natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I forhold til andre europæiske lande er Forbundsrepublikken Tyskland relativt godt stillet med hensyn til den geografiske fordeling af befolkningen og det økonomiske potentiel. Problemet med et dominerende overordnet center eksisterer iKke .
Compared with other European countries, the Federal Republic of Germany is in a relatively good position with regard to the spatial distribution of population and economic potential.
Fordelingen af agglomerationer over hele landet er temmelig ligelig, således at der for enhver perifer lokalisering i Forbundsrepublikken er mindst én stor agglomeration inden for en radius af 150-200 km.
The distribution of agglomerations over the country is fairly even, so that for any peripheral location in West Germany there is at least one large agglomeration within a 150-200 km radius.
Det regionale problem er derfor ikke makro-fysisk, som det er tilfældet i Det forenede Kongerige, Danmark, Frankrig, Belgien og Italien. Det tyske fysiske struktursystem ligner snarere en kludetæppe-model med dynamiske agglomerationer og problemregioner spredt over hele landet.
The regional problem is therefore not a macro-spatial one as in the case of the United Kingdom, Denmark, France, Belgium und Italy.
Kun i Belgien kan en lignende kludetæppe-model påvises med hensyn til den geografiske fordeling af støttede områder over alle dele af landet, selv om det dynamiske industrielle og postindustrielle potentiel er stærkt koncentreret i trekanten Bruxelles-Antwerpen-Gent.
Only in Belgium can a similar patchwork model be discovered with respect to the spatial distribution of assisted areas over all parts of the country, although the dynamic industrial and post-industrial potential is highly concentrated in the Brussels-Antwerp-Ghent triangle.
På grund af denne særlige fysiske struktur i Forbundsrepublikken er der hver ken et særligt påtrængende problem med begrænsningen af byernes vækst eller et behov for flytning af virksomheder over lange afstande i en regionalpolitisK sammenhæng.
Due to this special spatial structure of the Federal Republic, there is neither a highly pressing problem of urban containment, nor a need for long distance migration of firms in a regional policy context.
- 43 - struktur, og at det sædvanligvis er inden for delstaternes grænser, at der kan opnås en bedre balance mellem de vigtigste agglomerationsområder og de perifere problemområder.
The short and mediumdistance characteristics of the West German regional problem are reinforced by the fact that the polycentric spatial structure has been 'translated' into the federal structure of government, and that it is usually within State limits that a better balance between the main agglomeration and peripheral problem areas can be achieved.
Det skyldes disse faktorer, at Forbundsrepublikkens regionale problem i virkeligheden aldrig har nået en national dimension og betydning, som i de lande, der hører til den makrodelte model.
It is due to these factors that the regional problem in the Federal Republic has never really reached a national dimension and importance as in those countries assigned to the macrosplit model.
I sin ekstreme form når den sidstnævnte type et stort polycentrisk bymæssigt bebygget områdes struktur (Rhinen-Ruhr),
In its extreme for the latter type reaches the structure of a large polycentric urban field (Rhine-Ruhr).
Folketallene for de fem vigtigste agglomerationer (1976) er følgende:
The population figures for the five main agglomerations (1976) are as follows:
Til trods for sin dominerende størrelse er Rhin-Ruhr—området ikke en overordnet region i funktionel betydning« På grund af historiske faktorer er Berlins specielle politiske situation og den føderale regeringsstruktur samt de nationale og internationale funktioner stærkt decentraliserede.
Despite its dominant size, the Rhine-Ruhr is not a primate region in a functional sense. Due to historical factors, the special political situation of Berlin and the federal structure of government, national and international functions are highly decentralized.
Næsten alle de største byer overtager dele af de funktioner, som det overordnede center eller kerneregionen har i de andre lande.
Almost all of the largest cities assume parts of the functions of the primate city or core region in the other countries.
Administrative beslutningsprocesser og budgetter, de vigtigste nationale og internationale selskabers hovedkontorer, centre for videnskab og forskning og udvikling (F & U), for håndværk, handel og finansieringsvirksomhed er fordelt over systemet af større agglomerationer.
Governmental decision making and budgets, head offices of major na tional and international companies, centres of science and R & D, of trade, commerce and finance are distributed over the system of main agglomerations.
Byer som Hamburg, Düsseldorf/Essen, Köln/Bonn, Frankfurt og München kan betegnes som "quasi-statshovedstæder", idet de udfører deres tjenesteydelser på nationalt eller endog internationalt plan.
