natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De successive toppunkter i kapacitetsundnyttelse — i 1970, 1973 og 1979 — kendetegnedes af stigende inflationsrater — henholdsvis 4%, 8% og 10%.
Period prior to the 1973 oil shock 1973­79 business cycle, following the first oil shock 1979­84 business cycle, following lhe second oil shock
Forholdet mellem kapacitetsudnyttelsen og inflationen blev således tydeligt forværret.
13 trend. In addition, there exists some scope for above­trend growth to take up a certain margin of present unused or less than efficiently used capacity.
Efter hvert af disse toppunkter i kapacitetsudnyttelsen accelererede inflationsraten yderligere og nåede helt op på over 14%, navnlig som følge af de to olieprischok.
The margin of purely cyclical slack appears to be quite small in the Community economy and it would seem unwise to assume more than a small contribution from a cyclical catch­up of more than say 1% per year for two years.
Først efter kraftige konjunkturtilbageslag blev den gennemsnitlige forbrugerprisinflation bragt ned på omkring de 7 %, der registreredes i 1978 og igen i 1984.
Intensified measures to improve the capacity of existing capital stock, for example involving the reorganization of production and working time, could enlarge the contribution of cyclical catch­up and allow for an even more ambitious target in the short term.
Med hensyn til den nuværende ledige kapacitet foreligger der kun direkte oplysninger for industrien, som blot tegner sig for en tredjedel af den samlede produktion. I denne sektor rapporteredes kapacitetsudnyttelsen i tredje kvartal 1984 at være 81 % sammenlignet med 84-86 % for de seneste konjunkturtoppunkter.
An ambitious improvement over current economic perform­ance is surely a common objective, albeit only qualitatively, of all Member States.
Fællesskabets økonomi
Annual average % increases
) og kapacitetsudnyttelse
Capacity utilization in industry, quarterly observations.
Det er værd at bemærke, at udgangspunktet med hensyn til kapacitetsudnyttelse og inflation nu er nøjagtig det samme som det, der gjaldt i midten af 1978. En forudgående periode med et langsomt økonomisk opsving betød dengang, som nu, en stigning i kapacitetsudnyttelsen i industrien til om kring 80%.
Notes: Years on the graph (e.g. '79') are placed against observations for the first quarter of the year.
Fra midten af 1978 ledsagedes den stigende kapacitetsudnyttelse af en accelererende inflation.
Source: EC business surveys.
Kilde: EF's konjunkturbarometerundersøgelser.
Volume Price deflator Nominal
Anm: Første kvartal i et givet år er sammenfaldende med det pågældende årstal.
Forecasts on present policie:
Hvis de interne forhold også skal være gunstige, vil det som allerede nævnt være nødvendigt at øge indtjeningsmulighederne.
¡table capacity and to keeping downward pressure on prices.
For at undgå en gentagelse af situationen i 1978, da penge forsyningen fik lov at vokse alt for hurtigt (14% for EF som helhed og 11 % i Tyskland), bør pengepolitikken tilrettelægges efter mellemfristede stabilitets- og vækstmål.
In addition, in order to avoid repeating the experience of 1978 when money supply was allowed to grow excessively fast. — 14% for the EC as a whole and 11% in Germany — monetary policy would have to keep clearly to medium­term stability and growth objectives.
Den rent konjunkturmæssige afmatning ser ud til at være ret ringe i Fællesskabets økonomi, og det ville derfor være uforsigtigt at antage, at et konjunkturopsving vil kunne bidrage med mere end omkring 1 % om året i to år.
Point 1: The Community should aim collectively at creating the conditions that would permit significantly higher actual and potential growth rates and low or lower inflation rates.
Større bestræbelser på at øge det eksisterende kapitalapparats kapacitet, f.eks. gennem en omlægning af produktion og arbejdstid, vil kunne øge virkningen af et sådant opsving og skabe grundlag for et endnu mere ambitiøst mål på kort sigt.
To succeed along these lines necess­arily means a powerful set of actions to improve supply con­ditions in all markets — goods, services, labour and capital — or else the faster demand and output growth would soon encounter capacity or inflation constraints.
Endelig vil en vækstrate, der er højere end den nuværende kortsigtede tendens på 22,5 %, være en forudsætning for en væsentlig forbedring af beskæftigelsen i en situation med fortsatte tekniske fremskridt.
In conclusion a rate of growth above the present short­term trend of 2 to 2,5% would be necessary to improve substantially the employment situation in conditions of con­tinued technical progress.
