natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvorom alt er, har det hidtil ikke været muligt at nå frem til et tilfredsstillende kompromis, der dan danne bro mellem disse to forskellige udgangspunkter.
The difficulty of moving forward on the fundamental issue of worker participation is a perennial problem in the harmonization of company law, and a bone of contention in the social dialogue.
De, der går ind for, at medindflydelse skal være frivillig, mener, at det vil være farligt at indføje be stemmelser om lønmodtagernes medindflydelse i selskabsretten, da det kan danne præcedens, og de, der har den modsatte opfattelse, mener, at ethvert nyt system, der ikke er mindst lige så godt som det, de selv har, kan føre til, at deres egne selskaber udnytter den nye mulighed for at indføre den anden ord ning, der formodes at koste dem mindre.
A breakthrough in this area now seems to be essential in the social dialogue; otherwise, vital elements in the construction of the single market may remain blocked for a long time.
Netop dette vigtige spørgsmål omkring lønmodtagernes medindflydelse er et af de mest ømtålelige problemer inden for harmoniseringen af selskabsretten og en kilde til kontroverser mellem arbejdsmarkedets parter. ter.
It would therefore appear that the time has come to revive the proposal for another in strument of industrial cooperation, the European company, which would necessarily also bring progress on the social front.
I 60'erne lå den vigtigste begrundelse for at fremme samarbejde inden for Fællesskabet i målet om at skabe økonomisk integration.
But it is now clear that such cooperation has become absolutely vital, especially for the high-technology in dustries and for companies which are highly specialized in financial services.
Dette mål har absolut ikke mistet sin aktualitet, men der i dag en endnu mere tvingende grund, der hænger sammen med, at Fælles skabets konkurrenceeve er udsat for store trusler på verdensmarkedet, både i og uden for Europa.
Only through Community-level industrial cooperation will it be possible to bring together the large amounts of capital and technical knowhow required to ensure competitiveness on world markets.
Hvis det ikke lykkes os at få erhvervslivet til at gå sammen i bestræbelserne på at forbedre konkurrenceevnen, kan vi heller ikke gøre os håb om at klare os i kampen med vore største konkurrenter, USA og Japan, og da slet ikke om at komme til at føre an i denne konkurrence.
It is for this reason that the Commission, to encourage intra-Commu-nity cooperation, has in recent years established a series of common research programmes (e.g. Esprit,1Race,2Brite3) at the preproduction stages, the effects of which would be multiplied by implementation through European companies.
Det er nok nødvendigt at få løst op for problemerne på dette område i en dialog med arbejdsmarkedets parter, idet der i modsat fald er alvorlig risiko for en varig blokering af nogle af forudsætningerne for opbygningen af Det Indre Marked.
The key to this revival is perfectly clear: it turns on a political consensus that avoids the extreme positions referred to above.
Tiden forekommer derfor nu at være inde til at puste nyt liv i tanken om Det Europæiske Selskab som et middel til fremme af industrisamarbejde, der nødvendigvis må inde bære et fremstød i relation til arbejdstagernes rettigheder.
The same need for crossfrontier cooperation is just as strong in the services sector, not least in the financial sector, where the financial conglomerates need to have a global presence and a strong capital base.
Nøglen hertil må naturligvis ligge i at skabe politisk konsensus og undgå de ovennævnte dogmatiske holdninger.
• on the other hand, the aspirations of workers for full participation in the decision-making processes of companies, given the essential contribution of workers to wards realization of the internal market.
Kommissionen mener derfor, at man bør søge at nå frem til en balance mellem:
I — The need for greater cooperation
Inden for de traditionnelle industrigrene har man længe været klar over, hvor vigtigt det er at samarbejde, men samarbejde har i dag fået helt livsvigtig betydning specielt for højteknologisektorerne og for de stærkt specialiserede virksomheder i den finansielle servicesektor.
Industry and commerce understand perfectly what role they can and must play in this context.
Kun gennem et industrisamarbejde på EF-plan vil det være muligt at mobilisere den store kapital og den tekniske knowhow, der må investeres i at sikre konkurrenceevnen på verdensmarkerne.
From the early days of the Community's existence, individual businesses have been attracted in principle to the greater potential for crossborder cooperation.
