af brændsel i perioden 1973-1978 i de ni EF-medlemsstater
Comparison of the growth in gross domestic product and in gross primary energy consumption between 1973 and 1978 in the Member States of the European Community
Tabel 2 — Energielasticiteter Tabel 3 — Grundlæggende energibesparende foranstaltninger: Sammenligning af januar
Energy Elasticities Basic energy-saving measures: Comparison January
1979 med juli 1975 Tabel 4 — Specifikt brændstofforbrug for gennemsnitskøretøjer
1975 Specific fuel consumption of average vehicles
Tabel 5 — Slutenergibehov Tabel 6 — Slutenergibehov Tabel 7 — Slutenergibehov de Ni år 2000 hver af de udarbejdede scenarier USA i år 2010 for hver af de gennemgåede scenarier .
The end use demand of the Nine in the year 2000 for each scenario adopted
UK for hvert gennemgået scenarie
The end use demand of the USA in the year 2010 for each scenario
Tabel 8 — Energiesparemuligheder i industrien Tabel 9 — Leveret energi i husholdninger i UK
Table Table Table
Tabel 10 — Leveret energi til husholdninger, service og landbrug I år 2000 i Nederlandene og de mulige besparelser
Table 10
Arbejdsgruppens kommissorium og bemærkninger hertil
Commentary on the panel's task
Gruppens opgave var at »påvise veje, der kan lede til opfyldelse af samfundets økonomiske, sociale og miljømæssige mål, uden at der samtidig sker store stigninger i behovet for råenergi, og under hensyntagen til virkningerne på investeringer og beskæftigelse og til behovet for at opnå et stabilt mønster for økonomisk vækst«.
The panel's task was to identify the means of achieving society's economic, social and environmental goals without large increases in primary energy demand, paying special attention to investment, employment, and the need to determine sustainable patterns of economic growth.
Mere præcist har gruppen betegnet det afkobling (»decoupling«) mellem økonomisk vækst og vækst i energiforbruget.
More precisely, the panel has defined the objective to be achieved as the dissociation (decoupling) of economic growth and growth in energy consumption.
Der er ikke tale om at påstå eller at bevise, at der ikke er nogen forbindelse mellem de to vækstrater, men derimod om at undersøge betingelserne for den meget betydelige slækkelse af den snævre sammenhæng som man i over tyve år har kunnet konstatere — i det mindste hvad gennemsnitsværdier angår — mellem økonomi og energi i de fleste industrilande.
It is not a question of assuming or demonstrating the absence of a link but of seeking the conditions for considerably modifying the close link—at least overall—observed between the economy and energy for more than twenty years in most industrial countries.
Emnet for rapporten er derfor ikke begrænset til energibesparelser, som allerede i vid udstrækning er blevet behandlet indgående andetsteds.
Thus the purpose of the study is not limited to 'energy saving', a theme which has been substantially and specifically examined elsewhere.
EF-landene står faktisk over for to problemer som, omend de ikke er nye, har fået langt større betydning i de senere år: på den ene side må der sikres en økonomisk vækst med et socialt og økonomisk tilfredsstillende beskæftigelsesniveau og udviklingsmuligheder for den enkelte; på den anden side må man råde over de energiressourcer, der er nødvendige for at opnå denne vækst.
Indeed the EEC is faced with two problems accentuated by recent economic history: ensuring an economic growth permitting socially and economically satisfactory employment and personal develop ment and, on the other hand, having at its disposal the energy resources needed to achieve this growth.
Her er den gængse måde at beskrive tingene på langt fra tilstrækkelig, selv om den kan være nyttig til en vis grad, fordi den er enkel (BNP, samlet energiforbrug, energiafhængighed) og derfor egnet som ledetråd for den økonomiske politik.
A global approach is far from adequate in this instance, even if it is useful to a certain extent because of its simplicity (GNP, overall energy consumption, energy dependence) and consequently its suitability for steering economic policy.
Fordelingen af aktiviteter af produktion og forbrug, påvirker arten af investeringer, påvirker beskæftigelsesniveauet og beskæftigelsens fordeling, energiforbruget og dets fordeling på de forskellige energiformer.
The structure of human activity, of production and consumption, influences invest ment, the number and kinds of employment, and energy consumption with its break down among the various categories.
Sammenhængen mellem økonomisk vækst og energiforbrug, og dermed disses afkobling fra hinanden, er således i vid udstrækning afhængig af, hvordan væksten er sammensat.
Thus the relationship between economic growth and energy consumption, and hence their dissociation, depends to a large extent on the content of economic growth.