Nogle medlemsstater, f.eks. Tyskland, anser allerede 2,5 % for at være en gennemførlig vækstrate for den potentielle produktion på mellemlang sigt.
Some Member States, for example Germany, already consider 2,5% to be a feasible rate of growth for potential output in the medium run.
En intensiveret forbedring af økonomiens udbudsside i alle medlemsstater kombineret med stadigt forbedrede efterspørgselsforventninger kunne meget vel give mulighed for en lidt højere potentiel vækstrate på 3 % for Fællesskabet som helhed, hvilket ville betyde en afgørende, men ikke uopnåelig forbedring i forhold til den nuværende tendens.
An intensi­fied improvement of the supply side of the economy in all Member States might well, combined with steadily rising demand expectations, make a slightly higher potential growth rate of 3% feasible for the Community as a whole, a striking but not unattainable improvement over the recent
En væsentlig forbedring af de nuværende økonomiske resultater er uden tvivl et fælles mål — om end kun kvalitativt — for alle medlemsstater.
With current high levels of unemployment, it is necessary not only to seek higher growth rates, but also ensure that
Økonomisk årsberetning 1984-1985 seneste økonomiske politik i Fællesskabet.
Annual Economic Report 1984-85 would, however, depend on the whole range of supply and demand side policies recommended in this report.
Resten af denne beretning indeholder en mere præcis beskrivelse af denne kurs, som er sammenfattet i 16 punkter.
each point of growth yields more in the way of employment.
bidrag og andre indirekte lønomkostninger er vokset, medens kapitalomkostningerne undertiden er blevet holdt nede af en lav realrente og skattemæssige tilskudsregler.
Point 2: The Community needs to aim to change the composition of its economic growth more in favour of employment, correcting its past strong bias towards capital deepening.
Denne påvirkning har formentlig været med til at trække EF-lan-dene over i produktionsaktiviteter, der er stærkt arbejds kraftbesparende, hvilket nu må ændres.
Correcting the past capital-labour bias does not mean neglecting technical progress, nor reducing the total investment effort. On the contrary it implies using capital more productively.
Vækst og inflation
The volume of employment hardly grew even during the fast growth in the 1960s and has declined slightly in the last decade.
Bestræbelser på at undgå øget kapitalintensitet og arbejdsbesparende investeringer i den strukturelle udvikling af økono mien indebærer ikke, således som det undertiden fejlagtigt antages, at investeringerne skal reduceres, eller at de tekniske fremskridt forsinkes.
An important factor in encouraging this capital deepening has undoubtedly been the persistent rise in real labour costs in relation to the rate of return on capital.
Dette vigtige forhold illustreres tydeligt af investeringer og teknologiske præstationer i USA og Japan, hvor der ikke ser ud til at have været lignende arbejdsbesparende tendenser.
An important part of this movement can be attributed to increases in non-wage labour costs, while the cost of capital was kept low at times with low real interest rates and fiscal distortions.
Prognoser på basis af den nuværende økonomiske politik.
Avoiding a capitaldeepening and laboursaving bias in the structural development of the economy does not mean reducing investment and retarding technical progress as is sometimes incorrectly supposed.
Efter alt at dømme blev den betydelige forbedring af arbejds kraftens produktivitet (2 % om året i det sidste tiår) i EF ledsaget af en faldende tendens i kapitalens produktivitet.
In the Community, an apparent improvement in labour productivity of 2% per annum during the past decade seems to have been associated, according to available estimates, with a declining trend in capital productivity.
Væksten i den samlede faktorproduktivitet ser derfor ud til kun at have ligget på 1,5% om året.
Total factor productivity growth appears therefore to have been only 1,5% per annum.
Lønomkostningerne steg kraftigt (2 % om året), medens kapitalafkastet faldt nogenlunde lige så hurtigt ( — 2 % om året).
Labour costs rose substantially (2% per annum) while the rate of return on capital was declining about as fast (2% per annum).
I denne tiårsperiode voksede lønomkostningerne således sammenlagt 4% om året i forhold til kapitalafkastet.
Labour costs relative to the rate of return on capital thus increased at an estimated rate of about 4% per annum cumulatively for 10 years.
Som ud gangspunkt for diskussionen foreslås dels en potentiel vækstrate på 2 \-3 % dels en noget højere faktisk vækstrate på 3\%, i en midlertidig periode i et konjunkturopsving.
Until very recently public expenditure had been growing as a share of GDP practically without interruption since the beginning of the post-war period.
Under den forudsætning at den potentielle produktion samtidig forbedres.
In 1958, when the EEC was founded, the ratio was 32,5 % of GDP for the EC as a whole.
