natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Det forenede Kongerige tales der ligefrem om »afindustrialisering«.
At the same time, other countries such as the United Kingdom, are experiencing a certain 'de-industrialization'.
Mere generelt har EF-landene som følge af meget forskelligartede industristrukturer, og fordi ikke alle medlemsstater havde opnået samme energivirkingsgrad inden krisen, oplevet den nye energisituation forskelligt.
More generally, because of very different structures of industrial activity, and because not all the Member States had achieved the same efficiency in energy use before the crisis, the Member States of the Community have not felt the impact of the new energy conditions in the same way.
De fælles tendenser, der kan konstateres for EF, findes derfor side om side med differentierende faktorer: industristrukturer, geografisk beliggenhed og klimaforhold, institutionelle faktorer m.v.
The common trend observed for the Community thus coexists with factors making for differentiation such as industrial structures, geographical and climatic situations and institutional factors,...
Således er perspektiverne, og den politik der må følges, ikke de samme i alle EF-landene, og dette må man holde sig for øje, når man beskæftiger sig med fremtiden. den.
The outlook and the policies to be pursued are thus not identical in all Community countries; this point must be borne in mind when discussing the future.
Teknologiske faktorer
Technological factors
Dette gælder ud fra
The following factors have been noted:
U. Colombo og O. Bernardini, i »Arbejdskokumenter«. J) Se bilag 2.
U. Colombo and O. Bernardini in 'Working Papers'.
en generel betragtning, men tendenserne er forskellige alt efter sektorer og lande ');
This is true in general, although trends vary according to sector and country;'
— en forbedring af energianvendelsesteknologien gennem udvikling af en komplet styring af denne faktor: frivillig anvendelse af varme (herunder kombineret produktion af varme og kraft), styring og regulering, isolering;
— an improvement in the techniques for energy use following the development of a genuine management of this factor : use of heat in cascade (including the combined production in heat and power), control and regulation, insulation;
— indførelse af helt ny teknologi (udnyttelse af solenergi, geotermi, varmepumper, edb-teknik), som dog hidtil kun har haft meget ringe indflydelse på energiforbruget. get.
— the launching of completely new technologies (use of solar energy, geothermal energy, heat pumps, computer techniques) which have, however, still only been able to make a very slight impact on energy consumption, so far.
De forenklede relationer mellem økonomiske størrelser (f.eks. elasticitetsbegrebet) er kun i ringe grad tilpasset energiproblemernes komplekse natur. Sådanne værktøjer er utilstrækkelige til, at den økonomiske adfærd kan forstås hele vejen igennem omsætningskæderne og i en helhed med mange forskellige vekselvirkninger.
Simple relationships between economic values (of which the concept of elasticity provides an example) are ill-suited for tracing economic behaviour along the energy chains and in a complex of multiple interactions.
Endvidere ved man ikke rigtigt, om de forskellige relationer, der blev konstateret i 60'erne med vækstrater på 4-5%, stadig har gyldighed under de nuværende forhold med vækstrater på 2%.
In addition, it is hard to know whether the various relationships established in the sixties for growth rates of 4%-5% still apply at the present 2% growth rate.
Derfor er de sædvanlige økonomiske modeller, som er baseret på disse relationer, sandsynligvis også mindre velegnede til at fortolke og forudse energisituationen (jf. kapitel 9).
In consequence, the usual economic models based on these relationships are probably also imperfect tools for interpreting and forecasting the energy situation (see Chapter 9).
Med disse forbehold kan det på grundlag af forskellige mere spredte iagttagelser antages, at følgende fænomener har bidraget til afkobling: a) virkningerne af prisstigningerne, skønt det på grundlag af de oplysninger, man råder over om den reelle elasticitet i anvendelsessektorerne, er vanskeligt at fortolke udviklingen i efterspørgslen, og heraf udlede den fremtidige udvikling; b) blandt disse virkninger, substitution mellem energikilder, som er udtryk for såvel økonomiske som teknologiske valg foretaget af husholdningerne (f.eks. skift fra fast brændsel eller gasværksgas til naturgas til boligopvarmning — i Det forenede Kongerige) eller i industrien (udvikling af ny teknologi, der anvender elektricitet — i Frankrig).