Cities like Hamburg, Düsseldorf/Essen, Cologne/Bonn, Frankfurt and Munich can be called 'quasi-national capitals' in that they deliver their services na tionwide or even internationally.
Den traditionelle koncentration af industrielt potentiel og hovedkontorfunktioner, de store markeder, beliggenheden i nærheden af bæltet Bruxelles -Randstad og den største europæiske havn i Rotterdam, koncentrationen af statsbudgettet og regulerende beslutningsprocesser i Bonn og Düsseldorf (den vigtigste delstatshovedstad) giver Rhinen-Ruhr en vigtig rolle i det tyske system.
The traditional concentration of-industrial potential and headquarter functions, the large markets, the vicinity to the Brussels-Randstad belt and to the largest European port in Rotterdam, the concentration of governmental budgets and regulatory decision-making in Bonn and Düsseldorf (the most im portant State-capital) gives the Rhine-Ruhr an important role in the Federal German system.
Dette har imidlertid ikke forhindret, at det traditionelt industrielle Ruhrområde er blevet et støttet område, at Frankfurt har opnået status som det vigtigste finans- og kommunikationscenter, og at München er blevet den af de større agglomerationer, der er voKset hurtigst i årene efter krigen.
This, however, has not prevented the traditional industrial Ruhr area from becoming an assisted area, Frankfurt acquiring the status of the most important financial and communication centre, and Munich being the fastest growing among the larger agglomerations in postwar years.
Den funktionelle specialisering inden for agglomerationssystemet
1.3.7.3 The_functional_specialization within the system of agglomerations
Udover forskellene mellem de vigtigste tyske agglomerationer med hensyn til deres interne fysiske struktur (monocentrisk/polyeentrisk) og deres relative lokalisering i forhold til Rhinaksen er der nogle vigtige forskelle i deres økonomiske struktur.
Apart from the differences between the main Federal German agglomeration in terms of their internal spatial structure (monocentric/polycentric) and their relative location with respect to the Rhine axis, there are some important differences with respect to their economic structure.
- Agglomerationerne i kystområderne, Hamburg og Bremen, har en stor andel af internationale handelsfunktioner, idet "andre tjenesteydelser" er klart un derrepræsenteret i forhold til Munchen, Rhinen-Main, Köln—Dusseldorf.
(a) The coastal agglomerations, Hamburg and Bremen, have a high share of in ternational trade functions, 'other services' being clearly under-represented in comparison to Munich, Rhine-Main, Cologne-Düsseldorf.
Ham burg har også langt den mindste andel af den sekundære sektor af alle agglomerationerne.
Hamburg also has by far the lowest secondary sector share of all agglomerations.
- München, Rhinen-Main og Köln-DÜsseldorf har en relativt stor andel af "andre tjenesteydelser" (erhvervsorienterede servicebrancher, finansieringsvirksomhed, forskning og udvikling.
(b) Munich, Rhine-Main and Cologne-Düsseldorf have a relatively high share of 'other services' (business-oriented services, finance, R & D).
Deres hurtige strukturændringer har ført til en tilnærmelse af deres sektormæssige struktur..
Their rapid structural change has led to a convergence of their sectoral structure.
- En tredje gruppe af agglomerationer, der dannes af Rhinen-Ruhr (Nord), Mannheim, Ludwigshafen, Karlsruhe og Stuttgart er karakteriseret ved en relativt stor andel af den sekundære sektor og relativt små forøgelser af andelene af den tertiære sektor.
(c) A third group of agglomerations formed by Rhine-Ruhr (North), Mannheim, Ludwigshafen, Karlsruhe and Stuttgart is characterized by a relatively high share of the secondary sector and relatively small increases in the tertiary sector shares.
Den interne struktur af denne sekundære sektor er ret heterogen ("traditionel" og "moderne" industriel), hvilket forklarer, hvor for denne gruppe rummer agglomerationen med den laveste (Rhinen-Ruhr (nord)) og den højeste gennemsnitlige årlige vækstrate fra 1961 til 1974.
The internal structure of this secondary sector is quite heterogeneous ('traditional' and 'modern' industrial) which ex plains why this group contains the agglomeration with the lowest (RhineRuhr North) and the highest average annual growth rate 1961-74.
- Endelig findes der to "særlige tilfælde", Hannover og Nürnberg.
(d) There are, finally, two 'special cases', Hanover and Nuremberg.
