natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Som følge af en forhøjelse på 0,2% af arbejdstagerbi- draget tiL arbejdsløshedsforsi kringen kunne der noteres en mindre købekraft- forringelse på gennemsnitlig 1/2%, der dog formodentlig i årets sidste halv del vil bli ve udlignet i kraft af regeringens forsæt om at sænke indkomstskat terne, seLv om det dog bør bemærkes, at skattetrykket i Frankrig er forholds vis beskedent, således at en lempelse heraf kun vil få mindre virkninger.
A 0.2 % increase in employees' unemployment insurance contributions produced a slight loss in purchasing power of roughly 1/2 %, which was probably offset in the second half of the year by the Government's promise to reduce income tax, though it must be remembered that direct taxation is relatively low in France, so a reduction in this area has only minor effects.
Noget tilsvarende gælder for den faktiske Lønudvikling.
The same applies to earnings.
Pa årsbasis vil stig ningen i beretningsåret sandsynligvis andrage omkring 6% og dermed omtrent holde trit med forbrugerpriserne, således at man stort set kan tale om en fastholdelse af købekraften, og måske - på baggrund af de planLagte skatte lettelser - om en mindre købekraftforbedring.
Calculated on a yearly average, they probably increased by some 6 % in the year under review, i.e. about the same amount as consumer prices, so that one may say that purchasing power has, by a large, been maintained, perhaps even slightly increased.
Forhandlingerne om de kolLektive overenskomster i forbindeLse med den
Agreements negotiated at industry and company level under the 24th
24. lønforhandlingsrunde afsluttedes i marts måned. Derpå udstak den irske faglige Landsorganisations forretningsudvalg i april en række retningslinjer for den 25.
Pay Round terminated around Ma~ch.
I henhoLd hertil afvises ethvert forsLag om at indføre en Lønpause efter udLøbet af de gæLdende overenskomster.
The Congress rejected any suggestion of a pay pause after the current pay agreements had expired.
Det irske LO anbefaLer, at der sig tes mod Lønforhøjelser, der indebærer en fastholdelse af reaLLønnen,.og som bringer arbejdstagernes Levestandard - der er blevet forringet gennem de senere år - op på det tidligere niveau; der bør Ligeledes udfoldes særlige bestræbelser for at forbedre de Lavestlønnedes kår.
The Congress re commended in its guidelines that pay increases be aimed at which protected the real value of pay restored workers' living standards which had been reduced over recent years and that special efforts be made to improve the position of Low-paid workers. For its part, the Federated
Heroverfor gav arbejds giverne udtryk for det synspunkt, at de Lønforhøjelser, der skal aftales i 1985, bør Ligge under dem fra det foregående år, og at de ikke bør afvige fra dem, der gives i de vigtigste Lande, som IrLand konkurrerer med.
Union of Employers stated that the main objective in 1985 shouLd be to secure pay settlements which generally would be lower than in 1984 and which would not be out of line with -those in competitor countries.
I august måned afgav regeringen en erklæring om, at der ved lønforhandlin gerne i beretningsåret bør tages hensyn til de forventede Lønstigninger hos handelspartnerne, mønstret for tidligere indgåede aftaLer, virkningerne af eventuelle Lønforhøjelser for beskæftigelsen og for oprettelsen af nye ar bejdspladser, de enkelte virksomheders finansieLLe situation samt aftaLernes indvirkning på lønomkostningerne i det følgende år.
In August, the Government issued a statement to the effect that pay négociations in the year under review should take account of the expected rates of increase in competitor countries, the carryover in 1985 from earlier settlements, the impact of proposed increases on employment and job creation, the financial circumstances of individual sectors and the implications of pay agreements in 1985 for pay costs in 1986.
Derfor gjorde den sig tiL taLsmand for meget beskedne lønstigninger og for en fastfrysning af løn ningerne i den offentlige sektor.
It advocated very low increases in the private sector and no increase at all in the public sector.
Ved udgangen af året var størsteparten af de kolLektive overenskomster, der berører et stort antal arbejdstagere i den private sektor, forhandlet til ende.
Up to the end of the year, a high proportion of agreements covering a great part of workers in the private sector had been negotiated.
De fleste af overenskomsterne har en Løbetid på 12 tiL 15 måne der og indeholder bestemmelser om lønforhøjelser i to omgange, der på års basis svarer til en stigning på ca. 7%.
Most of them were of 12-15 months duration and provided for pay increases in two phases, which have averaged around 7 % calculated on an annualized basis.
