natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der kommer muligvis andre EFTA-Lande til.
Other EFTA countries may follow.
Fællesskabspagten om de grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder, som blev vedtaget i december 1 989, indeholder tolv grundlæggende principper:
The Charter of the fundamental social rights of workers, adopted in December 1989, sets out 1 2 basic principles;
Ret til at tage beskæftigelse i det EF-land, som man ønsker. 2.
The right to work in the EC-country of one's choice. 2.
Ret til forbedrede leve og arbejdsvilkår.
The right to improved living and working conditions.
Bruxelles har afløst Moskva som midtpunktet i deres verden.
Brussels has replaced Moscow as the centre of their
Ret til social tryghed i henhold til gældende nationale ord ninger.
The right to social protection under prevailing national systems.
Ret til frit at organisere sig og føre kollektive forhandlinger. 6.
The right to freedom of association and collective bar gaining.
Ret til ligebehandling for mænd og kvinder.
The right of men and women to equal treatment.
Informations-, hørings- og medbestemmelsesret for arbejds tagere.
The right of workers to information, consultation and par ticipation.
Flere af dem har givet udtryk for et ønske om at ansøge om medlemskab.
Several of them have stated their desire to apply for membership.
Associeringsaftalerne med Polen, Tjekkoslovakiet og Ungarn betragtes som disse staters første skridt mod fuldt med lemskab, selv om de ikke automatisk vil kunne blive optaget i EF.
The association agreements with Poland, Czechoslovakia and Hungary are considered the first step of these countries on the way to ultimate membership, although entry into the Community will not be auta matic.
Ret til sundhedsbeskyttelse og sikkerhed på arbejdspladsen.
The right to health protection and safety at work. 1 0.
Beskyttelse af børn og unge. 11.
The protection of children and adolescents. 1 1.
Sikring af en minimumslevestandard for ældre.
The guarantee of minimum living standards for the elder- ly.
Bedre social og erhvervsmæssig integration af handi cappede.
Improved social and professional integration for the dis abled.
DEN INSTITUTIONEL­LE LIGEVÆGT
THE INSTITUTIONAL BALANCE
'En dynamisk forsknings­politik er en investering i fremtiden.
'A dynamic research policy is an investment in the future.
Videnskab og teknologi i dag viser, vordan industrien ser ud i morgen.
Today's science and technology will determine tomorrow's industrial reality.
Ved at uddanne unge forskere i dag skabes der en intellektuel kapital til fremtiden.
Training young research scientists today provides a pool oí intellectual capital for lhe future.
Med de opdagelser, vi gør i dag, kan vi forbedre livskvaliteten i de kommende år.'
The discoveries oí today will lead lo improvements in our standard oí living in years lo come'
Kommende udvidelser vil få indflydelse på Fællesskabets struktur og ligevægten mellem dets institutioner.
Future changes will not modify the basic functions of the institutions.
Kommissionens næstformand, Filippo Maria Pandolfi
Filippo Maria Pandolli, Vice-President oí the European Commission each from the five bigger countries.
De fremtidige ændringer kommer dog ikke til at forandre institutionernes grund­funktioner.
Commissioners are nominated by their governments and serve for terms of four years.
Rom­Traktatens vogter.
I he European Commission is best described as the executive branch of EC government.
Kommissionen består af 1 7 medlemmer, ét fra hvert af de syv mindre lande og to fra hvert af de fem store lande. Kommissærerne udnæv­nes af deres regeringer, og deres tjene­steperiode varer fire år.
