natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bortset fra disse isolerede tilfælde er der imidlertid i almindelighed intet,
However in general apart from these isolated cases, there is no evidence that the services sector has managed to maintain wage increases above the general trend.
Dette er i overensstemmelse med det resultat, der fremgår af de sidste fire rækker i tabel 3, nemlig at de samlede fællesskabsindekser for aflønningen pr. lønmodtager i forarbejdningssektoren og den samlede økonomi ikke har afveget ret meget fra hinanden over tiden.
This is consistent with the evidence that the overall Community indices for compensation per employee in manufacturing and in the total economy (see Table 3, last four rows) has not differed substantially over time.
Divergensen mellem ud viklingen i de relative omkostninger i den samlede økonomi og i forarbejdningssektoren kan derfor hovedsagelig tilskrives de forskellige vækstrater for den registrerede produktivitet i de to sektorer.
The divergence between total economy relative costs develop ments and those for manufacturing is therefore mainly at tributable to the different rates of growth of measured productivity in the two sectors.
Gennemsnitlige lenomkostninger pr. time inden for forarbejdningsindustrien
Average hourly labour costs in manufacturing industry
NB: For Fællesskabets lande omfatter lønomkostningerne alle de udgifter, der skal afholdes af arbejdsgiverne i forbindelse med beskæftigelse af lønmodtagere, dvs. direkte løn, præstationsbetingede verderlag, betalt årlig ferie,natu ralydelser, arbejdsgiverbidrag til sociale sikringsordninger, særlige skatter osv. (Kilde: Eurostat.
Note: Figures for Community countries relate to labour costs and include all expenditure borne by employers in connection with the employment of workers and employees, i.e. direct pay, bonuses, paid annual leave, benefits in kind, social security charges paid by the employer, special levies, etc.
Timelønniger: Arbejdstid IV 1982, og Statistical Bulletin 51983). Tallene verdrørende 1982 er beregnet på grundlag af den gennemsnitlige bruttoløn pr. time. For visse medlemsstater.
Hourly earnings: hours of work IV 1982 and Statistical Bulletin 5-1983) Figures for 1982 are calculated on the basis of average gross hourly earnings.
De månedlige lenomkostningers niveau i 1981 og de gennemsnitlige årlige ændringer heri i 1978-1982 i forskellige sektorer
Level in 1981 and average annual changes 1978-81 in monthly labour costs in various sectors of the economy
Forsikringsselskaber
Industry Commerce Banks Insurance companies
Industriens loi lomkostninger
_abour costs p.m.
Den samlede økonomis lønomkostninger
Labour costs, total economy in industry
Aflønning
Compensation per employee (national currency)
Produktivitet (produktion prlønmodtager
Productivity (output per employee)
Relative enhedslønomk. i fælles
Productivity (output per person in total employment) common currency 2 a common currency 2
Relative enhedslønomk. i fælles prlønmodtager prlønmodtager i national valuta
Relative unit labour costs in national currency '
1 ) Enhedslønomkostninger i national valuta i forhold til det vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande.
1Unit labour cost in national currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries.
2) Enhedslønomkostninger i fælles møntenhed i forhold til det vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande.
2Unit labour costs in a common currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries.
3) Foreløbige skøn.
3Provisional forecasts.
Den samlede økonomis lønomkostninger
-abour costs p.m.
Industriens lønomkostninger
Labour costs. total economy in industry
Aflønning prlønmodtager
Compensation per employee
Relative enhedslønomk. i fælles
Compensation per employee (national currency)
Relative enhedslønomk. i fælles
Relative unit labour cost in
Produktivitet (produktion pr. beskæftiget)
Relative unit labour costs in national currency '
Produktivitet (produktion pr. lønmodtager
Relative unit labour cost in national currency '
Aflønning prlønmodtager i national valuta mønt enhed!) mønt enhed2)
Relative unit labour cost in a common currency ~
Enhedslønomkostninger ί national valuta i forhold til det vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande. Enhedslønomkostninger i fælles møntenhed i forhold til det vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande.
1Unit labour cost in national currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries. - Unit labour costs in a common currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries.
Industriens lønomkostninger
.abour costs p.m.