Det er derfor vanskeligt at sige noget nøjagtigt om, hvor meget ændringer i forholdet mellem løn- og kapitalomkostninger vil påvirke beskæftigelsen.
Preliminary information suggests that this decline will continue in 1985 at a somewhat faster rate, to 46,4% of GDP.
Med henblik herpå vil det desuden være ønskeligt at foretage en tilpasning af skatte- og subsidiestrukturen for at fremme en mere rationel ressourceallokering.
While the volume of public expenditure will be in creasing slightly in both years, this smaller share in GDP taken by public expenditure may mark an important change of structural trend for the European economy.
Om dette vil få de ønskede virkninger for beskæftigelsen, afhænger imidlertid af, om de henstillinger vedrørende udbuds- og efterspørgselspolitikken, der gives i denne beretning, bliver efterlevet.
Several countries (Germany, the UK, Denmark, the Netherlands) have established firm multiyear programmes for consolidating this trend, and this practice merits adoption by other Member States.
I betragtning af arbejdsløshedsproblemets nuværende om fang er det ikke blot nødvendigt at søge at skabe en højere økonomisk vækst, men hvert enkelt vækstpoint må osgå udnyttes bedre til at skabe øget beskæftigelse.
Estimation of the elasticity of substitution between factors is notoriously difficult and estimates of long-run elasticity vary considerably.
Som fremhævet ovenfor (i afsnit 2.4.), er der ikke nogen simpel eller fast relation mellem væksten i produktionen og væksten i beskæftigelsen, men der er heller ingen grund til at tro, at de seneste års træge udvikling, hvad angår oprettelse af nye arbejdspladser, er et problem, der ikke kan løses.
The extent to which changes in relative prices of capital and labour will have an impact on employ ment is therefore difficult to predict accurately.
Beskæftigelsen voksede næsten ikke under den hurtige vækst i 1960'erne og er i det sidste tiår faldet lidt. Kapitalapparatet pr. beskæftiget voksede fortsat i denne sidste periode, med gennemsnitlig 2 \ % pr. år.
Nevertheless, the existing trend in factor proportions will have to be changed if a substantial growth of employment is to be achieved without requiring an unrealistically high rate of growth, and at least stability of real labour costs together with a significant recovery in the rate of return on capital should be an attainable objective.
En væsentlig årsag til denne forøgelse af kapitalintensiteten har utvivlsomt været, at de reale lønomkostninger hele tiden er steget i forhold til kapitalafkastet.
Adjustment of the tax and subsidy structure to encourage a more efficient allocation of resources would be an element in the basket of measures to achieve this end.
Dette skyldes i vid udstrækning, at arbejdsgiver
The actual impact on employment
Punkt 2 ; Fællesskabet må bestræbe sig på at ændre sammen sætningen af den økonomiske vækst, så beskæftigelsen i højere grad fremmes og den hidtidige prioritering af kapitalapparatet korrigeres.
However, it appears now to be widely recognized that tax ation, social security levies and social transfer payments in the Community have in the aggregate grown too fast ahead of the capacity of the economy, thus weakening the growth potential of the economy itself.
Med en passende udvikling i de relative faktoromkostninger og medet bedre økonomisk vækstmønster skulle det være muligt at opnå en væsentlig forøgelse af beskæftigelsen på 1 % om året eller mere.
Therefore a reversal of past trends in the growth of public expenditure should now be a major feature of the mediumterm recovery of the European economy.
At rette op på det hidtidige skæve forhold mellem kapital og arbejdskraft er imidlertid ikke ens-
These new trends should lead to reductions in tax
Fællesskabets økonomi betydende med at negligere de tekniske fremskridt eller at reducere de samlede investeringer.
The Community economy
Denne nye udvikling skulle kunne reducere skattebyrden, bidrage til at genskabe lysten til at arbejde og mindske inflationspresset (sidstnævnte kan øges af skatteinduceret løninflation eller af budgetunderskuddenes likviditetsvirkninger). virkninger).
Table 17 burdens should help re-establish work incentives and reduce inflationary pressures (the latter may be aggravated by taxpush wage inflation or by monetization of budget deficits).
De offentlige udgifters andel af BNP, hidtidige udvikling og en mulig målsætning for 1987
Public expenditure's share of GDP, past trends and a possible objective for 1987
Offentlige driftsudgifter Anlægs- og kapitaludgifter
Current public expenditure Investment and capital transfers
Adskillige lande har iværksat programmer for skattelempelser og skattereformer.
The efficiency and economy with which programmes of social benefits are administered clearly leaves substantial room for progress in some countries.