Der findes således en række aktiviteter, som kan fremme afkobling, fordi de er forbundet med et lavt energiforbrug, men som ikke medtages i nationalregnskaberne.
However, national accounting methods ignore some activities likely to help achieve dissociation because of their low energy consumption : such activities give rise to satisfactions which are not evaluated.' For example, the statistical aggregate termed
Således omfatter den statistiske størrelse »bruttonationalindkomst« ikke eller kun i ringe grad de ikke markedsmæssige kollektive tjenesteydelser, hvad enten de ydes af det offentlige eller af private grupper som praktiserer »selvforvaltning«2).
— 14 the 'gross national product' does not record—or is a poor measure of—non-commercial collective services provided by either public administrations or private associations reflecting a 'social self-organization'.'
Udviklingen af disse aktiviteter kan medføre et tilsyneladende fald i den økonomiske vækstrate, således at den faktiske afkobling undervurderes.
Their increase may cause an apparent drop in the economic growth rate, leading to an underestimate of the real dissociation.
På den anden side omfatter BNP ud over værdien af de gavnlige resultater af industriel aktivitet også omkostningerne til bekæmpelse af de mindre gavnlige; den måler ikke den faktiske tilfredsstillelse af menneskets behov. For at kunne vurdere disse fænomener måtte man råde over et bedre mål for velfærd 3).
In addition, GNP adds to the value of useful production the social cost of industrial activity; and it does not measure individuals' real satisfaction.
Der er derfor grund til at sætte spørgsmålstegn ved indholdet af de sædvanlige makroøkonomiske begreber. Kritikken af disse begreber er særlig relevant i forbindelse med de problemer gruppens overvejelser drejer sig om.
It is therefore justifiable to ask questions about the meaning of the macroeconomic concepts normally used, and criticisms about those concepts are particularly relevant to the panel's considerations.
Endvidere viser selve begrebet energiforbrug (råenergi/slutforbrug) sig at være upræcist i betragtning af de differencer (tab), der fremkommer ved successive omsætninger fra en energiform til en anden.
The concept of energy consumption (primary energy consumption/final energy consumption) is also imprecise, because of the differences arising from successive changes in the structure of energy supply.
For de fleste lande vil sådanne differencer imidlertid blive betydelige med bygningen af elektricitet på basis af kernekraft og senere indførelsen af nye eller vedvarende energikilder.
These changes will become important in most Member States with the development of nuclear-generated electricity, and subsequently with the arrival of new or renewable energy sources.
Selv om gruppen har taget udgangspunkt i energiefterspørgslen, har den taget hensyn til disse »energiomsætningskæder« for at kunne vurdere forudsætningerne for og tendenserne i forbindelse med afkobling mellem vækst og energi.
Accordingly, although the panel has taken demand as the basis for its work, it has taken account of these 'energy chains' when assessing the conditions and trend in a dissociation between energy requirements and economic growth.
Det ville imidlertid være ønskeligt at præcisere nærmere, hvad der forstås ved en »energiomsætningskæde«. En sådan præcisering omfatter ikke blot selve energikilden, men også produktionsmidler, udstyr til omdannelse, distribution og anvendelse af energien.
It would be desirable, however, for there to be a better understanding of the importance in reality of 'energy chains', which relate the energy source itself to the equipment for producing, for transforming for distributing and for using the energy.
På grundlag heraf ville man navnlig kunne kaste mere lys over debatten om den øgede anvendelse af elektricitet, et spørgsmål, der står i nær forbindelse med de senere års vigtigste afgørelse på energiområdet, fremstilling af energi på basis af kernekraft. Det hævdes for eksempel, at to tredjedele af den samlede energiefter-
This would assist the discussion on the penetration of electricity, which is a question underlying the main energy supply decision in recent years, that of nuclear energy.
Mere generelt er det vanskeligere at foretage præcise økonomiske målinger af en tjenesteydelsesøkonomi end af industriel aktivitet.
More generally, economic comparisons between the various forms of energy should be made easier, and more reliable, to provide a better basis for discussing the options of supply and use.
Rapport om nye træk i den samfundsøkonomiske udvikling, Kommissionen for De europæiske Fællesskaber, december 1977. ) Som f. eks. Nordhaus-Tobin's mål for økonomiske velfærd.
Report on the new characteristics of socio-economic development for the Commission of the European Communities. December 1977.
Det skal imidlertid understreges fra starten, at arbejdsgruppen i så vid udstrækning som muligt, har bestræbt sig på at analysere den forelagte problematik inden for følgende begrebsramme:
However, it should be stated from the outset that, as far as possible, the panel has tried to analyze the problem set in the following conceptual framework.