For bygge- og anlægssektoren var forhandlingerne dog endnu ikke afsluttet på dette tidspunkt. De aftaLte
One notable exception, however, was the building industry, which had not concluded its negotiations by the end of the year.
Lønforbedringer Lå over stigningen i forbrugerpriserne, der fra 1984/85 androg 5,4%, hvorved de i den private sektor aftaLte grundlønninger afspej ler en reaLlønsfremgang på ca. 1 1/2%.
The agreed pay increases were greater than the rise in the consumer price index, which was only 5- 4 % between 1984 and 1985, so that there was a real increase of wage rates concluded in private industry by some 1 1/2 %.
Udviklingen i pengeindkomsterne på 6% tiL 7% holdt stort set trit med stig ningen i de overenskomstmæssige Lønninger, hviLket indebærer en realløns forbedring på 1 til 2 /o.
Nominal earnings increased by 6 to 7 %, an increase which was probably on the same order of magnitude as increases in basic wages and salaries agreed under collective agreements. That means a purchasing power increase of 1 to 2 %.
I beretningsåret var det atter den automatiske dyrtidsregulering (scala mobile), der stod i centrum for de lønpolitiske overvejelser.
In the year under review the sliding scale indexation.system was once again the focus of wage policy disputes.
Efter at det i det foregående år - på grund af afsLag fra en af de tre fag ige landsorga nisationer - havde vist sig umuLigt at få en aftale i stand melLem regeringen og de nævnte landsorganisationer, og regeringen derpå ved hjæLp af et lov dekret havde fået gennemtrumfet, at 4 points skulLe lades ude af betragt ning (1), drejede drøftelserne i beretningsåret sig især om, hvilke brøkdele af points der skuLle Lægges til grund for de forventede forhøjelser.
In 1984, one of the three trade union associations refused to sign the agreement which the Government and the unions had negotiated, whereupon the Government brought in a law 1 cutting increases, which amounted to a saving of four index points > in the year under review the dispute was concerned mainly with the decimal fractions of the increases which were due. Members of the employers' assosication Confindustria refused to pay these decimal fractions of the index points. One trade union association thereupon held a poll on whether the reductions in the index adjustments should be restored.
Visse medlemmer af arbejdsgiversammens Lutningen Confindustria nægtede at udbetaLe de pågældende brøkdeLe.
The result was a small majority in favour of maintaining the reductions.
Endnu inden resultatet af denne meningsmåling var blevet kendt, erklærede arbejds- giversammensLutningen imidlertid, at den - uafhængig af resultatet af me ningsmålingen - fra begyndelsen af året 1986 vilLe trække sig ud af den gæl dende dyrtidsreguLeringsordning.
Before this result was known , the employers' association announced that, whatever the outcome of the poll, it would withdraw at the beginning of 1986 from the present sliding scale indexation system.
Dette gav anledning tiL at drøfte, hvilken ordning der eventuelt bør træde i stedet for den hidtidige automatiske dyrtidsregulering. De tre faglige landsorganisationer gjorde sig i en fælLes udtaleLse til talsmænd for, at lønreguleringen ikke længere skal foretages hvert kvartaL, men kun hvert halve ar.
This brings up the question of what system might replace the existing system.
Denne tanke vilLe også kunne accepteres af arbejdsgiverne, der ikke principielt modsætter sig en indeksering af lønningerne. Man kunne også foresti Ile sig den mulighed, at et meget lavere lønniveau end hidtil (f.eks.
This idea might well be indulgently received by employers, who are not basically opposed to wage indexation.
kun op til 600 000 LIT/pr. måned) lægges til grund for den automatiske dyr tidsregulering, og at det så overLades til de enkelte brancher eller virk somheder at fastlægge de øvrige elementer i en sådan regulering, og at denne
Thought might also be given to the idea of basing automatic wage adjustments on a much lower wage level than in the past (e.g. up to Lit 600 000 a month) and leaving it up to individual sectors or undertakings to determine the other elements of the adjustment, possibly making these
På denne måde kunne man fjerne meget af den stivhed, der præger den nuværende ordning.
V/941/85-EN apply for shorter periods of time. In this way the old system would lose much of its rigidity.
Dette vilLe også tjene til en yderLigere dæmpning af inflationen og til en mindskelse af forskeLLe i henholdsvis løn- og produktivitetsudviklingen inden for de enkelte brancher.
It would also help to reduce inflation and deviations in the wage and productivity trends of individual sectors.