Aflønning pr. lønmodtager
Compensation per employee
Produktivitet (produktion prbeskæftiget)
Labour cost per unit of output (national currency)
Prlønmodtager i national valuta
Labour cost per unit of output (national currency)
Produktivitet (produktion prlønmodtager mønt enhed 2) mønt enhed 2)
Relative unit labour cost in national currency '
Enhedslønomkostninger i national valuta i forhold til det vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande.
Unit labour cost in national currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries.
Lønomkostningsindikatorer, Forbundsrepublikken Tyskland
Labour cost indicators, Germany p.m.
Den samlede økonomis lønomkostninger
Labour costs. total economy
Industriens lønomkostninger
Labour costs in industry
Effektiv valutakurs prlønmodtager
Effective exchange
Relative enhedslønomk. i fælles
Productivity (output per person in total employment)
Lønomk. pr. prod. enhed i national prbeskæftiget) prlønmodtager
Relative unit labour costs in national currency '
Enhedslønomkostninger i national valuta i forhold til del vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande.
Unit labour cost in national currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries.
Den samlede økonomis lønomkostninger
Labour costs, total economy
Aflønning
Effective exchange rate
Effektiv valutakurs prlønmodtager pr­lønmodtager
Compensation per employee (national currency)
Lønomk. pr. prod. enhed
Productivity (output per employee)
Relative enhedslønomk. ί fælles
Relative unit labour costs in national currency '
Lønomk. pr. prod. enhed i national valuta mønt­enhed 2) mønt­enhed 2)
Labour cost per unit of output (national currency)
') Enhedslønomkostninger i national valuta i forhold til del vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande.
Unit labour cost ín national currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries.
2) Enhedslønomkostninger i fælles møntenhed i forhold til det vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande.
Unit labour costs in a common currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries.
Industriens lønomkostninger
Labour costs, total economy in industry
Aflønning prlønmodtager
Compensation per employee (national currency)
Relative enhedslønomk. i fælles prlønmodtager i national valuta
Productivity {output per employee)
Produktivitet (produktion pr. beskæftiget)
Labour cost per unit of output (national currency)
Produktivitet (produktion Prlønmodtager mønt enhed 2) mønt enhed 2)
Labour cost per unit of output (national currency)
Aflønning
Productivity
Effektiv valutakurs prlønmodtager
Productivity (output per
Relative enhedslønomk. i fælles
Compensation per employee
Aflønning pr. lønmodtager i national valuta
Relative unit labour costs in national currency '
Produktivitet (produktion prbeskæftiget) mønt enhed 2) mønt enhed 2)
Labour cost per unit of output (national currency)
') Enhedslønomkostninger i national valuta i forhold til det vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande.
1Unit labour cost in national currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries.
Den samlede økonomis lønomkostninger
^abour costs p.m.
Aflønning pr. lønmodtager
Compensation per employee (national currency)
Produktivitet (produktion prlønmodtager pr lønmodtager i national valuta mønt enhed 2) mønt enhed 2)
Relative unit labour cost in national currency '
Den samlede økonomis lønomkostninger
Labour costs. ota economy
Effektiv valutakurs prlønmodtager
Productivity (output per person
Relative enhedslønomk. i fælles prlønmodtager
Compensation per employee (national currency) unii labour cost in
Lønomk. pr. prod. enhed i national valuta prbeskæftiget)
Relative unit labour costs in national currency '
Aflønning pr. lønmodtager i national valuta mønt enhed2) mønt enhed2)
Labour cost per unit of output (national currency) currency)
2) Enhedslønomkostninger i fælles møntenhed i forhold til det vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande.
1Unit labour cost in national currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries. :Unit labour costs in a common currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries.
Industriens lønomkostninger
Effective exchange rate
Effektiv valutakurs prlønmodtager
Relative unit labour cost in
Relative enhedslønomk. i fælles
Productivity (output per person in total employment) per unit of output (national currency) common currency 2 a common currency 2
1 ) Enhedslønomkostninger i national valuta i forhold til det vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande.
Unit labour cost in national currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries.
Kilde : Eurostat, skøn og prognoser fra Kommissionens tjenestegrene.
Source: Eurostat, estimates and forecasts by Commission services.
Lønomkostningsindikatorer, Det forenede Kongerige
Labour cost indicators, United Kingdom p.m.
