natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette betyder, at den voksende arbejdsløshed i de fleste tilfælde har været alvorligere - angivet i procentpoints - i regioner, der havde et højt oprindeligt arbejdsløshedsniveau, medens situationen i regioner med et lavt oprindeligt arbejdsløshedsniveau har undergået en mere begrænset forværring26.
This implies that in most cases rising unemployment has been more severe - in percentage points - for regions which had high initial levels of unemployment whereas regions with low initial levels of unemployment have undergone a more limited deterioration of their situation26.
Kort 2.4.-1 giver et mere detaljeret billede, idet det viser de regioner, hvor ændringerne i ledighedstallet er større eller mindre end fællesskabsgennemsnittet i perioden 1973-1981.
A more detailed picture is given by Map 2.4.-1 distinguishing regions with changes of unemployment rates higher or lower than the Community average over the period 1973 to 1981.
Disse to grupper er yderligere opdelt i to regioner med ændringer på 2 procentpoints eller mere over eller under stigningen i ledigheden i Fællesskabet.
These two groups have been further split up into regions with changes of 2 percentage points or more above or below the increase in the Community.
Stigninger betydeligt under fællesskabsgennemsnittet forekommer hovedsagelig i Sydtyskland, Luxembourg, samt Nord- og Midtitalien.
Increases substantially below the Community average appear mainly in southern Germany, Luxembourg, and northern and central Italy.
De hårdest ramte regioner befinder sig derimod i Belgien, de centrale og nordlige dele af Det forenede Kongerige, Danmark, Nordfrankrig, dele af Syditalien og for ret nylig i Nederlandene.
Most seriously affected regions on the other hand have been regions in Belgium, central and northern parts of the UK, Denmark, northern France, parts of southern Italy and more recently in the Netherlands.
Endvidere er ledigheden i en lang række franske regioner steget meget kraftigere end gennemsnittet.
In addition, there exists a substantial number of French
De regioner, der var hårdest ramt af arbejdsløshed indtil 1981, havde i gennemsnit et relativt lavt BNP pr. indbygger.
These figures are annual averages.
Den kraftige stigning i den regionale arbejdsløshed må derfor for denne gruppes vedkommende tilskrives en betydelig tilvækst i arbejdsstyrken, som jobskabelseskapaciteten ikke har været tilstrækkelig stor til at udligne.
Apart from some differences in timing, similar trends of disparities have been observed in all member countries for which a regional breakdown is available, the increase of disparities being strongest in Italy, the UK and the Netherlands.
Der findes imidlertid ingen tilfredsstillende metode til at vurdere de konjunkturbestemte elementer i ændringerne på kort sigt.
MAP 2.4.-1 CHANGE IN REGISTERED UNEMPLOYMENT RATES, 1981-1973 t^zP^ Ξ
Hvis man også inddrager 1982, øges disse margener henholdsvis til 4 \ og 9 _BAR_ procentpoints (jf. tabel 2.4.-1).
Source: EUROSTAT Registered Unemployment and Regional Accounts
FIGUR 2.4.-1 LEDIGHEDSTAL - EUR 9
GRAPH 2.4.­1 UNEMPLOYMENT RATES, EUR 9
(") Standardafvigelse (vejet med arbejdsstyrken)
(*) Standard deviation (weighted by labour force)
TABEL 2.4.-1 U DV IKLINGEN Ι REGISTRERET REGIONAL ARBEJDSLØSHED
TABLE 2.4.-1 DEVELOPMENT OF REGIONAL REGISTERED UNEMPLOYMENT
(i % a f a rbejdsstyrken; dsstyrken;
(as a percentage of labour force) t­i
Ændringer (i procentpoints)
Change (in percentage points) o
Gennem­
Average
Spred­ Gennem­ning(1 ) snit sn i t
(1) o
(2) Maks. og Min. for Fællesskabet = gennemsnit for 10 re g ioner med de højeste
(2) Max. and min. for the Community = average of
(3) Definition som anvendt indtil 1982.
(3) Definition as used up to 1982.
Note: ArbejdsIøshedsniveauerne kan ikke sammenlignes fuld stændigt landene me I I em; de danner dog et velegnet grundlag for en undersøgelse af ær dringerne i tid.