Dermed vilLe der kunne tages hensyn tiL de rent faktiske forhoLd, da de i be retningsåret indgåede koLlektive Lønoverenskomster præges af stor uensartet hed, idet der meLlem økonomisk "sunde" brancher såsom den farmaceutiske in dustri og næringsmiddelindustrien og andre brancher, der er midt i en struk turomlægning (kemi, tekstil og maskinbygning), er taLe om forskeLLe i de aftalte lønforbedringer på op til 60%.
It would also take account of the actual situation, for the year under review saw a wide variation in the level of wage settlements : diffe rences of up to 60 % emerged between wage increases granted in economically healthy sectors such as the pharmaceutical and foodstufs industries and sectors, such as the chemical, textile and machine manufacturing industries, which are in process of being restructured.
Det varisærde enkeLte virksomheders produktionstiILæg og andre former for præmier, der udviste sådanne forskeLLe.
Production and other premiums granted by individual undertakings were particularly affected.
Efter at der den 17. december var undertegnet en overenskomst for arbejds tagerne inden for den offentLige sektor, erklærede arbejdsgiverne inden for den private sektor sig ensidigt rede til at anvende den nye dyrtidsregu-
After that a new agreement for the workers in the public service was signed on 17 December, the employers made a unilateral declaration according to which they are willing to take over this new system of wage indexation into the private industry.
Leringsordning, der indgik i ovennævnte overenskomst.
This system foresees that wages and salaries will be brought in line with the price increase twice a year only.
I medfør heraf skaL der kun foretages en reguLering hver 6. måned; den vil få fuLd virkning for månedsindtægter på op til 580 000 LIT, medens indtægter herover kun vil blive reguleret med en fjerdedel af den pågældende sats.
It will cover the whole monthly income up to Lit 580 000, but only a quarter of the amounts exceeding this level.
Italiens regering havde fortsat held med sin bekæmpeLse af inflationen.
The Italian Government's fight against inflation continued to re cord successes.
Stig ningen i forbrugerpri serne, der i 1981 havde andraget nær ved 20%, kom ned under de 10%. Midtpå året androg den godt og vel 9% og på årsbasis ca.
The rate of increase of consumer prices, which had been just under 20 % in 1981, is now back to single figures.
De faktiske Lønindkomster steg noget mere, idet stigningen skønnes at bLive på 10% på årsbasis, hvorved der kan noteres en reaLLønsfremgang på ca. 1%.
In mid-1985 it was just over 9 % and, as an annual average, amounted also to some 9 X. The increase in earnings, on the other hand, was somewhat higher - by an estimated 10 % in yearly average - so that there was an increase in real terms of some 1 %.
Denne fremgang vil muLigvis kunne øges yderLigere i 1986, såfremt den pLanlagte nedsætteLse af de personlige skatter gennemføres.
This increase could be still higher in 1986, if the planned reduction in personal taxation is implemented.
Efter at den automatiske dyrtidsregulering af Lønningerne havde været deLvis suspenderet i de tre foregående år,bLev den atter gennemført med virk ning fra 1. januar 1985 ved Lov af 24. december
While the automatic adjustment of wages and salaries in line with price trends was partially suspended for the last three years, a law of 24 December 1984 reintroduced it with effect from 1 January 1985.
Den nye ordning tager udgangspunkt i et gennemsnit af prisindekserne for manederne apriL-september 1984.
A 2.5 % adjustment is made when the average of prices during the last six months - regardless of the index of the current month - has risen by at least 2.5 % as compared with the last adjustment.
Der foretages da en reguLering på 2,5%,
The index adjustments withheld in the past years will not be granted retroactively.
De i de forrige år indefrosne dyrtidsportioner kommer i kke ti l udbetaling.
The new price index introduced ty the Grand Ducal Ordinance of 24
Det nye prisindeks, der indførtes ved storhertugelig forordning af 24. de cember 1984, tager udgangspunkt i en undersøgelse i 1977 af husholdnings budgetterne for husstande med beskedne indtægter.
December 1984 is derived from the family budget inquiry of 1977 carried out in households with modest incomes.
Fra april 1986 og 1 ar frem viL der blive foretaget en ny undersøgelse af husholdningsbudgetterne i 3 000 husstande, herunder også sådanne med mellemstore og større indtæg ter.
A new family budget inquiry will be realized between April 1986 and April 1987. It will cover 3 000 households including households with medium and higher incomes.
De derved fremkomne tal skaL benyttes i forbindelse med en gennemgri bende reform af forbrugerprisindekset.
The figures so obtained will be used for a thorough reform of the consumer price index.