This is why it is called the guardian of the Treaty of Rome. The Commission has 1 7 members, one from each of lhe seven smaller States and two,
På spørgsmålet »På hvilke af følgende politiske områder mener De, at beslutningerne skal træffes at landets egen regering, og på hvilke skal de træffes i EF­regi?« sva­rede borgerne i EF's medlemsstater (i %):
A sample of people from all the EC Member States was asked the question: 'Which of the following areas of policy do you think should be decided by the national government, and which should be decided jointly within the European Community?' Their response was as follows (in %}:
Sikkerhed og forsvat
Security und detente
Medarbejderrepræsentation
Workers' participation
Besluttes af landets egen regering
National decision-making
Ecuens sammensætning (1990) Hver valutas vægt i %
Composition of the ecu (1990) % share of each currency
'Hvis det indre marked skal blive en succes, skal fordelene ved del komme alle til gode. «
Marlin Bangemann, Vice- President of lhe EC Commission
' i 992 vil komme til at belyde en total ændring af vort samlund.
'Truly " 1992" will mean a transformation of society.
Holdninger og vaner vil ændre sig.
Mentalities and habits will change.
Overalt vil hovedaktørerne i økonomien komme til at indse, at fremtiden i sandhed ligger i Europa.'
Everywhere the key players in the economy realize that the future lies in the fullest sense in Europe'
Ud over de fire institutioner har Fælles skabet tre vigtige organer, nemlig
In addition to the four institutions, the Community has three important organs. They are
• Det Økonomiske og Sociale Udvalg, der fungerer som et rådgivende organ for Kommissionen og Ministerrådet
• the Economic and Social Committee, a consultative body to the Commission and Council of Ministers;
• Revisionsretten, som kontrollerer, hvor dan Fællesskabet bruger sine penge
• the Court of Auditors, which controls the way the Community spends its money;
Ministerrådet er den vigtigste lovgivende og beslutningstagende institution.
The Council of Ministers is the principal legislative and decision-taking institution.
Det har beføjelse til at vedtage de forordninger og direktiver, som Kommissionen forelægger det.
It nas the power to adopt regulations and directives submitted to it by the Commission.
Rådet består af ministre fra de tolv medlemsstater.
The Council is composed by ministers from the twelve Member States.
Medlemsstaterne udøver på skift formandshvervet på Rådets møder for seks måneder ad gangen.
Member States preside over the Council meetings for periods of six months in rotation.
Alt efter hvilket emne der behandles, kan Rådets afgørelser træffes enten med simpelt flertal, »kvalificeret« eller vægtet flertal eller med enstemmighed. hed.
Depending on the type of issue, Council decisions can be taken by a simple majority, a 'qualified' or weighted majority or by unanimity.
• Den Europæiske Investeringsbank, der tager sig af Fællesskabets lånevirksomhed. hed.
• the European Investment Bank, the EC's banking arm.
Europa-Parlamentet er det andet lovgivende organ.
The European Parliament is the second legislative body.
Kommissionen skal forelægge udkast til retsakter for både Parlamentet og Ministerrådet.
Draft legislation is submitted by the Commission to the Parliament as well as to the Council of Ministers.
Parlamentet består af 5 1 8 medlemmer, der vælges direkte af EF-borgerne.
It consists of 5 1 8 members directly elected by EC citizens.
Oprindelig var Parlamentet et rådgivende organ, men det fik nye beføjelser i henhold til Den Europæiske Fælles Akt.
Parliament was initially a consultative body but acquired new powers under the Single European Act.
Disse beføjelser gav det større indflydelse på lovgiv ningsprocessen, især fordi det fik større mulighed for at ændre forslagene til retsakter. akter.
These extended its say in the legislative process principally by giving it greater scope to amend draft texts.
EF-Domstolen fungerer som Fælles skabets højesteret.
The European Court of Justice is the Community's equivalent of a supreme court.
Denne brochure indgår i serien »Europa­noter« og udgives på alle fællesskabsprogene: dansk, engelsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk.