Ud fra ønsket om at fremme industrisamarbejdet inden for EF har Kommissionen derfor igennem de seneste år iværksat en række fælles forskningsprogrammer, der er koncentreret om de stadier i processen, der ligger forud for selve produktionen ESPRIT '), RACE 2), BRITE3). Disse programmer kunne få i) EFT L118 af 6.5.1988; EF-Bull. 4-1988, punkt 2.1.54. 2) EFT L16 af 21.1.1988; EF-Bull. 12-1987, punkt
Hoesch/Hoogovens, Agfa/Gevaert, Pirel-li/Dunlop, Fokker/VFW are clear examples of attemps to form new partnerships on a European scale.
• på den anden side lønmodtagernes ønsker om fuld medindflydelse i virksomheden i
Crossfrontier cooperation of all kinds be tween firms and the emergence of genuinely European companies have now become imperative if European industry and commerce
langt større effekt, hvis de blev gennemført inden for rammerne af europæiske selskaber. ber.
Among a wide range of possible forms of industrial cooperation there are three main types which involve restructuring, with which this paper is concerned:
Samarbejde er en betingelse for omstruktureringen i den europæiske industri.
Other top European industrialists equally in dicate that it is not lack of interest on the part of industry, but lack of an appropriate legal infrastructure which may often make industry back away from crossborder cooperation in the Community.
Specielt meget kapitalstærke selskaber er i stand til at etablere samarbejde på tværs af landegrænserne, men de vil kun gøre det, hvis de er tilstrækkelig sikre på succes.
Recent events show that, in the run-up to 1992, firms in the services sector are growing particularly anxious to find suitable partners to join in crossfrontier cooperation (e.g. in banking, insurance and civil aviation.)
Erhvervslivet har fuldt ud forstået, hvilken rolle det kan og bør spille i denne sammen hæng.
Crossfrontier industrial cooperation be tween companies in different Member States can and does take place through the first two of these methods.
Lige siden Fællesskabets oprettelse har virksomhederne i princippet følt sig til trukket af de øgede muligheder for samarbejde på tværs af landegrænserne. Hoesch/Hoogovens, Agfa/Gevaert, Pirel-li/Dunlop og Fokker/VFW er alle gode eksempler på de forsøg, der er gjort på at etablere nye sammenslutninger på EF-plan.
Moreover, from the summer of 1989 companies wishing to do so will be able to make use of the European Economic Interest Grouping (EEIG)lfor crossborder joint ventures.
De vigtigste hindringer for samarbejde på tværs af landegrænserne ligger i:
• taxation of hidden reserves (capital gains, 'plus-values') among the assets of the absorbed company at the time of international mergers or similar operations; the very high tax cost may deter enterprises from such crossfrontier cooperation;
Blandt de forskellige muligheder for industrisamarbejde er der blandt de samarbejdsformer, der indebærer omstrukturering, navnlig tre, der er af særlig interesse her:
Examples of present-day (so far successful) relationships of this sort can be found in the Airbus consortium (which recently an nounced it is considering changing its present legal form of a French-type economic interest grouping with the resulting need for unanimity on all decisions), Iveco (Fiat, MAN and others: multinational cooperation in the trucks industry) and ESS (European Silicon Structures), while the Channel Tunnel project also shows how a highly political as well as economically risky project can only stand a chance of getting off the ground if it is backed by multinational cooperation. tion.
Således har des tyske erhvervsleder Rohwedder fra Hoesch bl. a. udtalt, at »da der begyndte at opstå problemer, var fristelsen til at gå ud meget stor, men hvis vi ikke havde haft andet valg end at holde sammen, ville vi have følt forpligtelsen til at arbejde, leve og opnå resultater sammen meget stærkere«.
• economic double taxation which may arise from crossfrontier transactions between 'associated' companies, if the profits of one of the two companies have been adjusted upwards by the tax authorities of one Member State without a corresponding down ward adjustment in the country in which the other company is located;
• erhvervelse af kapitalinteresser (majoritets- og minoritetsinteresser) i andre virksomheder somheder
Companies with large amounts of capital are es pecially suited to engage in crossfrontier cooperation of this nature, but they will do so only if they have sufficient confidence in a successful outcome.
• fusioner og tilsvarende operationer, der indebærer, at det fusionerede selskabs aktiver og gæld overføres til det selskab, det overtages af.
The main obstacles in the way of cross-frontier cooperation are as follows:
Også andre fremtrædende erhvervsledere har peget på, at når virksomhederne ofte undlader at etablere samarbejde med partnere i andre EF-lande, skyldes det ikke manglende interesse fra deres side, men derimod mangelen på en ordentlig juridisk infrastruktur.