Ud over dette problem gav genindførelsen af den automatiske dyrtidsregule- ring anledning til en drøftelse af andre beslægtede problemer, såsom fast sættelse af mindstelønninger, begrænsning af indekseringen tiL de lavere indkomster, reguLering af nettolønningerne m.v.
Apart from this the reintroduction of the sliding scale indexation system has occasioned the discussion of other related matters, such as application of indexation only to the lower end of the income scale, the adjustment of net wages and the like.
I den anledning anmodede regeringen endnu engang Det økonomiske og sociale Rad om at drøfte de pro blemer, der er forbundet med den automatiske dyrtidsregulering, og tage stil ling derti L.
This has induced the Government to submit problems connected with automatic wage adjustment once again to the Economic and Social Council for an opinion.
I regeringens erklæring i april om Landets situation gav den på ny udtryk for sin vilje til at føre en sammenhængende og afbalanceret lønpoLitik, der bl.a. indebærer, at der hvert andet år indledes forhandlinger på grundlag af forskelLige sammenlignende undersøgelser af indkomstudviklingen i den offentlige og private sektor.
In its April dec I a ration on the state of the nation, the Government once again voiced its determination to pursue a coherent and balanced overall wages policy, envisaging negotiations every two years on the basis of comparative studies on the evolution or earnings in the public and private sectors.
Der har dog ikke kunnet drages nogen entydige slutninger af den første, i april offent Liggjorte, undersøgelse som følge af mangelfuLdt statistisk materiale.
However, for lack of adequate statistical data the first study, published in April, did not permit any incontestable conclusions to be reached.
I medfør af den nye dyrtidsreguleringsordning bLev der pr. 1. august for første gang foretaget en forhøjelse af Lønningerne og af den sociale mindste- løn pa 2,5%.
On 1 August the first 2.5 % increase in earnings and the minimum wage was granted.
161,73 LFR pr. time og 27 979 LFR pr. måned over for 27 297 LFR ved udgangen af 1984.
This brought the minimum wage for un unmarried, unskilled worker up to LFR 161,73 an hour and LFR 27 979 per month as compared with LFR 27 297 at the end of 1984.
Den månedlige mindsteløn for ufaglærte arbejdere med forsørgelses- pligter andrager pr. 1. august 1985 28 828 LFR, for fagLærte arbejdere uden forsørgelsespligter 33 575 og med forsørgelsespLigter 34 594 LFR.
With effect from 1 August 1985 the minimum monthly wage for an unskilled worker with dependants amounted to LFR 28 828, that for an unmarried skilled worker to LFR 33 575 and for a married skilled workers LFR 34 594.
Den faktiske lønudvikling var præget af den i mange tilfæLde forsinkede ind gåelse af nye lønoverenskomster samt af arbejdstidsnedsættelsen, således at væksten i Lønningerne i det første halvår ikke holdt trit med prisstigningerne, der midt på året androg 4,7%.
The development of earnings was influenced not only by the, in many cases belated, conclusion of new collective agreements but also by the reduction in working time, so that the increase in real earnings in the first half of the year initially failed to keep pace with the rise in prices, which amounted to 4.7 % in mid-1985.
I det andet halvår tog Lønudviklingen imidLertid fart, hvorimod inflationsraten sank yderLigere, således at der på årsbasis sandsynligvis vil blive tale om en mindre realLønsfremgang.
However, they picked up in the second half of the year while the inflation rate continued to fall, so that, taking the yearly average, there is likely to have been a small increase in purchasing power.
For det kommende år påregnes en noget større realLønsfremgang, bl.a. som føLge af visse bebudede foranstaltninger på det skattemæssige område.
A more substantial increase in real wages is expected next year as a result of imminent tax measures.
I lyset af den ugunstige arbejdsmarkedssituation blev der i Nederlandene overvejet elLer forberedt gennemførelse af forskellige Lønpolitiske foranstaltninger.
The adverse labour market situation caused a number of wage policy measures to be discussed or prepared in the Netherlands.
Således fik Andetkammeret forelagt et forslag tiL Lov om ændring af loven vedrørende Løndannelse; den betydeligste ændring heri tager sigte på en stramning af kriterierne for anvendeLse af løndæmpning som middel i den økonomiske politik.
For example, a draft law amending the law on the determination of wage rates was put before the Lower House, whose most important change is that it tightens up the criterion for the application of the pay moderation instrument.
I henhold hertil kan en minister kun gribe ind i fastsættelsen af lønninger og andre arbejdsvilkår, såfremt der fore ligger ekstraordinære omstændigheder (en akut nationaløkonomisk nødsituation); en eventuel indgriben kan da højst få en varighed af et år og kan kun gennemføres i form af en helhedsløsning.