(b) among these effects, substitutions between energy sources reflecting the economic and technological options for households (transition from solid fuel or coal gas to natural gas for domestic heating in the United Kingdom) or for Industry (development of new technologies using electricity in France). These developments show the need to develop the idea of determining a functional ordering of energy sources in terms of the cost of energy resources and means of transformation, and taking account of the nature of the final uses;2
En sådan udvikling viser under alle omstændigheder nødvendigheden af at beskæftige sig mere indgående med tanken om en mulig rangfølge for anven delsen af de forskellige energiformer på basis af omkostningerne ved energikilderne og energiomdannelsesmåderne, og under hensyntagen til arten af den endelige slutanvendelsez); c) en fastere styring af produktionsfaktorerne under de vanskelige konjunkturforhold, der skyldes, at industriproduktionen nærmest er stagnerende. Hvis intet gøres, vil denne
(c) a more careful management of the production factors in the difficult short-term economic situation caused by a virtual stagnation in industrial production. But in the longer term, this stagnation prevents the modernization and renewal of equipment, which would permit adoption of less energyconsuming industrial processes;3 cesses;3
') De oplysninger, der på nuværende tidspunkt er tilgængelige på Fællesskabsplan og i medlemsstaterne, gør det ikke muligt at følge udviklingen i energieffektivitet i de enkelte sektorer (med undtagelse af jernog stålindustrien).
' Information available at the level of the Community and also in the Member States does not enable a series to be constructed for energy efficiency by sector (with the exception of steel).
Disse huller er beklagelige, navnlig med hensyn til den seneste tid.
This is to be regretted, particularly in recent times.
Under disse omstændigheder kan der kun gives få oplysninger (se bilag 3) som sammenligner landene.
In this situation, we can only give a few elements of comparison (Annex 3) established by untried methods and for a single year (1975).
De er udarbejdet på grundlag af usikre beregningsmåder, og er af ældre dato (1975). På baggrund af den spredning, der er konstateret, må man formode, at der stadig findes en vid margen for forbedringer (se nedenfor i kapitel 4, »det teknologiske potentiel«),
The dispersion observed does enable the hypothesis to be advanced that substantial margins for improvement still exist.
Stagnation dog på længere sigt forhindre modernisering og udskiftning af udstyr, som ville gøre det muligt at indføre mere energiøkonomiske industriprocesser1); d) virkningerne af den ændrede fordeling af produktionsfaktorerne som følge af service sektorens stigende andel af den økonomiske aktivitet, og den industrielle omstrukturering, som den nye internationale arbejdsfordeling medfører.
(d) the effects of changes in the nature of production resulting from the increase in services, and industrial restructuration caused by the new international division of work.
To faktorer som må have spillet en større rolle i den afkobling, der er konstateret i de seneste fem år: den relativt store aktivitetsnedgang i sektorer med højt energiindhold (jern- og stålindustrien, den petrokemiske industri, halvfabrikata og heraf følgende nedlæggelser af de ældste produktionsanlæg, som ud fra et energisynspunkt tillige er de mindst effektive 2).
Two factors must have played a major role in the dissociation observed in the past five years: the relatively large drop in activity in sectors consuming considerable amounts of energy (iron and steel, petrochemicals, intermediary products); the resulting closure of the oldest production plants which are also the least efficient from the energy viewpoint.'
Med undtagelse af Forbundsrepublikken Tyskland3), har man hidtil ikke kunnet påvise nogen substitution af energi med arbejdskraft i EF (hvilket måske skyldes mangelen på gode målemetoder).
So far, It has not been possible to observe the substitution of labour for energy in the Community (perhaps because of the lack of good measuring instruments), except in the Federal Republic of Germany;2
e) udviklingen i forbrugsmønstre, som er præget af en forstærket mætning med hensyn til klassiske, varige forbrugsgoder og udviklingen af forbruget i retning af information og tjenesteydelser; f) virkningerne af demografiske eller sociologiske faktorer: udviklingen inden for de forskellige aldersgrupper og i den erhvervsaktive befolkning (navnlig i Tyskland), stigningen i antallet af økonomiske forbrugerenheder, ledsaget af et fald i antallet af personer pr. enhed.
(f) the effect of demographic or sociological factors: changes in the importance of the various age groups (particularly in the Federal Republic of Germany); increase in the number of economic units of consumption, accompanied by a reduction in the number of persons per unit.
Alle institutioner på energiområdet har gennem de sidste tyve år lagt hovedvægten på spørgsmålene vedrørende udbud og tilstrækkelig dækning af en stærkt stigende efter spørgsel.