Η· however, suitable for examination of ' changes over time.
Hvad ang å r sammenligning af niveauerne i de seneste år henvises til tabel 2.4.­4.
For level comparisons of recent years, see table 2.4.­4.
Kilde: Registreret arbejdsløshed og RegionaI regnskaber EUROSTAT og Kommmi ss ionens tjenestegrene.
Source : Registered Unemployment et Regional Accounts EUROSTAT and Commission services rf
KORT 2.4.-1 ÆNDRINGER I REGISTRERET ARBEJDSLØSHED, 1981-1973
regions where unemployment increased more rapidly than on average.
(*) Grækenland: data foreligger ikke
The results are gi ren in Table 2.4.-2.
Kilde: EUROSTAT, Registreret arbejdsløshed og Regionalregnskaber
The poor employment performance combined with weak labour force growth led to a relatively limited increase in unemployment in this group.
Stigning arbejds­ rbejds­
General properties of the group of regions
Arbejds­I øsheds­
Unempl. rates
Relativt BNP pr.indbyg.
Levels of Relative GDP per head unemp1.
1979 (løbende priser)
1979 (current prices)
Arbejds­styrke
Labour force rea I GDP employment
2,5 2,2 arbejdsløshed arbejdsløshed
Less affected regions(1) of which with - low unemployment levels - high unemployment levels
(1) Regioner, i hvilke stigningen i arbejdsløshedstallet afveg med mindst +/­ 2 procentpoints gennemsnitlige stigning for Fællesskabet på 5,6 procentpoints i perioden 1973­1981, arbejdsløsheden steg saledes i de stærkest berørte regioner med mere end 7,5 procentpoints, og i de mindre berørte regioner med 3,5 procentpoints eller derunder.
(1) Regions for which the increase of the unemploymer it rate diverged by at least +/- 2 percentage points from the Community average increase of 5,6 percentage points over the period 1973 to 1981, according iy unemployment in most affected regions increased by more than 7,5 percentage points in least affected regions o
(2) Udledt af statistiske serier vedrørende registreret arbejdsløshed.
(2) Derived from registered unemployment series.
• For Fællesskabet som helhed voksede arbejdsstyrken med ca. 5% i halvfjerdserne.
(4) GDP per person employed.
Arbejds­løshed
Labour Force
Arbejds­styrke
Employ- Labour ment Force
Arbejds­ Beskæf­ Arbejds­løshed tigelse styrke
Employ- Labour ment Force al
(2) Standardafvigelse vejet med den regionale andel af a rbejdsstyrken.
(2) Standard deviation weighted by the regiona 1 share in the labour force.
(3) Maks. og min. for Fællesskabet = gennemsnit for de 10 regioner, der har den største og den mindste ændring i arbejdsløsheden.
(3) Max. and min. for the Community = average of 10 regions with highest or lowest rates of unemployment change.
Maks. og min. for beskæftigelsen og a rbejdsstyrken vedrører samme regioner som arbejdsløsheden
Employment and labour force max. a nd min. refer to the same regions as those for unemployment.
TABEL 2.4.­4 SAMMENLIGNELIGE REGIONALE ARBEJDSLØSHEDSTAL(4)
TABLE 2.4.­4 COMPARABLE REGIONAL UNEMPLOYMENT RATES(4)
( i % af arbejdsstyrken) en
(as a percentage of labour force) o o
Med 1 ems­
Member
Gennemsn i t
Average rates
(1) Standardafvigelse vejet med den regionale andel af arbejdsstyrken.
(1) Standard deviation weighted by regional share of labour force.
(2) Maks. og min. for Fællesskabet = gennemsnit for 10 regioner med de højeste og I aveste ta I. (3) Data, der giver mulighed for at måle arbejdsstyrken/arbejdsløsheden ifølge den udvidede metode, har ikke foreligget for Irland siden 1979.
(2) Max. and min. for the Community = average of 10 regions with highest or lowest rates. (3) Data which permit the measurement of the labour force/unemployment according to the extended concept are not available for Ireland since 1979.
De i tabellen anførte tal kan derfor eventuelt blive revideret kraftigt, når resultaterne af stikprøveundersøgelsen af arbejdsstyrken 1983 foreligger.