Ud fra 4 synsvinkler: teknologi, rent økonomiske forhold, institutioner samt adfærdsmønstre eller, uden dog at overse de stærke bindinger der findes mellem disse fire aspekter, f.eks. når faktiske forhold skal beskrives i forbindelse med listen af henstillinger.
From 4 aspects: technology, economic relationships, institutions, patterns of behaviour; but without losing sight of the strong interrelations between these four aspects, in analyzing the present situation and in determining its recommendations.
Tre tidshorisonter '): 1985 eller 1990, 2000 og 2020/2030. Under hensyn til den økonomiske politik, de resultater, som forventes heraf, samt problemidentificering og -formulering, har det vist sig hensigtmæssigt af vælge følgende tre tidshorisonter: sonter:
At 3 horizons* 1985 or 1990, 2000 and 2020/2030: for discussing economic policy and the results to be expected, and for forecasting and defining the problems, it is useful to distinguish between three periods in time:
— tidshorisonten 1985-1990 er præget af mætningsfænomener med hensyn til flere former for forbrugsgoder med højt energiindhold (boliger, husholdsningsapparater, eventuelt transport); den er referencepunkt for en bedømmelse af virkningerne af stigningerne i energipriserne på forbrugeradfærden, og danner endelig grundlag for en statusopgørelse over de første regeringsforanstaltninger til energibesparelse.
1985-1990 is the horizon for saturation effects in several types of consumption with a high energy content (housing, household appliances, perhaps transport); it is also a bench-mark to assess the effect of energy price rises on behaviour; finally, it is a period over which the first Government energy-saving measures can be assessed;
— år 2000 markere det tidspunkt, hvor gennemgribende foranstaltninger, navnlig på energibesparelsesområdet, vil kunne få betydelige virkninger som følge af en forny else af de forskellige »bestande« (af maskiner, bygninger osv.) og den ændring i holdninger og adfærdsmønstre.
(ii) the year 2000 marks the moment when a full-scale policy, particularly as regards energy saving, could have considerable results because of the renewal of the various stocks (machines, premises, etc.) and changes in behaviour;
— tidshorisonten 2020/2030 gør det muligt at forestille sig livsmønstre, en sammen sætning af den økonomiske aktivitet samt resultater at fysisk planlægning, som indebærer et stærkt modificeret energiforbrug.
(iii) taking 202012030 as a horizon allows us to imagine lifestyles, a structure of economic activity, and a land use such that the demand for energy would be profoundly modified.
Med denne tidshorisont er der også plads for en forsøgsvis extrapolation af de spontane tendenser, der allerede kan spores, og for mere frit at lade tanken følge nogen af de mange muligheder, som fremtiden rummer.
At this horizon there is therefore scope for a speculative exercise following the spontaneous trends forward, and an imaginative exercise to explore the range of possibilities.
— at finde frem til og forklare de variable der indgår i en vækst under god energi økonomi og de problemer, der kan opstå i det økonomiske system og for den økonomiske og sociale politik;
Explaining the factors affecting energy efficient growth, and the problems which arise for the economy, and for economic and social policy.
— at gøre rede for de metodologiske forbedringer, som en mere dybtgående og kvantitativ undersøgelse af afkobling vil kræve;
Identifying the methodological improvements required for in-depth quantitative studies on dissociation.
— allerede på nuværende tidspunkt at skitsere de mere åbenbare tendenser og tillige en række politiske henstillinger om igangsætning af hertil svarende foranstaltninger i hele EF.
(iii) Outlining the basic guidelines and political recommendations for developing inter related actions in the whole of the Community.
Valg af tidshorisont: 1985 eller 1990, 2000, 2020/2030.
Note on the three horizons.
Problematikken omkring afkobling mellem økonomisk vækst og energiforbrug
Examination of factors related to a dissociation between economic growth and energy consumption
I perioden 1973-1978 er der konstateret et mindre, absolut fald i energiefter spørgslen, som svarer til en energibesparelse på 7-8% (dvs. 70-80 Mtoe) for hele EF i forhold til en uændret forbrugsudvikling.
Between 1973 and 1978, a small absolute reduction in energy demand was observed, which implies energy savings of the order of 7 to 8% (or 70 to 80 M.t.o.e.)' for the whole of the Community, compared to a prolongation of past trends in energy consumption.
Heri indgår følgerne af den begrænsede økonomiske vækst men også virkningerne af en vis afkobling mellem denne vækst og energiforbruget.
This is partly the result of lower economic growth, but also the result of a certain dissociation between economic growth and energy consumption.