Hannover har den største forøgelse af den sekundære sektor af alle agglomerationerne mellem 1961 og 1970.
Hanover had the highest increase in the secondary sector of all agglomerations between 1961 and 1970.
Fra 1970 til 1974 faldt denne andel lige så brat, som den var steget i den forudgående periode.
From 1970 to 1974 this share dropped as sharply as it increased in the period before.
I NÜrnberg-agglomerationen er den sekundære sektor relativt stor, og den voksede stadig i perioden fra 1970 til 1974, medens den gennemsnitlige årlige vækstrate for den tertiære sektor i den samme periode lå et godt stykke over gennemsnittet.
In the Nuremberg agglomeration, the secondary sector is relatively large and still increased in the period 1970 to 1974 while in the same period the average annual growth rate for the tertiary sector was well above the average.
Disse sektorbestemte og funktionelle forskelle mellem de vigtigste agglomerationer har betydning i en regionalpolitisk sammenhæng, idet politikker, der har til formal at decentralisere disse vækstcentres økonomiske potentiel til udkantregionerne, nødvendigvis må være meget selektive med hensyn til den særlige økonomiske struktur af de vigtigste agglomerationer og deres forskel ligartede vækstmønstre.
These sectoral and functional differences between the main agglomerations are important in a regional policy context in that policies directed at decentralizing the economic potential of these growth poles to the peripheral areas will have to be very selective with respect to the special economic structure of the main agglomerations and their differential growth patterns.
Forbundsrepublikkens fysiske system udmærker sig ved følgende karakteristiske træk:
The spatial system of the Federal Republic is characterized by the following features :
- Agglomerationssystemet er polycentrisk og mangler et overordnet center eller en dominerende kerneregion.
(a) the system of agglomerations is polycentric and lacks a primate city or dominant core region;
- Både de vigtigste agglomerationer og de støttede områder er temmelig lige ligt fordelt over hele landet (kludetæppe-model).
(b) the main agglomerations as well as the assisted areas are fairly evenly distributed over the country (patchwork model).
Der findes ingen makrodeling inden for det fysiske system som i de andre europæiske lande.
There is no macro-division within the spatial system as in the other European countries;
- Den gennemsnitlige afstand mellem de vigtigste agglomerationer og de cerifere regioner er meget lille.
(c) the average distance between the main agglomerations and the peripheral is relatively small.
Der kræves ikke nødvendigvis mobilitet over store afstande for at bringe balance i systemet.
Large distance mobility is not necessarily required to balance the system;
Vækstmønstrene er forskellige i de vigtigste agglomerationer med hensyn til deres monocentriske eller polycentriske struktur og den sektorbestemte og funktionelle sammensætning.
44 - speet to their monocentric or polycentric structure and the sectoral and functional mix.
Dette skyldes til en vis grad deres isolerede eller integrerede beliggenhed inden for agglomerationssystemet og deres afstand fra den nordvestlige del af Rhin-aksen,
To some extent this is due to their isolated or integrated location within the agglomeration system and to their distance from the north-western Rhine-axis;
Til trods for de forskelligartede vækstmønstre ligger de fleste store agglomerationer i indbyrdes konkurrence med hensyn til de fleste økonomiske aktiviteter. tiviteter.
(e) despite the differential growth patterns most of the large agglomerations are competitive among each other with respect to most of the economic ac tivities ;
På grund af den høje decentraliseringsgrad inden for agglomerationssystemet har en begrænsning af byernes vækst på grund af koncentration eller inflationstryk aldrig spillet nogen større rolle.
(f) due to the high degree of decentralization within the agglomeration system, urban containment for congestion reasons as vieil as for reasons of inflationary pressure has not been a major issue;
På grund af det tyske fysiske struktursystems indbyggede ligevægt har det regionale problem aldrig været højt prioriteret på nationalt plan, således som det er tilfældet i de lande, der lider under en makrodeling af deres fysiske struktur.
(g) due to the balance inherent in the Federal German spatial system, the re gional problem has never been a problem of high national priority as in those countries which suffer from a macrodivision of their spatial structure.
Analysen af de forskellige fysiske struktursystemer i de undersøgte lande har afdækket vigtige forskelle, som har betydning for de typer af regionalpolitik ker og regionalpolitiske foranstaltningsbuketter, der anvendes inden for rammerne af den nationale politik.
The analysis of the different spatial systems of the countries examined has revealed important differences which have implications for the types of policies and policy packages being used within the national context.