Accordingly the figure shown in the table may be subject to substantial revision when the results of the 1983 Labour Force Survey become ava i 1 ab 1 e.
(4) Arbejdsløshedstallene er EUROSTAT­skøn, hvortil der er anvendt tal vedrørende registreret regional arbejdsløshed, der er justeret for nationale forskelle i registreringsmetoderne ved hjælp af resultaterne af stikprøveundersøgelsen.
(4) Unemployment rates are EUROSTAT estimates using figures for the registered regional unemployed adjusted for national differences in registration practices by Sample Survey results.
> fi Note: Arbejdsløshedstallene for de to år er ikke helt sammenlignelige (jf. boks 2.4).
Note : Unemployment rates for the two years are not fully comparable (see box 2.4).
Der er dog velegnede til at foretage sammenligninger mellem regioner og lande.
They are. however, suitable for comparisons between regions and countries.
Hvad angår udviklingen i tid, jf. tabel 2.4.­1.
For developments over time, see Table 2.4.­1.
KORT 2.4.­2 SAMLET ARBEJDSLØSHED, 1983
MAP 2.4.-2 TOTAL UNEMPLOYMENT RATES, 1983
(, t2CZ & Ö (­) Grækenland: Data foreligger ikke
Greece: data not available
NB: EUROSTAT­skøn baseret på resultaterne af stikprøveundersøgelsen af arbejdsstyrken, 1981, og den registrerede arbejdsløshed indtil april 1983.
NOTE: EUROSTAT estimates based on 1981 Labour Force Sample Survey results and registered unemployment up to April 1983.
Desuden er erhvervserfaring og oplæring af unge afgørende for arbejdsstyrkens kvalitet i fremtiden og dermed for produktiviteten og indkomstniveauerne.
Moreover, job experience and training provided to young people is decisive for the future quality of the labour force and thereby for productivity and income levels.
I Fællesskabet som helhed er der en tendens til, at ARBEJDSLØSHEDEN BLANDT KVINDER systematisk er større end for arbejdsstyrken som helhed.
For the Community as a whole the FEMALE UNEMPLOYMENT rate has tended to be systematically higher than that for the total labour force.
I 1983 var forskellen på 3 procentpoints (jf. tabel 2.4.-5)35.
In 1983 the gap was 3 percentage points (see Table 2.4.-5)35.
Udviklingen siden 1979 viser imidlertid, at arbejdsløsheden blandt kvinder i absolutte tal kun er steget halvt så meget som arbejdsløsheden som helhed36.
Developments since 1979 show however, that in absolute terms female unemployment increased only half as much as total unemployment36.
Dette betød et betydeligt fald i kvindernes andel i den samlede arbejdsløshed, men ledighedstallet for kvinder er stadig væsentlig højere end det samlede ledighedstal.
This led to a substantial decline of the share of females in total unemployment although the female unemployment rate remained significantly above the overall rate.
Fra land til land er der betydelige udsving i forskellen mellem ledighedstallet for kvinder og det samlede ledighedstal.
At national level the gap between female and total unemployment rates varies substantially.
Ledighedstallet for kvinder er særlig stort i Italien, Belgien og Nederlandene, medens det i Det forenede Kongerige og Irland ligger på linje med eller under det samlede ledighedstal.
It is particularly high for Italy, Belgium and the Netherlands, while the UK and Ireland have female unemployment rates at/or below that for total unemployment.
Kort 2.4.-4 giver et overblik over den regionale fordeling.
Map 2.4.-4 gives an overview of the regional spread.
Den regionale spredning af arbejdsløsheden blandt kvinder er større end for arbejdsløsheden som helhed.
The regional dispersion of female unemployment rates is greater than that for total unemployment.
I regioner med den højeste arbejdsløshed er 30% af kvinderne arbejdsløse sammenlignet med 19% for den samlede arbejdsstyrke.
In the regions of highest unemployment, rates of 30% for females compare with 19% for the total labour force.
De hårdest ramte regioner findes i næsten alle dele af Belgien og Nederlandene, Mezzogiorno i Italien, Korsika, Irland og Nordirland.
Regions most affected are to be found in nearly all parts of Belgium and the Netherlands, the Mezzogiorno in Italy, Corsica, Ireland and Northern Ireland.