All the institutions involved with energy have for the past twenty years focused on the questions of supply and the satisfaction of rapidly increasing demand.
Siden 1973 har de vigtigste økonomiske beslutningstagere, navnlig de offentlige myndigheder, desuden handlet ud fra nødvendigheden af og fordelene ved en minimering af energiforbruget.
Since 1973, the economic world and more particularly the public authorities have, however, become aware of the need to minimize energy consumption and the advantages of this course.
Der er i forskelligt omfang iværksat politiske foranstaltninger4) med henblik på at opnå energibesparelser.
Policies of varying ambition have been implemented3to achieve energy savings.
) Det vil senere fremgå, at der tværtimod her er tale om et argument til fordel for vedvarende økonomisk vækst (jf. kapitel 10 - Strategi).
(b) regulations concerning products and habits: speed limits, temperature standards for buidlings;
) Dette rejser spørgsmålet om, hvorvidt den konstaterede tendens vil fortsætte i tilfælde af et økonomisk opsving, der gør det nødvendigt at tage et umoderne produktionsapparat i brug igen. )
' This prompts the question of the continuation of the observed trend in the event of an economic upturn requiring use of an inadequately renewed production apparatus.
Man kan imidlertid overveje, om det drejer sig om et nyt, tilsigtet fænomen i dette land, eller om denne substitution skyldes en aktivitetsnedgang i sektorer, som både er meget energiintensive og meget arbejdsproduktive, eftersom man kun råder over oplysninger om industrien som helhed.
2But it may be asked whether this is a new and conscious phenomenon in Germany or whether this substitution is the result of a decline in activity in sectors which are both particularly energy-intensive and labour-productive, as there is no information other than for the industry as a whole.
Specielt vil et relativ fald i den energiproducerende sektor, som er en meget produktiv sektor (i forhold til den samlede industriproduktion), automatisk give sig udslag i et fald i den samlede arbejdsproduktivitet.
In particular, the relative decline in the production of energy, a very labour-productive sector compared to overall industrial production, automatically causes a decline in total labour productivity.
4) Se bilag 4 om foranstaltninger i de forskellige lande.
3See Annex 4 for the measures taken in the individual countries.
I øvrigt er det i de fleste tilfælde fundet hensigtmæssigt med en kombination af disse midler.
A combination of these measures has appeared advisable in most cases.
Således er man begyndt at træffe foranstaltninger for at gøre produktionsmetoderne og metoderne for distribution af varme og elektricitet mere smidige og mere alsidige, hvilket skulle fremme en bedre tilpasning af resourcerne ved hjælp af kombineret produktion; i dette tilfælde er der tale om et sammenspil mellem økonomiske incitamenter, lovbestemmelser, information og ændringer i de institutionelle strukturer. turer.
Thus measures have begun to be taken to make methods of producing and distributing heat and electricity more flexible and diversified, promoting better use of resources by means of the combined production technique; in this case, a financial incentive, regulations, information and modification of the institutional framework must operate simultaneously.
Endvidere går visse aspekter i miljøpolitikken (bekæmpelse af spild) i retning af ener gibesparelse.
Finally, some aspects of environmental policy (the fight against waste) go in the direction of energy saving.
Set ud fra en anden synsvinkel har de institutionelle faktorer imidlertid virket hæmmende for afkoblingen mellem økonomisk vækst og energiforbrug.
However, on the other hand, there are some institutional factors which still operate against the dissociation of economic growth and energy consumption.
De traditionelle institutionelle strukturer er stadig fremherskende, hvad enten det drejer sig om energileverandører eller de offentlige myndigheder; oprettelsen af nye organer viser ret tydeligt, at de første energibesparende foranstaltninger har haft karakter af »tilbygning« (jf. nedenfor under pkt. 7).
The traditional institutional structures continue to be dominant, whether in the case of energy suppliers or of the public administration; the creation of parallel administrations demonstrates adequately enough the 'additive' character of the initial energy saving policies (see below in Chapter 7).
En række politiske foranstaltninger af økonomisk og social art har kunnet modvirke energibesparelserne.
Some political and social measures have operated against energy saving.
Generelt kan nævnes, at bekæmpelse af inflationen gennem pris kontrol ofte tilskynder til en begrænsning af energipriserne hos forbrugerne. Mere specifikt kan bemærkes, at miljøpolitik og forureningsbekæmpelse, i det mindste på kort sigt, kan være i konflikt med ønsket om en energiøkonomisk produktion 1).