(an acute national economic crisis) to intervene in the determination of pay and other conditions of employment; any such measure could have a maximum duration of only one year and would have to apply to the whole economy.
Med henblik på at forbedre situationen for de lavestlønnede blev den lov fæstede mindsteløn i de forløbne år sat relativt mere op end de øvrige løn indkomster.
To improve the situation of those with low incomes the guaranteed minimum wage underwent relatively higher increases in the past years than other wage incomes.
Dette kan - på baggrund af den nuværende økonomiske og bekæftigeLsesmæssige situation - eventuelt få negative virkninger for oprettelsen af nye arbejdspladser, og mindstelønnens størrelse blev derfor i'beretningsåret gjort tiL genstand for en principieL udtaleLse fra Det økonomiske og sociale Råd.
However, since this could have a negative impact on the creation of new jobs in the prevailing economic situation, the level of this minimum wage was the subject of an opinion by the Social and Economic Council in the year under review.
En international sammenlignende undersøgelse havde forinden vist, at mindstelønnen for voksne arbejdstagere i Nederlandene både absolut og relativt set er høj.
An international comparison revealed that the minimum wage for adult employees in the Netherlands is high in both relative and absolute terms.
Derfor udtalte et flertaL af medlemmerne i Det økonomiske og
The majority in the Social and Economic Council therefore advocated that, while it should be retained, it should also be reduced (by 15 to 20 % > .
Endvidere gav Det økonomiske og sociale Råd udtryk for den opfattelse, at man burde afskaffe "tredjedelskriteriet", i henhold til hviLket r^ndsteløngarantien ikke gælder for deltidsarbejde, der udføres inden for mindre end en tredjedel af den normaLe arbejdstid; baggrunden herfor er den voksende betydning, deltidsarbejde har fået.
At the same time, the Social and Economic Council advocated the abolition of the provision that the minimum wage guarantee should not apply to work amounting to less than a third of the duration of normal working time; it based this view on the growing importance of parttime work.
Det skønnes, at mindre end 4% af samt lige voksne arbejdstagere mellem 23 og 65 år for tiden kan gøre krav på mindstelønnen.
It is estimated that less than 4 % of workers aged between 23 and
En undersøgelse, som den løntekniske tjeneste Lod gennemføre i 1982 i 5 726 virksomheder, viste, at 0,7% af de der beskæftigede 240 500 arbejdstagere tjente mindre end den Lovfæstede mindsteløn.
5 726 firms showed that 0.7 % of their 240 500 employees were receiving less than the minimum wage.
Som føLge heraf holdt lønstigningerne sig i beretningsåret inden for snævre grænser.
Wage increases in the year under review were correspondingly
For arbejdstagere i den private sektor, der som føLge af arbejdstidsforkoi— teisen tjener mere end mindstelønnen, bLev Lønstigningen - bl.a. i lyset af den dårLige beskæftigelsessituation - begrænset til 2%.
Because of the adverse employment situation, wage increases for employees in the private sector who earn more than the minimum wage as a result of reductions in working time have been restricted to 2 %.
Der kan bLive tale om yderLigere indtægtsstigninger i kølvandet af skattemæssige omlægninger og en sænkning af arbejdstagerbidragene tiL den sociale sikring.
Additional increases in income may arise from tax adjustments and reductions in employees' social security contributions.
For tjenestemænd og andre ansatte i den offentlige sektor med tilsvarende ind komster forblev indkomstniveauet uændret. Lønstoppet for de offentligt an satte skal efter planen fortsætte i 1986.
Civil servants and other employees in the public sector with comparable incomes received no pay increases, nor are any increases envisaged for 1986.
Med henblik på at undgå en reallønsnedgang - idet prisstigningerne midt på året 1985 lå omkring 2 1/2% - var det i beretningsåret nødvendigt at yde et engangsbeløb til de husholdninger, der i 2 år eller derover havde måttet klare sig med mindsteindkomsten. For de øvrige husholdninger med mindsteindkomst, der ikke kunne gøre krav herpå, kan der konstateres en mindre reallønsnedgang på ca. 1/2%.
To avoid a reduction in purchasing power - price increases amounted to 2 1/2 % in mid-1985 - it was necessary in the year under review to grant a one-time allowance to households which have had no more than the minimum income at their disposal for at least two years.
De i beretningsåret aftaLte forhøjelser af de overenskomstmæssige løn ninger var forholdsvis omfattende, hviLket har flere årsager.
Pay increases agreed under collective agreements were comparatively high in the year under review. There are several reasons for this.