Arbejdsløshedstallene for unge er endnu mere slående end for kvinder.
Even more striking than the figures for female unemployment are those for young persons.
I Fællesskabet som helhed er UNGDOMSARBEJDSLØSHEDEN (personer i alderen 15-24 år) over dobbelt så stor som den samlede ledighed (jf. tabel 2.4.-5).
For the Community as a whole, the YOUTH UNEMPLOYMENT rate (aged 15 to 24) is more than double that of the overall unemployment rate (see Table 2.4.-5).
Udviklingen mellem 1979 og 1982 viser en stigning på 90% i absolutte tal, groft set det samme som for den samlede arbejdsløshed.
Developments between 1979 and 1982 show an increase of 90% in absolute figures, roughly the same as that for total unemployment.
En forholdsmæssig stigning med forskelligt udgangspunkt betyder imidlertid, at forskellen mellem ungdomsarbejdsløshedstallet og det samlede ledighedstal (i procentpoints) også er vokset i samme forhold.
However, a proportionate increase starting from a different base means that the gap between youth and total unemployment rates (in percentage points) also increased proportionately.
Nylige skøn vedrørende april 1983 viser derfor et ungdomsarbejdsløshedstal på over 24,5% (sammenlignet med en samlet arbejdsløshed på 10,9%).
Recent estimates for April 1983 show therefore a youth unemployment rate of more than 24,5% (compared to 10,9% for the total unemployment rate).
På nationalt plan er forskellene mellem ledighedstallet for unge og det samlede ledighedstal meget større end mellem ledighedstallet for kvinder og det samlede ledighedstal, jfr. ovenfor.
At the national level gaps between the youth and total unemployment rates are much higher than those for the female rates mentioned above.
Ungdomsledighedstallene ligger i alle.lande betydeligt over det samlede ledighedstal.
Youth unemployment rates exceed in all countries the overall rate substantially.
De er særlig høje i Italien.
They are particularly high in Italy.
På regionalt plan (jf· kort 2.4.-5) er spredningen i ungdomsarbejdsløsheden meget stor, idet den varierer fra 9 til 50% som følge af ledighedstal på over 50% i dele af Syditalien.
At regional level (see Map 2.4.-5) the dispersion of youth unemployment is extreme, varying between 9 and 50%, because of rates of more than 50% in parts of southern Italy.
Ikke desto mindre findes der fordelt over det meste af Fællesskabet regioner med en ungdomsarbejdsløshed på over 25%.
Nonetheless, regions with youth unemployment rates above 25% are spread out through most of the Community.
Da ungdoms ledigheden i øjeblikket er både yderst alvorlig og udbredt, betragtes den i alle lande som et alvorligt problem af strukturel karakter.
As youth unemployment is both exceptionally severe and widespread at the present time, it is perceived in all countries as a major structural problem.
Begge grupper taget under ét tegner sig for ca. 70% af samtlige arbejdsløse3'.
Both groups together represent some 70% of all unemployed37.
Der er relativt ringe forskelle i den regionale fordeling af ledighedstallene for unge og kvinder og af det samlede ledighedstal.
Differences between the regional distributions of youth and female unemployment rates and that of the overall rate are relatively minor.
Begge grupper taget under ét følger mønstret i arbejdsløsheden som helhed.
Inevitably both groups taken together follow the pattern of overall unemployment.
Der opstår en række problemer med hensyn til udmåling af varigheden.
The difference between male and female unemployment rates amounted to 4 3/4% points in 1983.
Hvad angår stikprøveresultaterne pa regionalt plan opstår der betydelige problemer med hensyn til stikprøvematerialet.
See EUROSTAT, Employment and Unemployment bulletin, 2/1983.
Af disse årsager foretages der ikke nogen kvantitativ gennemgang af langtidsledigheden.
Taking into account the fact that roughly half of youth unemployment is constituted by young females.
Samlet arbejdsløshed
Total unemployment rate
Arbejdsløshed blandt kvinder
Female unemployment rate
Ungd omså rb ejds 1 øshed(4)
Youth unemployment rate(4)
Nat iona11
Nationa1
Nat iona 11
Nat ionaI o state
Nat iona 11
Max.
Standardafvigelse vejet med de regionale andele af henholdsvis arbejdsstyrken.