Offentlige udgifter i alt
Total public expenditure
48,3 offentlige investeringer, som giver et ringe økonomisk og samfundsmæssigt afkast.
48,3 cations should be borne in mind. First, while all Member States should envisage a declining GDP share for public expenditure, some countries whose budgetary consolidation is well advanced may be able to afford some modest public expenditure growth in volume terms.
I den seneste britiske finanslov for 1984/85 blev der bebudet nedsættelse af selskabsskatterne for en fireårsperiode, af skaffelse af de supplerende sociale sikringsbidrag samt indførelse af en lang række initiativer med henblik på at støtte små og nye virksomheder.
The EC as a whole could therefore envisage progress in achieving structural change in public expenditure's share in the economy no less ambitious (at least in the rate of reduction of public expenditure's GDP share) than seen in the objectives already set by the countries which have mediumterm strategies. gies.
I den franske regerings budget for 1985 er der foreslået nedsættelse af selskabsbeskatningen, de supplerende sociale sikringsbidrag og indkomstskatten svarende til 1 % af BNP, og disse initiativer tænkes videreført i de kommende år.
Point 3: The recent check to the rise of public expenditure should be maintained for a mediumterm period in the Community as a whole, with as a possible objective, a reduction of 1% point in GDP share per year.
I det nederlandske budget for 1985 indgår skattenedsættelser svarende til 0,33 % af BNP, som primært fremkommer gen nem en reduktion af arbejdsgivernes sociale sikringsbidrag.
However, opportunities for public investment (and, more generally, expenditure favouring economic development) giving high rates of return in relation to the rate of interest should be exploited.
Punkt 3 : Den seneste tids afdæmpning af stigningen i de offentlige udgifter bør fastholdes på mellemlang sigt i Fællesskabet som helhed.
The latter implies investments in human and physical capital: in retraining programmes and in the formation of skills that are in increasing demand, and economic infrastructure in vestments, vital for economic development.
En mulig målsætning kunne være at nedbringe udgifternes andel af BNP med 1 procentpoint om året.
In the search for budgetary economies, cuts in public investment have in many countries been severe.
Dog bør man udnytte mulighederne for at gennemføre offentlige investeringer (og mere generelt afholde udgifter, der fremmer den økonomiske udvikling), såfremt man kan opnå et højt afkast i forhold til kapitalomkostningen.
As a result the construction industry is at present at a depressed level of activity in most Member States, especially Germany. Public investment proposals must be judged on the economic rate of return they offer.
Man bør især udbygge offentlige investeringsprogrammer i de lande, hvis offentlige finanser er blevet tilstrækkeligt konsolideret, og hvor der er ledig kapacitet i bygge- og anlægssektoren.
Given the time lags involved in public investment projects, preparatory work for well-conceived programmes of expanded public works should now be set in hand.
Skattelettelser for at fremme oprettelsen af nye virksomheder og beskæftigelse
For the four large EC countries together, this ratio steadily declined from 59% in 1971 to 51% in 1981 and to an estimated 46% in 1984.
Der er inden for Fællesskabet ved at etablere sig en ny og vigtig udvikling, som går i retning af at mindske be skafningen, forøge incitamenterne til at udvide produktionen og tilskynde til oprettelse af nye virksomheder og arbejdspladser.
This problem has to be recognized and countered. Thus, in principle, indirect tax increases should not be taken into account in wage negotiations for compensation, a principle already discussed and accepted in some countries.
Det er af overordentli g stor betydning at fastholde og udbygge denne udvikling som led i en strategi, hvis målsætning er at gøre økonomien mere dynamisk.
It also may make sense in certain circumstances to tax more heavily another factor of production, like energy, so as to encourage the rational use of energy and improve the European economy's terms of trade.
Den tyske regering har bebudet indkomstskattelettelser og forhøjelser af børnetilskuddene på i alt 20 mia DM (1 % af BNP) over en treårig periode, dog først med virkning fra 1986.
The last United Kingdom budget (for 1984/85) saw cuts in corporation tax announced for four successive years, elimination of a social security surcharge and many detailed initiatives to help small or new enterprises.
Regeringens nuværende hensigt er at gennemføre før ste del af den finanspolitiske pakke (forhøjelse af børnetilskuddene) fra 1. januar 1986 og anden del (nedsættelse af de progressive indkomstskatteskalaer) fra 1. januar 1988.
Apart from the objective of reducing direct tax burdens in the aggregate, the way in which social security contributions are levied should also be reviewed for possibly unfavourable effects on employment.