(b) distortions of the decision where to es tablish a company in the Community by the different corporation tax systems and differ ent rules for the determination of taxable profits, which may place enterprises in Member States applying a less attractive system or less favourable tax base rules at a competitive disadvantage.
Skattemæssige problemer, som f. eks.: ligger naturligvis en kilde til psykologiske barrierer, der kan forhindre et effektivt grænseoverskridende samarbejde.
Prevailing differences in company law between different Member States; despite harmonization, differences in local law and administrative practices will remain.
III — EF's bestræbelser på at fremme samarbejde på tværs af landegrænser
The Commission therefore urges the Council and Parliament to adopt them as rapidly as possible.
Den meget høje be­skatning kan afholde virksomhederne fra så­danne former for samarbejde
The lack of recognition in many Member States of the 'groups' phenomenon continues to make such cooperation across frontiers too complex, too burdensome and thus too risky.
Blandt disse kan nævnes:
This ine vitably poses psychological difficulties for effective cooperation across borders.
• dobbeltbeskatning af det udbytte, et dat­terselskab udlodder til sit moderselskab, når dette ligger i en anden medlemsstat, specielt i form af kildeskat
None of the proposals mentioned above, however, deals with the problems mentioned in Chapter II at (3) and (4), namely differences in company law from one Member State to another and the 'group manage ment' problem.
• forslaget til 10. selskabsdirektiv om fusio­ner på tværs af landegrænserne, fremlagt i 1985 0
Ill — Action at Community level to facilitate crossfrontier cooperation
• den økonomiske dobbeltbeskatning, der kan optå ved grænseoverskridende operatio­ner mellem associerede virksomheder, hvis det ene selskabs overskud forhøjes af skatte­væsenet i den ene medlemsstat, uden at der i det andet selskabs hjemland korrigeres her­for.
Although it provides a valuable framework for crossfrontier cooperation (joint ventures) between, in particular, smaller companies, the Regulation on the European Economic Interest Grouping (EEIG) adopted in 1985 is not enough to encourage large-scale crossfrontier cooperation.
Samordningen af medlems­staternes lovgivning sigter ikke mod at ens­rette de enkelte EF­landes retsorden.
Additional Community instruments, particularly in the company law sphere, are there fore required.
Disse forslag vil mindske de skattebetingede skævheder, navnlig de skæv­heder, der gør, at spørgsmålet om et selskabs placering ofte afgøres ud fra rent skattemæs­sige overvejelser.
IV — Company law harmonization and the European Company Statute
Kommissionen lægger derfor stor vægt på at få disse forslag vedtaget hurtigst muligt i Rådet og Parlamentet.
• The traditional approach of coordination of company law, aimed at making equivalent the various national laws, is a long-term affair owing to its necessarily perfectionist nature.
Hvis man i) EFT C23 af 25.1.1985; Suppl. 3/85 ­ EF­Bull. 2) EFT C 39 af 22.3.1969. 3) EFT C 301 af 21.12.1976. ■») EFT C 253 af 5. 11.1975; Suppl. 10/75 ­ EF­Bull.
Although sometimes producing positive i OJ C23, 25.1.1985; Supplement 3/85 - Bull. EC. 2 OJC 39, 22.3.1969. 3 OJC301, 21.12.1976. * OJ C253, 5. 11.1975; Supplement 10/75 - Bull. EC.
De administrative vanskeligheder om­kring selve stiftelsen af et selskab De enkelte virksomhedsledere er naturligvis ikke så godt inde i de krav, der stilles i andre lande, som i deres eget lands lovgivning, og heri
More generally, as regards the harmonization of company taxation, the Commission proposed back in 1975 harmonization of corporation tax systems on the basis of the 'partial imputation system' (with bands for the rates of tax credit and of corporation tax).4The Commission is also preparing another proposal for harmonization of the determination of taxable profits.
Ingen af disse forslag kan imidlertid føre til nogen løsning på de problemer, der er nævnt under punkt 3 og 4 i kapitel II, nemlig for­skellene i de enkelte medlemsstaters sel­skabslovgivning og problemerne med at ad­ministrere selskabsgrupper.
Company B results (e.g. harmonization of accounts), it seems to be losing momentum; moreover, it scarcely seems to play a decisive part in the definition of large firms' international strategies (for a more detailed discussion of the harmonization programme, see Annex I).