(4) Numbers of unemployed aged 15­24 as a percentage of the labour force aged 15­24.
KORT 2.4.-4 ARBEJDSLØSHED BLANDT KVINDER 1983
MAP 2.4.-5 YOUTH UNEMPLOYMENT RATES, 1983
Standardafvigelse =6,0
Standard deviation = 10,5
> 19,8 t^C^ EH (*) Grækenland: Data foreligger ikke
> 35,0 Greece: data not available
Kilde: EUROSTAT-skøn
Source: EUROSTAT estimates
I Tyskland blev der i 1982 registreret 600 000 arbejdstagere på konjunkturbestemt arbejdsfordeling.
BOX 2.4 MEASURING UNEMPLOYMENT AND UNEMPLOYMENT DISPARITIES
• I visse svagt strukturerede landbrugsregioner, hvor mulighederne for beskæftigelse på fuldtid eller deltid uden for landbruget er begrænsede, findes der en betydelig underudnyttet arbejdskraft, som kan sidestilles med underbeskæftigede.
Statistics used: For the analysis of unemployment two types of series regularly published by the Statistical Office of the European Communities have been used:(a) figures for registered unemployment available over a longer period of time and (b) figures according to the Labour Force Survey of the Community taken up to now only every two years.
• Endelig findes der problemet med lejlighedsvis beskæftigede personer, og dette fænomen er ret ujævnt fordelt over medlemsstaterne.
Unemployment figures from the Labour Force Sample Survey(**), while more comparable across member countries, are less suitable for comparisons over time, because countries changed their questionnaires at various instances since the Survey was first carried out in 1973.
Hvis man antager, at alle lejlighedsvis beskæftigede arbejdstagere ønskede at få fuldtidsbeskæftigelse, ville den skjulte arbejdsløshed svare til 1,4% af arbejdsstyrken i Fællesskabet og til 1,5% i Italien40.
Given their respective strengths and weaknesses, both sources of unemployment figures have been used in this chapter: registered unemployment for the examination of developments over time, and Survey data for level comparisons.
De fleste af ovennævnte fænomener kan ikke kvantificeres fuldtud og på et sammenligneligt grundlag.
Recent Labour Force Sample Surveys offer a set of unemployment and labour force data which follow in principle ILO recommendations for the establishment of data of greatest comparability.
Ufrivillig deltidsbeskæftigelse, som ikke fremgår af arbejdsløshedstallene, har en negativ indvirkning på produktiviten (BNP pr. beskæftiget person), som det fremgår af afsnit 3.4. i det følgende.
This concept embraces all persons without an occupation seeking paid employment and includes also so-called non-active persons like students, housewives, and pensioners.
De tilsvarende tal for Italien er henholdsvis 40,8 og 31,8 timer, hvilket betyder en underbeskæftigelse af lejlighedsvis beskæftigede på 22%, svarende til 1,5% af arbejdsstyrken i Italien.
(**) See EUROSTAT: Labour Force Sample Survey, methods and definitions, 1977.
BOKS 2.4 MÅLING AF ARBEJDSLØSHED OG FORSKELLE I ARBEJDSLØSHED (FORTSÆTTELSE)
BOX 2.4 MEASURING UNEMPLOYMENT AND UNEMPLOYMENT DISPARITIES (CONTINUED)
(i % af den samlede arbejdsstyrke)
UNEMPLOYMENT RATES (as a percentage of total labour force)
­ Registreret arbejdsløshed 1981 (2. kvartal)
Registered unemployment 1981 (second quarter)
­ Stikprøveundersøgelse af arbejdsstyrken (
Labour Force Sample Survey(
Kilde: EUROSTAT, Registreret undersøgelsen af arbejdsstyrken.
Source: EUROSTAT registered unemployment and Labour Force Sample Survey.
SOM STATISTISK INDIKATOR FOR FORSKELLENE I ARBEJDSLØSHEDSTALLENE regionerne imellem anvendes den vejede standardafvigelse.
As the statistical indicator for disparities in unemployment rates between regions the weighted standard deviation is used.