Some gener al policies: for example the fight against inflation, using price controls, often results in restrictions on the price of energy for the final user; and some specific measures, for example environmental policy itself and the fight against pollution may, in the short term at least, run counter to energy saving.'
Foranstaltninger på energiområdet kan ikke gennemføres isoleret fra den øvrige politik.
Energy measures cannot be isolated from other policies.
Men hidtil har der bogstavelig talt kun været tale om foranstaltninger i forbindelse med den generelle konjunkturpolitik (navnlig prispolitik) eller socialpolitik.
Up to now they have been essentially dominated by economic policies (energy price policies in particular) or by social policies.
En sådan kortsigtet politik vanskeliggør gennemførelsen af langsigtede foranstaltninger, hvilket vil kunne forstærke den udbredte opfattelse af, at der i grunden ikke eksisterer noget egentligt energiproblem, og derigennem skabe mistillid til en politik, der sigter mod rationel energianvendelse på længere sigt.
Short term policies make the implementation of a long term energy policy difficult. This tends to reinforce the view, widely held, that there is no real energy problem : it destroys the credibility of policies for the rational use of energy.
Holdninger og adfærdsmønstre
Consumption habits
Mange industrifolk synes at have gjort sig klart, at den nye energisituation kræver, at de i deres økonomiske beregninger taget hensyn til gradvise stigninger i energiomkostningerne. ningerne.
Many industrialists appear to have realized that they will have to accept progressive rises in the cost of energy in their economic calculations in view of the changed energy situation.
Det er mere tvivlsomt, om der er sket nogen adfærdsændringer i husholdningerne.
It is more doubtful whether domestic users will change their habits.
Der er sandsynligvis tale om varige ændringer med hensyn til opvarmning af huse, i det mindste i den nordlige del af Europa, men med hensyn til individuel transport synes det at være mere usikkert.
Although it is likely that there will be a lasting change in domestic heating, at least in Northern Europe, the behaviour of private car owners is more uncertain.
Bl. a. gennem indførelse af ekstra udstyr, til begrænsning af visse former for forurening, indtil fremstillingsprocesser er udviklet.
In conclusion, the panel emphasizes one characteristic of the recent trends which is of major importance as far as its task is concerned: generally speaking, the changes in production structures, in habits and consumption patterns do not appear to have deeply changed the main features of our mass production and mass consumption society.
Vil denne tendens til afkobling mellem økonomisk vækst og energiforbrug vare ved?
Will this trend towards dissociation between economic growth and energy consumption be a lasting one?
Da de faktiske eller antagne faktorer i forbindelse med afkobling, som vi netop har gjort rede for, indebærer en række usikkerhedsmomenter, kan der tænkes to forskellige fortolkninger, som måske endda ikke er udtømmende.
Because of the uncertainties involved in this survey of real or supposed factors of dissociation, two opposing Interpretations must be put forward though possibly not mutually exclusive.
På den ene side kan der gives tegn til en dybtgående udvikling, som synes at blive langvarig og at ville fortsætte, eventuelt under nye betingelser.
On the one hand, there are signs of profound longterm changes, longterm but in effect of a changing character.
Dette ville f.eks. være tilfældet med en ændring i produktionsstrukturerne og energibevidstheden.
This will be the case for changes in production structures, in transport, and in energy saving behaviour.
Hvis man derimod fortolker afkoblingen i de seneste fem år som en simpel reaktion på choket efter den økonomiske krise og stigningen i priserne på olieprodukter i 1973, er det tvivlsomt, om den vil vare ved.
On the other hand, the permanence of the trend might be doubted if the dissociation of the past five years is interpreted as no more than a reaction to the economic crisis, and to rises in the cost of oil and gas.
Man må frygte konsekvenserne af en gradvis slækkelse af der økonomiske beslutningstageres bevidsthed for energiforbruget, med mindre man oplever en ny krise af samme omfang som den foregående.
Since 1973, there is a reason to fear a progressive loss of any feeling of involvment on the part of those influencing energy consumption In the economy, unless a new crisis equivalent to the preceding is to be experienced.
Men det er mindre sikkert, at afkoblingen har været større efter 1973 end i begyndelsen af 70'erne.
However, it is less certain that events since 1973 can be interpreted as reflecting a greater dissociation than was already observed at the beginning of the decade.'