Forskellen mellem stigningen i BNP og stigningen i forbruget af primær energi ligger på mellem 4 og 16% alt efter hvilket land der er tale om Ί.
The differ ence between the increase in GNP and in primary energy consumption is between 4 and 16% depending on the country.'
Dette afkoblingsfænomen ses i samtlige medlemsstater og er af stor betydning på fælles­skabsplan.
The phenomenon of dissociation is observed in all Member States and is important for the Community as a whole.
En sådan udvikling havde man allerede tidligere kunnet iagttage på enkelte områder, i Det forenede Kongerige siden begyndelsen af halvfjerdserne og i Europa som helhed inden for visse industrisektorer.
A similar development has been observed in individual cases beforehand: in the United Kingdom since the beginning of the seventies and, throughout Europe, in certain industrial sectors.
Gruppen erkender derfor, at der ikke bør lægges for stor vægt på den gennemsnitlige sammenhæng mellem økonomisk vækst og energiforbrug.
The panel accepts that too much importance should not be attached to the link between economic growth and energy consumption in overall terms.
En nøjere undersøgelse af den historiske udvikling inden for indivi­duel transport, normer for komfort og den stadige stigning i antallet af husholdnings­apparater viser tværtimod, at disse tendenser i sig selv rummer begrænsninger som følge af mætningsfænomener.
It is always hazardous to draw conclusions for the future from an analysis of this type, as a more sophisticated study of past trends in the development of private transport, comfort standards and the spread of domestic appliances shows that trends contain their own limits because of saturation effects.
Den snævre sammenhæng mellem økonomisk vækst og energiforbrug har måske kun været betegnende for en bestemt fase i udviklingen, der muligvis allerede i dag er forbi i industrilandene, og hvis afslutning i større eller mindre grad faldt sammen med ændringerne i forsyningsforholdene i 1973.
The close link between economic growth and energy consumption has only been typical of a stage of development which perhaps has now been passed in the industrialized countries; the end of this stage coincided more or less with the changes in the conditions of supply in 1973.
Den mere lang­sigtede historiske udvikling i forholdet mellem energiforbrug og BNP synes i øvrigt at bekræfte dette.
The longterm historical trend in the relationship between energy consumption and gross national product appears to confirm this.
Ganske vist har man konstateret en stigning i energiintensiteten i industrilandene i tresserne, da disse lande stod midt i deres udvikling til forbrug'ssamfund i stor skala.
True, an increase in the energy intensity of industrial ized countries was observed in the 1960's, during the rapid development of a mass consumption society. But since then, the long term trend has reestablished itself and
Sammenligning af udviklingen ι NBP og bruttoforbruget af primær energi i perioden 1973­1978 i de ni EF­lande.
Comparison of gross domestic product and gross primary energy consumption, in the period 1973-1978, of the nine Member States of the EEC.
Ud fra en global betragtning er fænomenet imidlertid nyt.
But overall the phenomenon of dissociation seems new.
Det er ubestrideligt, at efterkrigsårenes økonomiske opsving under økonomisk vækst og energiforbrug steg parallelt.
It was generally accepted in the prosperous post-war years that economic growth and energy growth increased in correlation.
På samme måde troede man, at man ligefrem kunne opstille en lov for stigningen i efterspørgslen på elektricitet, som voksede i samme takt som den økono miske vækst, blot hurtigere.
In this spirit, it had been thought possible to establish a law determining the increase in electricity demand, which developed in parallel with economic growth but more rapidly.
Gruppen har således kunnet arbejde udfra en antagelse om at dens overvejelser ligger inden for rammerne af udviklingstendenser som har deres rod i den almindelige samfundsøkonomiske udvikling, og som er bekræftet af de nye vilkår, der gælder for god energiøkonomi og af de forholdsregler, der er sat i værk i de forskellige lande.
Nevertheless, the panel has felt able to assume that its ideas are in harmony with trends announced by changes in the economy, and confirmed by the new conditions of energy supply and use, and by the policies consequently being implemented in the Member States.
Gruppen fandt derfor, at det var muligt at sætte sig som mål ikke blot at konsolidere det, som er opnået, men også at nå længere hen imod en øget afkobling.
It now appears possible to have the objective not only of consolidating what has a/ready been achieved, but also of advancing towards greater dissociation.
Større betydning har utvivlsomt den kendsgerning, at ikke alle lande befinder sig på samme stade af industriel udvikling. I denne henseende synes to medlemsstater at befinde sig i en særlig situation: Italien og navnlig Irland, som er inde i en aktiv industrialiseringsfase.
What is certainly of more importance is that not all the Member States are at the same stage of industrial development.