Vi har alierede set, at alt efter om et land følger den makrodelte model eller en kludetæppe-model, vil
We have already seen that depending on whether a country follows the macrosplit model or a patchwork model the
- den politiske karakter af problemet (national — regional) - det administrative plan, der er involveret (centralt - subnationalt) - omfanget af den politiske støtte og
(a) political nature of the problem (national - regional); (b) the level of government involved (central - subnational); (c) the amount of political support; and
- typen af politik (strategier, der har til formål at fremme transfereringer af økonomisk potentiel over længere eller kortere afstande) variere betydeligt.
(d) the type of policy (strategies to achieve long or short distance trans fers of economic potential); will vary considerably.
I denne dobbelte typologi indtager Forbundsrepublikken Tyskland en fremtrædende plads som et meget specielt tilfælde Êkludetæppe-model), medens alle de andre lande følger den makrodelte model.
In this dual typology the Federal Republic of Germany stands out as a very special case (patchwork model) while all the other countries follow the macrosplit model.
I denne sidst nævnte gruppe synes kun Belgien i nogen grad at være et "afvigende" tilfælde, idet de støttede områder til trods for landets grundlæggende opdeling i en nordlig og sydlig del er fordelt over hele landet.
In this latter group only Belgium seems to be a somewhat 'deviant' case in that, despite its basic north-south division, assisted areas are spread over the whole country.
En detaljeret analyse af de nationale agglomerationssystemer har afdækket yderligere forskelle, der kan have vigtige konsekvenser for regionalpolitikken, således som det fremgår af tabel 1.1.
A detailed analysis of the national systems of agglomerations has revealed additional differences with important policy implications, as seen from Table 1.1.
Den vigtigste typologi vedrører til stedeværelsen af eller mangelen på et overordnet center eller en overordnet
The mo*t important typology refers to existence or absence of a primate city or primate region within a system of agglomerations.
I disse lande synes der at være en dobbelt opgave:
Table 1.1
Tabel 1.1 Ue vigtigste trak ved den fysiske struktur
Main spatial problem focus
Vigtigste geografiske problem
Structure of agglomeration system
Struktur af Struktur af agglomerationssystemet Kernebyƒregion
General spatial pattern
Almindelig fysisk struktur
Structure of core city/region
(over »ellem lange af stande j sten
(long-dis­tance) system system
Begrænsning af væksten af over ord net center region
Poly­cen­tric pri­mate region
Det forenede Kongerige
The United Kingdom
Forklaringen herpå kan være, at det ikke er stør relsen i sig selv, men i højere grad den konkurrencemæssige stilling inden for et system eller et hierarki af agglomerationer, der bestemmer lokaliseringen af vigtige økonomiske funktioner.
This can be ex plained by the fact that it is not the size per se, but rather the competitive place in a system or hierarchy of agglomerations which determines the location of important economic functions.
I lande med overordnede centre er der en tendens til, at størstedelen af de funktioner, der er afgørende for tilpasningsevnen til strukturændringer (hovedkontorfunktioner, forsknings- og udviklingsarbejde, finansieringsvirksomhed, erhvervsservicebrancher, fremstillingsvirksomhed, der kræver en højt udviklet teknologi) lokaliseres nær ved det overordnede center, og at de fleste af et lands agglomerationsøkonomier (international og national kommunikation, information, menneskelige ressourcer osv.) på denne måde koncentreres i kemeregionen.
- 47 financing, business services, high technology production) tend to locate near the primate city, thereby concentrating most of the agglomeration economies of a country (international and national communication, information, human capital, etc.) in the core region.
Dette udelukker ikke, at der udvikles vigtige tecknologicentre i andre regioner. Men det lader til, at i det tyske fysiske system er tilpasningspotentiellet langt ligeligere fordelt på de vigtigste agglomeratioreer, og at struktursendringer på denne måde fremmes i alle dele af landet. Man må ikke be tragte fysiske strukturer som ene afgørende for tilpasningsprocessen. De kan imidlertid fortolkes som faktorer, der fremmer eller hæmmer tilpasningsprocessen samt en ændret udnyttelse eller en ændret fordeling af de foreliggende ressourcer.
This does not exclude important technology centres from developing in other regions.
Internationaliseringen af koncernerne, af information og produktion er tilbøjelig til at være til fordel for byer, der er placeret øverst i byhierarkierne og derved være til ugunst for selv store agglomerationer på det layere liggende niveau.