This booklet is part of the European File series and appears in all the official Community languages ­Danish, Dutch, English, French, German, Greek, Italian, Portuguese and Spanish.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Generaldirektorat Av­Sektoren, Information, Kommunikation og Kultur Redaktion: Kontoret for Publikationer 200, rue de la Loi, Β­1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate­General for Audiovisual, Information, Communication and Culture Editor: Publications Unit, rue de la Loi 200, B­1049 Brussels
Manuskript afsluttet oktober 1991 Omslag: Foto Eureka Slide Illustrationer: Mário Ramos
Manuscript completed in October 1991 Cover photo: on the basis of a Eureka Slide photo Drawings: Mario Ramos
EKSF­EØF­Euratom, Bruxelles · Luxembourg 1991 Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielle formål
ECSC­EEC­EAEC, Brussels · Luxembourg 1991 Reproduction is authorized, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged.
Kontor i Danmark*)
Office in England
Tlf. 33 14 41 40
Office in Wales
*] Der findes ligeledes kontorer i andre lande og bl.a. i alle EF­landene
Offices also exist in other countries including all Member Stales
EUROPA I TI LEKTIONER af Pascal Fontaine
EUROPE IN TEN LESSONS by Pascal Fontaine
Det Europæiske Fællesskab og Udviklingslandene (udgået) Øget Indflydelse i Virksomhederne for den Europæiske Arbejdstager (udgået) Det Europæiske Fællesskab og Omverdenen gennem 25 Ar (udgået) EF's Anden Udvidelse (udgået) Fællesskabet og dets Regioner (anden udgave) (udgået) Det Europæiske Fællesskabs Indsats pá det Kulturelle Område Det Europæiske Fællesskab og Erhvervsuddannelsen Den Europæiske Økonomiske og Monetære Union (anden udgave) (udgået) Fri Bevægelighed for Personer i Det Europæiske Fællesskab (udgået) En Europæisk Uddannelsespolitik (anden udgave) Det Europæiske Fællesskabs Industristrategi (udgået) EF's Toldunion (tredje udgave) (udgået) Det Europæiske Fællesskabs Transportpolitik (anden udgave) Kvinderne i Det Europæiske Fællesskab Det Europæiske Fællesskab og dets Retssystem (anden udgave) Det Europæiske Fællesskabs Økonomi (anden udgave) (udgået) Det Europæiske Fællesskabs Fiskeripolitik (udgået) Det Europæiske Fællesskab og Middelhavslandene Den Nukleare Sikkerhed i Det Europæiske Fællesskab Det Europæiske Fællesskabs Budget (fjerde udgave) Europæerne Set med deres Egne Øjne — Europæiske Meningsmålinger — 1973-1986 (anden udgave) (udgået) Det Europæiske Fællesskabs Domstol (fjerde udgave) Ecuen (anden udgave) (udgået) Vin i Det Europæiske Fællesskab (anden udgave) Det Europæiske Fællesskabs Politik for Forskning og Teknologisk Udvikling (tredje udgave) Den Audiovisuelle Sektor og det Europæiske Indre Marked Jean Monnet, en Stor Plan for Europa Konkurrencepolitikken i det Indre Marked (anden udgave) Det Europæiske Hjemmemarked (tredje udgave) EF-Kommissionen og Fællesskabets Administration Det Europæiske Finansielle Område En Fælles Landbrugspolitik for 1990'erne Europas Samling — Det Europæiske Fællesskabs Oprettelse og Udvikling (tredje udgave)
The European Community's external trade (out of print) Teacher training in the European Community (our of print) The elimination of non-tariff barriers to ¡ntra-Community trade (out of print) The European Community's competition policy (out of print) The European Community and the developing countries (out of print) Worker participation in Europe (out of print) 25 years of European Community external relations (out of print) The second enlargement of the European Community (out of print) The Community and its regions (third edition) (out of print) Cultural action in the European Community (out of print) The European Community and vocational training (out of print) The economic and monetary union (second edition) (out of print) Freedom of movement for persons in the European Community (out of print) An education policy for Europe (second edition) (out of print) The European Community's industrial strategy (out of print) The customs union (third edition) (out of print) The European Community's transport policy (second edition) (out of print) Women in the European Community (out of print) The European Community's legal system (second edition) (out of print) The economy of the European Community (second edition) (out of print) The European Community's fishery policy (out of print) The European Community and the Mediterranean edition)
(Fortsættelse p,i tredje side afomslaget) omslaget)
(continuation on third p.ige of ccnvr)
Udarbejdet af: CD »Av-sektoren, Information,
Originating department: DG 'Audiovisual, Information,
Kommunikation og Kultur«, afdeling
Culture', Publications
EUROPA I TI LEKTIONER af Pascal Fontaine,
EUROPE IN TEN LESSONS by Pascal Fontaine
Professor ved Institut d'Études Politiques de Paris (Instituttet for Politiske Studier i Paris) I samarbejde med Brigitte Duvieusart
Professor at the Institute of Political Studies in Paris Assisted by Brigitte Duvieusart
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1992
Luxembourg: Office for Officiai Publications of the European Communities, 1992
© EØF-Euratom-EKSF, Bruxelles · Luxembourg, 1992 Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielle formål.