Det er ikke tanken at opveje disse initiativer med skatteforhøjelser, men skatteprogrammet er ikke endeligt fastlagt; der regnes med et fald i den statslige nettolåntagning til 1 % af BNP i 1988.
For example, contributions which are based in part or wholly on a fixed money sum contribute an element of rigidity in labour costs and of discrimination of the tax system against lower income employment.
Den øgede skattebyrde inden for Fællesskabet har i stigende grad accentueret forskellene mellem arbejdsgivernes lønomkostninger og arbejdstagernes lønindkomst efter skat.
In its 1985 budget, the French Government is to cut taxes on enterprises, a social security surcharge and income tax by an amount equivalent to 1% of GDP, and a continuation of such moves for subsequent years is also intended.
De stigende sociale sikringsbidrag, som skal lægges til de direkte lønomkostninger, tenderer mod at dæmpe virksomhedernes jobskabelse.
The Dutch budget for 1985 makes tax cuts amounting to onethird of 1% of GDP. mainly reducing the social security contributions of employers.
Stigende beskatning af lønindkomsterne (indkomstskat og sociale sikringsbidrag) øger presset i overens komstforhandlingerne for at opnå større lønninger før skat, og dette presser løninflationen i vejret.
From 1970 to 1984 changes in tax structure in the EC were generally quite contrary to the direction now warranted for the priority expansion of enterprise and employment.
Udviklingen kan måles samlet ved at sætte nettolønindkomsterne i forhold til de totale lønomkostninger inklusive sociale sikringsbidrag.
The indirect tax burden did not change, but the large increase of 7 percentage points of GDP in the total tax burden fell entirely on income and profits taxes and social security contributions.
For de fire største EF-lande under ét faldt denne andel støt fra 59% i 1971 til 51 % i 1981, og for 1984 forventes en
These trends should now be reversed. In the three years 1985-87 the Community might, for example, envisage that the total tax burden be reduced in the EC by an amount of the order of 3% points of GDP, with a larger, perhaps 4 percentage point cut in taxes on income and employment, and a rise in taxes on consumption (of perhaps 1% point).
I medlemsstaterne, hvor budgetunderskuddet begrænser handlefriheden, vil der alligevel kunne gennemføres ændrin ger i skattestrukturen, som øger beskæftigelsen.
The German Government has announced DM 20 000 million (1% of GDP) of income tax cuts and increases in child allowances to be made over three years, not starting, how ever, until 1986.
I praksis kan dette f.eks ske ved at nedsætte indkomstskatterne eller de sociale sikringsbidrag og hæve forbrugsbeskatningen.
While no compensating tax increases are envisaged, the tax programme is not fully determined; Federal net borrowing is projected to decline to 1% of GDP in 1988.
Forøgelse af merværdiafgiften, energiskatterne eller andre punktafgifter indebærer imidlertid en risiko for øget infla-
In conclusion, reductions in the tax burden on employment and enterprise, and elimination of tax distortions over the mediumterm should now be a leading component of a
Fællesskabets økonomi tion.
The Community economy strategy to strengthen European economic recovery.
Det er et problem, man bør holde sig for øje og imødegå.
A start has been made with actual tax cuts in 1984 or 1985 in some countries.
Principielt bør forhøjelse af den indirekte beskatning således ikke tages i betragtning ved overenskomstforhandlinger, et princip, som allerede er blevet drøftet og er accepteret i nogle medlemslande.
The way has been thoroughly prepared through the consolidation of budget deficits in other countries.
at øge beskæftigelsen gennem et omfattende program for strukturelt orienterede skattenedsættelser i Fællesskabet.
It is. however, now urgent to make permanent, sustainable improvements in the profitability and employment propen­sity of the enterprise sector through a widespread pro­gramme of structural tax reductions in the Community.
I hvilket omfang disse nedsættelser skal finansieres gennem udgiftssænkninger, ændringer i skattestrukturen eller budgetunderskud, vil være forskelligt fra land til land. De budgetpolitiske implikationer heraf er nærmere behandlet i det følgende.
In what degree such tax cuts should be financed by expenditure cuts, changes in tax structure or deficits will vary by country, and policy for the budget balance is discussed below.
Imidlertid bør alle lande nu enten gennemføre skattelempelser, hvor finanspolitikken giver mulighed her for, eller iværksætte udgiftsbeskærende programmer, som kan danne grundlag for fremtidige skattenedsættelser.
All countries, however, should now proceed either with tax cuts, where the financial room for such measures has been secured, or with expenditure-cutting programmes that will enable future tax cuts to be made.