Derfor er en forstærkelse af tendensen til afkobling ikke sikker, man kan i hvert fald ikke regne definitivt med den.
Thus it is in no way certain that events since 1973 have resulted in a further movement towards dissociation.
Man har foreløbig bestræbt sig på at opnå en bedre styring af energianvendelsen ved hjælp af foranstaltninger, der ud fra et teknisk, økonomisk og socialt synspunkt er bekvemme: det drejer sig om at begrænse det mest åbenbare energispild.
An attempt was made first of all to manage energy use more effectively by means of technically, economically and socially easy measures: it was a question of reducing the most obvious wastage.
Allerede fra nu af forudsætter en konsolidering af det, der ellerede er opnået, en ændring i arten af den energibesparende indsats.
Henceforth, consolidation of this situation requires a change in the type of energy saving measures.
Hovedvægten bør lægges på investeringer, forbrugsmønstre, fornyelse af bestanden. Kort sagt må man gå fra forvaltning (endog fra en vis improvisering) til investering.
Stress must be laid on investment, consumption structures and renewal of assets.
Der ser ud til at en forstærket afkobling kun kan komme i stand gennem en koordineret indsats, for på en gang fremmer den teknologiske udvikling med hensyn til energianvendelse, sikrer gunstige økonomiske forudsætninger (f. eks. som det vil ses senere, en vedvarende økonomisk vækst og en fornuftig prispolitik) og rummer en målsætning for institutionerne, der medfører en varig ændring i forbrugeradfærd.
Greater dissociation can only be achieved by a concerted effort to achieve technical progress in energy use, to create favourable economic forces (e.g. as we shall see later, sustained economic growth and a judicious price policy) and by institutional arrangements to support a lasting change in consumption habits.
Den nedre grænse for afkobling er kendetegnet ved, at den »spontane« tendens, med sin blanding af positive og negative faktorer, fortsætter i langsomt tempo.
The lower limit of dissociation would be characterized by a sluggish prolongation of the initial 'spontaneous' trend, with its mixture of positive and negative factors:
Skal den øvre grænse nås, må der helt klart være en politisk vilje til et samordne alle disse faktorer, både på nationalt plan og med hensyn til hvad EF foretager sig som helhed.
Clearly, the upper limit of dissociation can only be achieved if there is political will to make convergent all the factors in favour of dissociation, both those at a national level and those which might be undertaken by the Community as a whole.
Den øvre afkoblingsgrænse : et ønskeligt, nødvendigt og muligt mål Gruppen finder, at der er tungtvejende grunde til, at EF-landene bestræber sig på at nå den øvre grænse for afkobling mellem økono­ misk vækst og energiforbrug1), at dette er et nødvendigt og ønske­ligt mål, og at det er muligt at nå det
The panel concluded that there are very good reasons for the Member States of the EEC to try to achieve the upper limit of dissociation1between economic growth and energy consumption: this is a desirable and essential objective which it is possible to achieve
Et nødvendigt og ønskeligt mål
A desirable and essential objective
De stadig vanskeligere forsyningsvilkår og den kendsgerning, at størstedelen af de energikilder, der kan anvendes i de næste årtier, ikke er fornyelige, bevirker, at energien er et knapt gode, som der bør spares på.
It is wise to conserve energy as a rare commodity, as most of the energy sources which can be used in the next few decades are not renewable and the conditions of supply are becoming more and more difficult.
Energi er af vital betydning for nutidens økonomi og vor tids samfund.
Energy is vital to the economy and to our present society.
Den anvendes til en lang række specifikke formål, som er en integrerende del af vort livsmønster.
Energy is used for a large number of specific purposes which are part of our lifestyles.
Skønt energi i det store og hele kun indgår som en ret ubetydelig del af den samlede økonomiske aktivitet i et industriland, har den meget stor indflydelse på en række økonomiske og sociale størrelser.
Even if energy only accounts overall for a relatively small proportion of the economic activity of an industrial country, it exerts a very strong pressure on certain economic and social values.
Således vejer import af energiprodukter tungt på de fleste EF-landes betalingsbalancer og er med til at svække disse landes valutaer. Værre bliver det, når prisstigningerne på olieprodukter stiger i voldsomme spring.
Thus energy imports are a drain on the balance on external account of most Member States and are detrimental to the stability of their currency, particularly when there are big increases in the price of oil and gas.