© ECSC-EEC-EAEC, Brussels · Luxembourg, 1992 Reproduction is authorized, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged.
DEN HISTORISKE BAGGRUND
A BRIEF HISTORY OF EUROPEAN INTEGRATION
DE FÆLLES POLITIKKER
THE COMMON POLICIES
DEN POLITISKE UNION OG FORSVARSPOLITIKKEN
POLITICAL UNION AND DEFENCE
BORGERNES EUROPA
A PEOPLE'S EUROPE
HVORDAN SKAL EUROPA SE UD 1 DET 21. ÅRHUNDREDE?
0 EUROPE IN THE 21ST CENTURY: THE SHAPE OF THINGS TO COME
DEN HISTORISKE BAGGRRUND gjort af foregangsmændene for et fælles Eu­ropa.
A BRIEF HISTORY OF EUROPEAN INTEGRATION
Den harnemligtil opga­ve at handle såvel på det økonomiske, det so­ciale og det politiske område som menne­skerettigheder og de tol ν medlemsstaters for­hold udadtil.
The Community itself generates directly applicable legislation and creates specific rights which can be invoked by its citizens.
Paris­Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul­og Stålfællesskab i 1951 og siden Rom­Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab i 1957, der blev ændret i 1986 ved Den Europæiske Fælles Akt og i 1992 ved Unionstraktaten, som blev vedtaget i Maastricht, udgør tilsam­men lovgrundlaget for medlemsstaterne.
Initially the Community's activities were confined to the creation of a common market in coal and steel between the six founder members (Belgium, France, Germany, Italy, Luxembourg and the Netherlands).
I ju­ridisk henseende knyttes de herved sammen på en måde, der er langt mere vidtgående end et kontraktforhold mellem suveræne sta­ter. EF skaber sin egen lovgivning, der er umiddelbart gældende for borgerne og giver dem særlige rettigheder.
In that post­war period, the Community was primarily seen as a way of securing peace by bringing victors and vanquished together within an institutional structure which would allow them to cooperate as equals.
EFvari begyndelsen bioten åbning af kul­og stålmarkedet mellem de seks lande, der grundlagde EF (Frankrig, Tyskland, Benelux og Italien), og havde som sådan først og frem­mest en fredsmission, idet det var lykkedes at samle både vinderne og taberne fra den sid­ste europæiske krig på lige vilkår i en fælles organisation.
I n 1957, three years after the French Na­tional Assembly had rejected a European Defence Community, the Six decided to create an economic community, built around the free movement of workers, goods and services. Customs duties on manufac­tured goods were duly abolished on 1 June 1968 and common policies, notably an agricultural policy and a commercial policy, were in place by the end of the decade.
Det var først med de overvejelser, der var opstået på baggru nd af modstandskampen mod tota­litarismen under Anden Verdenskrig, at der opstod en plan for, hvordan Europa kunne opbygges, og landenes indbyrdes fjendskab overvindes.