Den samlede økonomis lønomkostninger
Labour costs. lotal1 economy
Prlønmodtager
Relative
Lønomk. pr. prod. enhed
Labour cost
Aflønning pr. lønmodtager
Relative unit labour
Lønomk. pr. prod. enhed i national valuta mønt enhed2) mønt enhed2)
(national currency) employee) of output (national costs in national of output (national cost m common cost in national cost m a common in total employment) currency2 currency2 currency) currency ' currency) currency '
') Enhedslønomkostninger i national valuta i forhold til det vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande.
Unit labour cost in national currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries.
Lønomkostningsindikatorer, De forenede Stater
Labour cost indicators, United States
EfTektiv valutakurs prlønmodtager
Compensation per employee (national currency)
Produktivitet (produktion prbeskæftiget)
% change over preceding year
Enhedslønomkostninger i national valuta i forhold til det vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande.
1Unit labour cost in national currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries.
Enhedslønomkostninger i fælles møntenhed i forhold til det vejede gennemsnit af de 19 vigtigste konkurrerende lande, Foreløbige skøn.
2Unit labour costs in a common currency by reference to the weighted average for 19 main competing countries. 3Provisional forecasts.
Den samlede økonomis lønomkostninger
_abour costs p.m.
Aflønning
Labour cost
Aflønning Prlønmodtager
Compensation per employee
Produktivitet (produktion pr. beskæftiget)
Relative unit labour cost in national currency '
Produktivitet (produktion prlønmodtager prlønmodtager i national valuta mønt enhed2) mønt enhed2)
Labour cost per unit of output (national currency)
Udtalelse fra Udvalget for økonomisk Politik om budgetbalancen på mellemlang sigt og den offentlige gæld
The Economic Policy Committee has examined the issue of the mediumterm budget balance and the public debt, and presents the following opinion.l
Budgetbalancen på mellemlang sigt og den offentlige gæld
These considerations indicate, however, that a zero budget balance has no intrinsic value as a policy objective.
Udvalget for økonomisk Politik udtaler efter at have undersøgt spørgsmålet om budgetbalancen på mellemlang sigt og den offentlige gæld følgende!)
A persistent deficit would be harmful if the growth of the debt leads to an increase in the tax burden in order to finance interest payments or if it leads to excessive interest rates in the economy generally, or if it leads to fears of tax increases and thus adversely affects investment behaviour.
Indledning bøjelighed. Men disse tilbøjeligheder kan forskyde sig, efter som de påvirkes af en række institutionelle og psykologiske faktorer såsom økonomiens og de offentlige budgetters struktur, de hidtidige økonomiske resultater og de foreliggende forventninger samt den generelle økonomiske politik, der føres.
Whether it will do this will in general depend on the effects of the public budgets on private expectations as well as on the return to the expenditure financed by the deficit and on the balance of private investment and savings.
Hvis sådanne betragtninger overhovedet tjener noget formål, må det være som grundlag for kvantitative mål for den mellemfristede budgetbalance under statiske betingelser.
Whether higher interest payments on the debt will involve higher rates of tax wilí depend on the size of the deficit in relation to the growth of the economy.
De vedholdende budgetunderskud i mange lande har i stadig højere grad udløst drøftelser om styringen af de of fentlige finanser.
Persisting budget deficits in many countries have increasingly given rise to discussions about the management of public finance.
Det skal indrømmes, at de offentlige under skuds størrelse og forholdet mellem gæld og BNP varierer kraftigt over tiden og fra land til land, og at det muligvis vil være umuligt at anvise nogen optimal mellemfristet balance, der kan tjene som generel kvantitativ retningslinje.
Admittedly, the size of public deficits and the debt/GDP ratio show large variations over time and between countries, and it may be impossible to indicate any optimal mediumterm balance which could serve as a general quantitative guideline.
Men mange medlemslande har problemer som følge af betydelig forøgelse af rentebyrden i tilknytning til den offentlige gæld.
But many member countries are experiencing problems arising from a substantial increase in the interest burden of the public debt.
Desuden er der udtrykt bekymring med hensyn til langtidsvirkningerne, idet den offentlige gæld kan tænkes at vedblive med at stige som følge af et strukturelt betinget omslag i de faktorer, som bestemmer budgetbalancen.
Furthermore, concern has been expressed about the long-term consequences since the public debt could continue to rise due to a structural shift in factors determining the budget balance.