The internationalization of corporations, of information and production tends to favour cities at the top of urban hierarchies, thereby disfavouring even large agglomerations at the second level.
I Italien synes meget specielle forhold at gøre sig gældende.
Very special conditions seem to prevail in Italy.
Medens vi i Norditalien finder et polycentrisk system af indbyrdes konkurrerende agglomerationer med en interessant arbejdsdeling mellem de to primære centre og de sekundære bykoncentrationer, har de vigtigste byer i Syditalien et endogent potentiel, der stadig er stærkt præget af en før-industriel/industriel i ste det for en industriel/post-industriel økonomi.
While in the North we find a polycentric, competitive system of agglomerations with an interesting division of labour between the two prime cities and the secondary conurbations, the indigenous potential of the main cities in the South still has strong characteristics of a pre-industrial/industrial rather than an industrial/ post-industry economy.
Tilpasningsevnen varier derfor i langt højere grad mellem byerne i Nord- og Syditalien end mellem London eller Paris og de sekundære bykoncentrationer i de respektive lande.
The adjustment potential therefore varies much more between the cities of the Italian North and the South than between London or Paris and the secondary conurbations of the respective countries.
Decentraliseringen af de større agglomerationer har ikke ført til en forøgelse af det interregionale mobilitetspotentiel.
The decentralization of the major agglomerations has not led to an increase in the interregional mobility potential.
Den har hovedsagelig bevirket en udvikling af mikro—decentraliseringen og den fysisk-geografiske ekspansion af de store agglomerationer.
It has mainly caused a process of micro-decentralization and spatial expansion of the large agglomerations.
De perifere problemområder har ikke været i stand til at drage særlig stor fordel af denne type decentralisering.
Peripheral problem areas have not been able to profit greatly from this type of decentralization.
Vi har ikke været i stand til at besvare spørgsmålet om, hvorvidt de store ag glomerationers fysisk-geografiske udvidelse til tilgrænsende regioner (f.eks.
We have not been able to answer the question of whether the spatial expansion of the large agglomerations into adjacent regions (e.g. Region Parisienne-Bassin Parisien) implies a progressive macro-spatial concentration in a na tional context.
Region Parisienne - Bassin Parisien) indebærer en stadigt fremadskridende makro-fysisk koncentration på landsbasis.
National forecasts assume a continuation of this tendency at the expense of peripheral problem areas in western Europe.
For øjeblikket synes den makro-fysiske koncentration at udvikle sig langsommere i kvantitativ henseende.
A common feature of all major agglomerations in the EC has been that in the sixties and seventies the heavy decentralization of the industrial potential has reduced the pressure in the main agglomerations.
Der er imidlertid tegn på, at den makrofysiske koncentration af økonomiske funktioner på højt niveau fortsætter i nogle få større regioner i Vesteuropa.
1.4.8 Concentration of headquarters functions and adaptation potential in north-western Europe
Nationale prognoser forudser, at denne tendens vil fortsætte på bekostning af de perifere problemområder i Vesteuropa.
If one combines the triangle Brussels-Randstad-Rhine/Ruhr with the UK South-East, one finds an overwhelming share of public and private decision-making and other headquarters functions in this part of Western Europe.
Bykerneproblemer
CONTROL POLICIES AND INSTRUMENTS
Det har været et fælles træk for alle vigtige agglomerationer inden for Fællesskabet, at i tresserne og halvfjerdserne har den kraftige decentralisering af det industrielle potentiel nedsat trykket i de vigtigste agglomerationer.
Four countries within the European Community have introduced policies to con trol the location of economic activity by requiring firms to gain a permit and/or pay a tax, in order to cope with some of the spatial problems discussed in the previous section. These policies are
Nødvendigheden af en investeringsstyring i bykernerne er derfor blevet langt mindre.
(a) the United Kingdom: Industrial Development Certificate (IDC) Office Development Permit (ODP),
Siden midten af halvfjerdserne er ekspansionen af kontorsektoren også foregået i et betydeligt langsommere tempo.
In this section we will compare these controls under two main headings, type of policy and type of instrument.
Disse udviklingers kumulative virkninger har ført til meget alvorlige bykerneproblemer i nogle agglomerationer (høje ledighedstal) og derved føjet en ny dimension til nogle landes fysiske strukturpoblemer.
Type of policy refers to the nature of the spatial problems to which controls have been addressed and their set objectives, while type of instrument relates to the design of the instrument to be used to achieve policy objectices, for example by a permit or fiscal control.