The vision of a new Europe which would transcend national an­tagonism finally emerged from the resistance movements which had sprung up to resist totalitarianism during the Second World War.
Altiero Spinelli, der var italiensk føderalist, og Jean Monnet, der var med til at udarbejde Schuman­planen, som var bag­grunden for oprettelsen af det første euro­pæiske fællesskab i 1950, Det Europæiske Kul­ og Stålfællesskab, har skabt de to vigtig­ste idémæssige strømninger, der satte gang i den europæiske integrationsproces.
Altiero Spinelli, the Italian federalist, and Jean Monnet, the man who provided the inspiration for the Schuman Plan which led to the European Coal and Steel Community in 1951, were the main proponents of two ap­proaches, the federal ist and the functional ist, which were to provide the impetus for Euro­pean integration.
I begge disse ho­vedstrømninger er man i dag enig om, at der ved siden af de nationale og regionale myn­digheder bør være en europæisk myndig­hed, der råder over demokratiske og uafhæn­gige institutioner, som kan forvalte de områ­der, hvor en fælles indsats er mere effektiv end landenes individuelle indsats.
The functionalist approach, on the other hand, favours a gradual transfer of sovereignty from national to Community level.
Det er f.eks. tilfældet med det indre marked, valuta­politikken, den økonomiske og sociale sam­hørighed, udenrigs­ og sikkerhedspoli­tikken.
Today, the two approaches have merged in a conviction that national and regional authorities need to be matched by independent, democratic Euro­pean institutions with responsibility förareas in which joint action is more effective than action by individual States: the single market, monetary policy, economic and social cohesion, foreign and security policy.
Tolden afskaffedes fuldstændigt den 1. juli 1968, og i samme tiår etableredes de fælles politikker, først og fremmest på landbrugs­ og handelsområdet.
The Treaty of Paris establishing the European Coal and Steel Community (1951), the Treaties of Rome establishing the European
'et Europæiske Fællesskab i 1992 er re­
They were finally ad­mitted in 1972 following difficult negotia­tions during which France, under General de Gaulle, used its veto twice, once in 1961 and again in 1967.
Fremgangen for De Seks fik Storbritannien, Danmark og Irland til at søge optagelse efter vanskelige forhandlinger, som general De Gaulle's Frankrig fik stoppet to gange, i sultatet af den indsats, som siden 1950 er
This first enlargement, which increased the number of Member States from six to nine, was matched by further deepen­ing, the Community being given respon­sibility for social, regional and environmen­tal matters.
På grundlag af en hvidbog, der blev forelagt i 1985 af Kommissionen med Jacques Delors som formand, besluttedes det, at EF's store, indre marked skal være endeligt gen nemført inden 1. januar 1993.
On the basis of a White Paper drawn upin 1985 by the Commission chaired by Jacques Delors, the Community set itself the task of creating a single market by 1 January 1993.
Denne skæringsdato og de bestemmelser, der skal muliggøre, at denne ambitiøse målsætning virkeliggøres, blev stadfæstet i Den Europæiske Fælles Akt, som blev underskrevet den 18. februar 1986 og trådte i kraft 1. juli 1987.
The Single Act, signed on 18 February 1986, confirmed this ambitious target and introduced new procedures for adopting associated legislation. It came into force on 1 July 1987.
I begyndelsen af 70'erne kunne dollaren ikke mere indløses med guld, og dermed indledtes en periode med kraftigvalutariskuroi hele verden, som blev yderligere forværret af oliekriserne i 1973 og 1979. Det blev klart, at der var behov for økonomisk konvergens og en monetær union.
The need for economic convergence and monetary union became apparent in the early 1970s when the United States suspended the convertibility of the US dollar.
Det Europæiske Monetære System, som blev etableret i 1979, har bidraget kraftigt til at stabi lisere veksel kurserne og anspore medlemstaterne til at føre en stram politik, der gør det muligt at opretholde det solidaritetsforhold og den disciplin, som er en forudsætning for et åbent, økonomisk samarbejdsområde.