• i betragtning af de nuværende juridiske vanskeligheder ved at etablere sammenslut­ninger eller fusioner mellem selskaber eller selskabsgrupper i forskellige medlemsstater må Statutten udgøre et gyldigt alternativ til de fremgangsmåder, der for øjeblikket be­nyttes (oprettelse af et holdingselskab som overbygning over bestående selskaber).
• The creation of a European industrial base means making available to industrial groups a type of transnational company, in dependent of national laws, which makes it possible to concentrate substantial assets and compete with American and Japanese businesses, hence the proposal put forward in 1970, and amended in 1975, for a European Company Statute.1
Kommissionens program inden for selskabs­ret er baseret på to fremgangsmåder:
V — General nature of the Statute
Følgende eksempel er med vilje gjort meget simpelt: a) to grupper sammenlægger deres aktivite­ter som følge af disses komplementaritet og de stordriftsfordele, der kan opnås ved at sammenlægge de tre filialer, de hver især har, og som udøver samme aktiviteter:
(b) because of the current impossibility, from a legal standpoint (consent of 100% of shareholders under most national laws) and from the standpoint of taxation (the companies which are acquired have to be wound up), of crossfrontier mergers between companies, the simplest organization plan which meets the wishes of those directing or man aging the companies is, at present, the following: lowing:
• den klassiske metode, der består i sam­ordning af selskabsretten med det formål at gøre de forskellige nationale lovgivninger ækvivalente, er et meget møjsommeligt ar­bejde, da det nødvendigvis må være perfek­tionistisk betonet.
The Statute, even after any simplification, will have to cover all the various aspects of modern company law.
Selv om det undertiden har givet gode resultater (f. eks. på regnskab­sområdet), ser harmoniseringsarbejdet nu ud til at være gået i stå, og det forekommer des­uden heller ikke at indgå som noget afgøren­de element i de store virksomheders interna­tionale strategi (harmoniseringsprogrammet behandles nærmere i bilag I)
This is unavoidable if on the one hand it is to provide companies with an additional option to those available under national law and on the other at least the same kinds of interests as under national law need to be sufficiently protected, so as to avoid the risk that the Statute might be used by companies to 'migrate' to it to avoid more stringent national systems.
• skabelsen af en europæisk industribase forudsætter, at erhvervslivet kommer til at råde over en selskabsform, der er uafhængig af det enkelte lands nationale lovgivning, og som åbner mulighed for at koncentrere bety­
• The tax status of a European company will have to be consistent with the logic which underlies it; established in order to combine activities across frontiers under the aegis of a single legal entity, its taxable in come will have to be calculated taking into account foreign losses.
') Ι bilag II gives et tilbageblik over denne statut.
In this regard, it should be noted that the proposed Statute
VI — De specifikke problemer omkring Statutten for Det Europæiske Selskab
tion of workers in the structure and decision-making process of the European company. !
En lang række specifikkie problemer må løses i en sådan statut: b) da det på nuværende tidspunkt er umu­ligt, både af juridiske (i de fleste lande kræ­ver lovgivningen aktionærernes enstemmige godkendelse) og skattemæssige årsager (de overtagne selskaber skal opløses), at fusione­re med selskaber i andre lande, er den mest enkle løsning set ud fra virksomhedsledernes synsvinkel for øjeblikket følgende model: a) forholdet mellem statutten og national selskabslovgivning, der skal eksistere side om side
This is essential, since a multinational company carrying out its business in the Community in accordance with different na tional legislations has to comply with a whole range of different arrangements as regards the role of employees within the company. In addition, worker participation al ready plays an important part in everyday industrial relations in a growing number of Member States.
Holdingselskab med aktionærerne fra A og B b) lønmodtagernes medindflydelse c) information og høring af lønmodtagerne d) problemerne omkring grupper/koncerner e) skatteordning.
currently before the Council could be amended and simplified to a fairly considerable degree, especially concerning the provisions which are the subject of harmonization measures that have been adopted or are in course of preparation (accounts, mergers, etc.) or which could be dealt with by a refer ence to national law (groups, winding-up, liquidation, bankruptcy, etc.).
X under-holding under-holding under-holding a) Statutten i forhold til national selskabslovgivning
Indeed, the provisions of the Statute can now be based on a background of national laws which is sufficiently harmonized to allow for the in troduction of uniform and simplified rules.