Denne udtalelse er centreret om nogle af de relevante økonomiske problemer i tilknytning til den fortsatte stigning i den interne offentlige gæld, og underskudsbeudgetteringen som sådan eller spørgsmålet om international lånoptagelse og udlandsgæld behandles ikke.
This opinion focuses on some of the relevant economic problems connected with the continuous increase in internal public debt, and does not deal with deficit spending as such nor with the issue of external borrowing and external debt.
Generelle betragtninger
Policy implications
På baggrund af den foreliggende situation og udsigterne på mellemlang sigt bør det erindres :
Considering the present situation and the mediumterm prospects, it should be borne in mind :
Mange af medlemsstaternes offentlige budgetter udviser overdrevent store underskud.
The public budgets of many Member States show too large a deficit.
Det er derfor den almindelige opfattelse i mange medlemslande, at det finanspolitiske råderum er overordentlig snævert på kort sigt.
Hence in many member countries the room for manoeuvre in budgetary policy is felt to be extremely narrow in the short term.
Det er imidlertid et åbent spørgsmål, hvilken slags budgetbalance myndighederne bør stile imod på mellemlang sigt.
The kind of budget balance governments should aim at in the medium term is, however, a more open question.
Når myndighederne træffer deres afgørelser herom, bør de inddrage de mere generelle makroøkonomiske konsekvenser af en eventuel akkumulation af gæld i overvejelserne.
In deciding this, governments should be concerned with the wider macroeconomic consequences of any accumulation of debt.
(i) at mange medlemslandes budgetunderskud er alt for store og bør nedbringes;
(iii) large persistent deficits may create inflationary expectations and raise interest rates to excessive levels and so have negative effects on the private propensity to invest;
(iii) at store vedholdende underskud kan skabe inflationsforventninger og føre til, at renteniveauet stiger til uholdbart høje satser, og derigennem påvirke den private investeringstilbøjelighed i negativ retning;
(iv) that the absolute level of debt and debt service should not be allowed to grow so large that they significantly limit the margin for manoeuvre in budgetary policy and imply an excessive burden of taxation in the future.
Nogle offentlige udgifter er i det mindste delvis selvfinansierende på mellemlang sigt og kan derfor fra starten finansieres ved lånoptagelse, uden at det er nødvendigt at forhøje skatterne tilsvarende for at kunne forrente lånene. Dette gælder ikke kun investeringer, som giver et direkte afkast, men også sådanne infrastrukturudgifter, som giver økono mien reelle fordele og øger dens beskatningsgrundlag over tiden.
Some public expenditures are at least partially self-financing in the medium term, and, therefore, can be financed by borrowing without requiring a corresponding increase in taxation to service interest payments.
Samme argument kan anvendes for visse udgifter, der traditionelt klassificeres som offentligt forbrug, men forbedrer den menneskelige kapital ved at uddanne arbejds styrken.
The same argument could apply to some expenditures traditionally classified as public consumption, but which improve human capital by educating the labour force.
På makroøkonomisk plan kan et offentligt under- eller overskud være påkrævet for på egnede produktions-, beskæftigelses- og renteniveauer at udfylde hullet mellem den private sektors investeringstilbøjelighed og dens opsparingstil-
At the macroeconomic level a public deficit or surplus might be needed to match, at appropriate levels of output, employment and interest rates, any divergence between the private sector's propensity to invest and to save.
lokke investorerne til at holde en gradvis større del af den offentlige sektors gæld i deres værdipapirbeholdning.
Such considerations can serve only, if at all, as a basis for quantitative targets for the mediumterm budget balance under static conditions.
Mere moderate underskud — selv gennem en længere periode — giver ikke nødvendigvis anledning til bekymring, og det burde i nogle lande være muligt at forøge den offentlige gæld en del på mellemlang sigt.
More moderate deficits, even if they persist, may not be a cause for concern, and in some countries it should be possible to allow for some increases in public debt in the medium term.
Forholdet mellem gæld og BNP kan være en nyttig indikator, men da dette forhold er stærkt uensartet fra land til land, ville en generel ret ningslinje om at holde det stabilt i nogle lande og på nogle tidspunkter være ensbetydende med en for stram finanspolitisk begrænsning, medens den i andre lande og i andre situationer ville være en for lempelig begrænsning.