The launch of a European Monetary System in 1979 did much to stabilize exchange rates and encourage Member States to pursue strict economic policies, enabling them to give each other mutual support and benefit from the discipline imposed by an open economic area.
Dette spring fremad for EF-samarbejdet har allerede fremkaldt ansøgninger om optagelse fra Tyrkiet (1987), Østrig (1989), Sverige (1991) og Finland (1992).
The boost that this new target gave to the integration process led to applications for Community membership from Turkey (1987), Austria (1989), Sweden (1991), Finland (1992) and Switzerland (1992).
Berlin-murens fald med Tysklands forening og demokratiseringen af landene i Central- og Østeuropa, som ikke længere er underlagt Sovjetunionen, der selv opløses i december 1991, har i begyndelsen af 90'erne bevirket dybtgående ændringer i Europas politiske struktur.
In the early 1990s, the collapse of the Berlin Wall, followed by German unification, liberation from Soviet control and subsequent democratization of the countries of Central and Eastern Europe and disintegration of the Soviet Union transformed the political structure of Europe.
De Tolv er gået i gang med en yderligere styrkelse af Unionen på det politiske og valutariske område ved at forhandle sig frem til en ny Traktat, hvis retningslinjer blev udstukket på Det Europæiske Råds møde i Maastricht den 9. og 10. december 1991.
The Twelve determined to strengthen their political and monetary ties and negotiated a new Treaty, the main features of which were agreed at the Maastricht European Council in December 1991.
Den sydl ige del af EF blev forstærket, da Grækenland, Spanien og Portugal blev medlemmer i 1981 og 1986, mens det samtidig blev mere påkrævet, at der iværksattes strukturprogrammer, som skulle mindske forskellene i De Tolv's økonomiske udvikling.
The Community expanded southwards with the accession of Greece in 1981 and Spain and Portugal in 1986. These enlargements made it even more imperative to implement structural programmes designed to reduce the disparities between the Twelve in terms of economic development.
Iden sam me periode gjorde EF sig gældende på internationalt plan ved at styrke forbindelserne med landene i det sydlige Middelhavsområde og landene i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet gennem rækken af Lomé-kon-ventloner (1975-1989: Lomé I, II, III og IV).
During this period the Community began to play a more important role internationally, signing new agreements with the countries in the southern Mediterranean and countries in Africa, the Caribbean and the Pacific, which were linked to the Community by three successive Lomé Conventions (covering the period 1975 to 1989).
Sammen med de andre industrialiserede lande deltager EF i GATT-forhandlingerne om toldnedsættelser.
The Community also took part in GATT negotiations on tariff reductions with its main industrialized partners.
For at kunne imødekomme de mange ansøgninger om optagelse, både officielle og potentielle, bliver EF nødt til at udvikle sig mere i retning af en union på grundlag af føderalistiske principper.
With so many applications for membership on the table or expected in the near future, the Community has no choice but to move further along the road to a union based on the federalist philosophy.
Hvis ikke man forstærker strukturerne og rationaliserer de beslutningsmekanismer, som skal forene effektivitet og demokrati, kan EF aldrig blive en sand un ion, men vil blive truet af opløsningeller lammelse.
Unless it can strengthen its structures and rationalize de cision-making to combine efficiency with democracy, the Community cannot hope to develop into a genuine Union. On the contrary, it will be faced with the prospect of dilution or paralysis.
For det »Store Europa«, der er ved at ud vikle sigfra Atlanterhavet til Ural, kan kun blive en etableret magtfaktor, hvis det udformes omkring en stabil kerne, som kan tale med én stemme i internationale anliggender.
A 'Greater Europe', stretching from the Atlantic to the Urals, will only develop into an organized power if it is built around a stable nucleus capable of speaking and acting as one.