Den viser en konstant forskel, nar de enkelte regionale arbejdsløshedstal stiger med det samme antal procentpoints, f.eks. fra 2% til 4% i region A, fra 6% til 8% i region Β og fra 10% til 12% i region C. I denne absolutte beregning (jf. boksen i kapitel 1) tillægges alle yderligere arbejdsløse samme vægt.
It signals a constant disparity when individual regional unemployment rates increase by the same number of percentage points e.g. from 2% to 4% in a region A, from 6% to 8% in a region B, and from 10% to 12% in a region C. This absolute measure (see Box in chapter 1) attaches equal weight to any additional person unemployed.
Som alternativ fremgangsmåde kunne man have anvendt en relativ måling af forskellen, såsom udsvingskoefficienten.
Another approach would have been to use a relative measure of disparity like the coefficient of variation.
Dette alternativ betragtes imidlertid som uanvendeligt ved en analyse af udviklingen i tid i forskellene i arbejdsløshedstallene på grund af en bestemt underliggende implikation, nemlig at forskellene forbliver uændredej når alle arbejdsløshedstallene stiger proportionalt uanset deres oprindelige niveau (f.eks. fra 2% til 4% i region A, men fra 6% til 12% i region Β og fra 10% til 20% i region C).
This alternative has been rejected for the analysis of developments of unemployment rate disparities over time because of the underlying implication that disparities remain unchanged when all unemployment rates increase proportionately irrespective of their initial level (e.g. from 2% to 4% in region A, but from 6% to 12% in region B, and from 10% to 20% in region C.
Som følge af behovet for bedre ajourførte tal end dem, der kan udledes af stikprøveundersøgelsen af arbejdsstyrken (de seneste tal vedrører 1981), har EUROSTAT i nært samarbejde med de nationale statistiske myndigheder udviklet en metode til at anslå arbejdsløshedstallene på et harmoniseret grundlag.
Given the need for more recent comparable data than that provided by the Labour Force Surveys (LFS) (the latest results available concern 1981), EUROSTAT has developed, in close collaboration with the national statistical offices, an estimation procedure for harmonised unemployment rates.
I de skøn, der opstilles efter denne metode, anvendes resultaterne af stikprøveundersøgelsen af arbejdsstyrken for landene som helhed for 1981, ajourført til 1983 og opdelt på regioner efter tallene for registreret arbejdsløshed.
The estimates provided following this method use LFS results for countries as a whole for 1981, updated to 1983 and broken down regionally according to registered unemployment figures.
Skønnene er foreløbige og skal revideres, når resultaterne af stikprøveundersøgelsen vedrørende 1983 foreligger.
They are provisional and will have to be revised when the results of the 1983 Survey become available.
2.5 DEN FREMTIDIGE UDVIKLING I UDBUDET AF ARBEJDSKRAFT SAMT I BESKÆFTIGELSE OG ARBEJDSLØSHED
2.5 FUTURE DEVELOPMENTS IN LABOUR SUPPLY, EMPLOYMENT AND UNEMPLOYMENT
I forbindelse med den første periodiske beretning søgte Kommissionen at udarbejde prognoser for udviklingen på de lokale arbejdsmarkeder.
In the context of the First Periodic Report, the Commission attempted to project future regional labour market balances.
Baggrunden herfor var den betydning, der tillægges arbejdsmarkedsskævheder som indikatorer for regionale problemer og uligheder på fællesskabsplan, og betydningen af udviklingen på de regionale arbejdsmarkeder for den fremtidige udformning af regionalpolitikken.
That effort was undertaken in view of the significance attached to labour market imbalances as an indicator of regional problems and disparities at Community level and the importance of developments in regional labour markets for the future direction of regional policies.
En nylig undersøgelse, der er gennemført for Kommissionen41, har betydet en betragtelig forbedring af det tidligere arbejde, i og med at den rummer fremskrivninger af arbejdsmarkedssituationen for 1985 og 1990.
A recent study carried out on behalf of the Commisssion * has substantially improved on that earlier work by making projections of regional labour market balances for 1985 and 1990.
Det skal imidlertid understreges, at der må udvises den allerstørste forsigtighed med at drage konklusioner af denne undersøgelse, bortset fra fremskrivningerne for størrelsen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder.
Nevertheless, with the exception of the projections of population of working age, it is essential to underline the need for extreme prudence in drawing conclusions from this study.