The debt/GDP ratio may be a helpful indicator, but as it varies strongly between countries, any general
En stigning i den offentlige gæld af en størrelsesorden, som svarer til væksten i BNP i løbende priser, udgør ikke nødvendigvis noget økonomisk problem, særlig hvis gældens niveau og afdrags- og rentebyrden er forholdsvis lave. Større forhøjelser kunne imidlertid føre til en øget rentebyrde, som igen kunne føre til øget beskatning eller fortrængning af andre offentlige udgifter.
An increase in public debt which matches the nominal increase in GDP does not necessarily represent an economic problem, especially if the level of debt and debt services burden is relatively low.
Hvis udgifterne kanaliseres til projekter med højt cash flow, vil dette bidrage til at lempe de konsekvenser, en højere rentebyrde af den offentlige gæld ellers kunne få for beskatningen.
Channelling expenditures into projects which generate cash flows will help to attenuate the consequences which a higher burden of interest on the public debt could otherwise have for taxation.
Især på tidspunkter, hvor realrentesatserne er høje, og den økonomiske vækst er lav, vil lande med stor gæld i forhold til BNP og et stort budgetunderskud ikke have noget andet alternativ end at begrænse de offentlige udgifter.
Especially at times when real interest rates are high and economic growth is weak, countries with a high debt/GDP ratio and a significant budget deficit will have no other alternative than to cut back public expenditures.
For disse lande ville et fald i realrentesatserne udgøre et vigtigt skridt mod en styrkelse af den økonomiske aktivitet.
For these countries a reduction of real interest rates would constitute an important step towards strengthening economic activity.
Den økonomiske afmatning udgør en alvorlig udfordring for finanspolitikken.
Economic recession presents a serious challenge to budget policy.
På mellemlang sigt bør finanspolitikken bl.a. tilrettelægges på en sådan måde, at den fremmer vækstmulighederne ved at rette udgifterne mod den mest produktive anvendelse.
Mediumterm budgetary policy should be directed, among other things, towards promoting growth possibilities by directing expenditures towards the most productive use.
Dette forudsætter, at man i budgetlægningen gradvis ned bringer overdrevent store overskud inden for en realistisk tidshorisont, og at de offfentlige udgifter i højere grad rettes mod aktiviteter, som øger økonomiens produktionskapacitet. citet.
This requires a commitment to a progressive reduction of excessively high deficits over a realistic time horizon and a restructuring of public expenditure towards activities which increase the productive capacity of the economy.
Udtalelse fra Udvalget for økonomisk Politik om protektionismen
Opinion of the Economic Policy Committee on protectionism
Udvalget for økonomisk Politik har gennemgået spørgsmålet om den tiltagende protektionisme og fremsætter følgende udtalelser ').
The Economic Policy Committee has examined the issue of rising protectionism and presents the following opinion. '
tendens til at forværre de strukturelle vanskeligheder.
The economic background put forward which make it tempting to give in to such pressures.
Det er vigtig for opretholdelsen af den økonomiske vækst og den internationale konkurrenceevne, at man bestandig tilpasser sig de nye teknologier.
Although temporary protection may ease the process of transition or keep basically sound industries alive during a short period of hardship, there is a danger that such temporary measures may turn out to last longer and become more restrictive than envisaged.
Den økonomiske baggrund
In the longer term, welfare and economic progress is best served by maintaining the principle of free, multilateral trade and by carrying it out into practice.
Ifølge den økonomiske teori giver multilateral frihandel, som sætter individuelle lande i stand til at koncentrere sig om de varer, de er relativt bedst egnede til at fremstille, og ligefrem stimulerer dem hertil, den maksimale fordel for verden under ét. Hvis disse fordele skal udnyttes fuldt ud, er det imidlertid absolut nødvendigt, at man bestandig tilpasser sig de skiftende vilkår og er rede til at betale, hvad det koster.
Economic analysis shows that multilateral, free trade which enables and encourages individual countries to concentrate on what they are relatively best fitted to produce, yields the maximum advantage for the world as a whole.
Tidligere førte generelle opsving i protektionismen og tendenser i retning af økonomisk selvtilstrækkelighed altid til en forværring af de økonomiske vanskeligheder, medens de mest udprægede velstandsperioder indtraf, når handel og produktion ekspanderede sammen.
A general rise in protectionism and attempts at economic autarchy in the past often worsened economic difficulties, while most of the prosperous periods were when trade and production expanded together.