Β" c) indførelsen af Det Europæiske Selskab vil give et alternativ, som åbner mulighed for betydelig forenkling:
Trade union representatives, particularly from Member States that have worker participation systems at national level, strongly argue in favour of such a system in the European company; in other Member States, the position of trade unionists is somewhat reluctant.
Europæisk Selskab
(a) Coexistence with national systems of company law
Ved statutten skal der indføres en enheds­ordning på det selskabsretlige område, der er fuldstændig uafhængig af nationale ord­ninger.
In the Commission's view, worker participation is es sential not just as a matter of social rights, but as an instrument for promoting the smooth running and success of the enter prise through promoting stable relationships between managers and employees in the workplace.
Det er muligt, at dette indebærer, at der må indføjes bestemmelser om eller løsninger på visse juridiske problemer, der adskiller sig fra dem, national lovgivning normalt indeholder, eller som ikke findes i nogen national lovgivning i medlemsstater­ne.
The Commission, therefore, con tinues to see worker participation as an integral element of the European Company Sta tute. The continuing support in the European Parliament also demonstrates that the Statute would be incomplete without provisions on this point.
Dette skulle dog ikke være noget problem, idet statutten skal være helt fakultativ, når blot der er trukket en klar skillelinje mellem statuttens bestemmelser og de almindelige bestemmelser i den natioale lovgivning. Den allerede vedtagne forordning om Europæiske Økonomiske Firmagrupper viser, at dette absolut er muligt.
The Statute is to establish a single system of company law, totally independent of nation al systems.
• i skattemæssig henseende ligger det i sa­gens natur, at når der er tale om oprettelse af én samlet juridisk enhed, hvori aktiviteterne i de forskellige lande samles, må Det Euro­pæiske Selskabs beskatningsgrundlag bereg­nes under hensyntagen til tab i de andre lan­de b) Lønmodtagernes medindflydelse
This should not be a cause for concern, since the Statute will be entirely optional, provided that the boundary line between the provisions of the Statute and the ordinary provisions of national law is drawn clearly. The adoption of the Regulation on the European Economic Interest Grouping (EEIG) shows that this type of coexistence is possible. sible.
') Der er ikke tale om, at lønmodtagerne skal deltage i den egentlige daglige ledelse af virksomheden, men derimod om deres deltagelse i kontrollen med virk­somheden og i udformningen af dennes overordnede strategi.
This participation will not be organized at day-to-day management level, but rather at supervisory level and at the level of the development of the company's strategy.
Alt efter hvilken af de nedenfor beskrevne modeller, der bliver tale om, vil lønmodtagerne få medindflydelse enter via et særskilt kontrolorgan (»bestyrelse«) i det tostrengede system, eller via ledel­sesorganet i det enstrengede system med nøje afgræns­ning mellem de administrerende og kontrollerende funktioner, eller også via et særligt organ, der repræ­senterer de ansatte, og som ikke er et af selskabsorga­nerne.
In accordance with the participation schemes set out below, worker participation would be either through a separate supervisory body (dualist structure), or in a single board of directors in which the manage ment and supervisory functions are clearly determined (monist structure), or in a separate body representing the workers quite distinct from the company organs.
• endelig må statutten være forholdsvis en­kel at anvende.
Evidently, the European Company Statute must lay down rules governing the participa
2. efter reglerne i det land, hvor selskabet er etableret (dog således, at ansatte i de afdelinger, der ligger i medlemsstater, hvor der findes bestemmelser om lønmodtagernes med indflydelse, bevarer deres etablerede rettigheder) heder)
1. the model laid down in the Statute itself (supervisory board composed one third of shareholders' representatives, one third of workers' representatives and one third of members coopted by these two groups and representing general interests);
3. et valg mellem de vigtigste valgmuligheder i femte selskabsdirektiv: er en nødvendighed, fordi en multinational virksomhed, der opererer i EF under forskellige nationale lovgivninger, skal rette sig ef ter en lang række forskellige ordninger, hvad angår de ansattes rolle i virksomheden.
Approach 2 runs counter to the basic idea of the European company being independent from major legal ties with any national system, governed exclusively by the Statute, since it would lead to the emergence of European companies which are distinguishable on the basis of varying national characteristics.
I et stigende antal medlemsstater spiller lønmodtagernes medindflydelse desuden allerede nu en vigtig rolle i hverdagens relationer. tioner.
2. the rule of the country of establishment (but with protection for the ' acquired rights' of workers in branches in Member States with workers' participation legislation);