natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Dels er programindustrien, og bliver det i stadig større grad, et strategisk element i udviklingen af den audiovisuelle sektor: Som de seneste udviklingstendenser har vist det, forsøger de mest magtfulde operatører på verdensmarkedet (producenter af udstyr eller kabel- og telekommunikationsoperatører) at kon trollere de vigtigste programkataloger. taloger.
• the programme industry is — and will be even more so in future — a strategic element in the develop ment of the audiovisual sector: as recent developments show, the most powerful operators on the world market (equipment manufacturers and cable and telecommunications operators) are seeking to control the most important pro gramme catalogues.
Den debat, som denne grønbog om fremtiden for den europæiske pro gramindustri starter, bør naturligvis tage hensyn til den audiovisuelle sektors samlede udvikling.
The debate initiated by this Green Paper on the future of the European programme industry must, of course, take account of the general trends in the audiovisual sector.
Den skal især tage udgangspunkt i overvejel
It will draw on thoughts about the development of the information society.
På baggrund af udviklingen i de au diovisuelle markedsstrukturer og i operatørernes strategier analyserer grønbogen »pluralisme og koncentration i medierne i det indre marked — vurdering af behovet for et EU-initiativ5)« spørgsmålet om be hovet for et EU-initiativ på området for regler vedrørende ejendomsretten til medierne.
Finally, in the context of the changes in the audiovisual market structures and the development of operators' strategies, the Green Paper entitled 'Pluralism and media concentration in the internal market — an assessment of the need for Community action'0analyses the ques tion of whetherthe European Union should be laying down rules on ownership of the media.
Hvordan kan Den Europæiske Union bidrage til udviklingen af en europæisk spillefilm- og tvprogramindustri, som er kon kurrencedygtig på verdensmarkedet, som er fremtidsorienteret, som kan sikre, at de europæiske kulturer kommer til udfoldelse, og som kan skabe arbejdspladser i Europa?
How can the European Union contribute to the development of a European film and television programme industry which is competitive on the world market, forward-looking and capable of radiating the in fluence of European culture and of creating jobs in Europe?
Opfølgningen af disse forskel lige arbejder vil delvis afgøre, på hvilke betingelser der gradvis kan frem komme et nyt klima for den audiovisuelle sektor i Europa og et nyt kommunikationssamfund. Kommissionen vil bestræbe sig på at sikre en nøje koordinering af disse på grund lag af et helhedssyn på disse udviklingstendenser. lingstendenser.
The technological and industrial issues involved in the 'digital revolution' in television broadcasting are discussed in a Commission communication to the Council and Parliament on digital broad casting.2 While this document (and the proposed directive on standards for satellite broadcasting)3is being discussed in the various institutions,
Dette tiltag er således mål rettet mod Den Europæiske Unions bidrag.
The approach is therefore to consider what the European Union can contribute.
Men det er naturligvis via en koordineret mobilisering af samtlige aktører på de forskellige niveauer, at disse mål vil kunne nås.
But it is obvious that these objectives will not be attained unless there is a coordinated effort by all the actors at whatever level.
Hvidbogen »vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse« '), som Det Eu ropæiske Råd vedtog i december 1993, er blandt de mest markante sonderende arbejder og danner rammen om Unionens indsats og overvejelser over udviklingen af in formationssamfundet, idet den fremhæver den audiovisuelle sektors vækstpotentiale, især med hen syn til beskæftigelse.
The outcome of these different activities will help shape the framework in which a new environment for the audiovisual sector and a new communication society will gradually emerge in Europe.
Den Europæiske Union har til hensigt at spille sin rolle fuldt ud hvad angår beherskelse og udnyttelse af de nye teknologier.
The Commission will endeavour to coord ¡nate the different strands into an overall policy.
Kommissionen har for at tage hen syn til alle EU-aktørernes analyser og forslag ønsket at lade udarbejdelsen af denne grønbog bygge på en forhåndshøringsfase, som har givet mulighed for at indsamle tre former for bidrag.
Commission is watching carefully the work of the European Digital Video Broadcasting Group which comprises most of the Euro pean operators concerned.4
Denne grønbog indgår desuden som et logisk led i en række supplerende overvejelser og drøftelser, som Kommissionen har indledt med sigte på at fastlægge den rolle, Den Europæiske Union bør påtage sig i lyset af de udfordringer, den audiovisuelle sektor står over for i Europa.
This Green Paper will also have a logical place in a series of further reflections and debates launched by the Commission to determine what role the European Union must assume in meeting the challenges facing the audiovisual sector in Europe.
I forbindelse med den institutionelle overvågning af dette dokument
Foremost among these exercises in futurology is the White Paper on
(samt af forslaget til direktiv om standarder for spredning via satel lit3)) følger Kommissionen med op mærksomhed arbejdet i »European Digital Video Broadcasting Group«, som omfatter hovedparten af de be rørte europæiske operatører4).
• professional associations representing the audiovisual in dustry at European level and various professional bodies responsible for managing the Community support pean Council in December 1993 which provides the Union with a framework for action and thought on the development of the information society, underlining the growth potential of the audiovisual sector, in particular in terms of employment. Within this medium/longterm framework a high-level work
4) Se punkt 4.2. nederst vedrørende en be skrivelse af arbejdet i denne DVB-gruppe.
4For the presentation of the work of the DVB Group, see 4.2 below.
',) »Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse — udfordringer og veje ind i det 21. århundrede—hvidbog«, dok. KOM(93) 700 endelig udg. af5.12.1993, kapitel V, punkt A og C. Se punkt 3.1. nederst vedrørende præsentationen af disse aspekter i hvidbogen.
' 'Growth, competitiveness and employment — the challenges and ways forward in to the 21st century'— White Paper: COM(93) 700 final of 5 December 1993 — Part B, II, Chapter V, Sections A and C. For the presentation of these aspects of the White Paper, see 3.1 below.
direktiv om standarder for transmission aftvsignaler (og om ophævelse af direktiv 92/38/EF). Dok. KOM(93) 556 endelig udg. af 15.11.1993.
3Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the use of standards for the transmission of television signals (including repeal of Directive 92/38/EEC) — COM(93)556 final of 15 November 1993.
Denne grønbog blev drøftet i forbindelse med en omfattende høring, hvis resultater fremlægges i foråret i en meddelelse til Rådet og Parlamentet, hvori Kommissionen vil tage stilling til behovet for et EU-initiativ.
2Communication from the Commission to the Council and the European Parliament — 'Digital video broadcasting — a framework
Dels har forskellige erhvervskredse fremlagt deres analyser og forslag:
under the were sent a measures available MEDIA programme6questionnaire;
Medlemsstaternes ansvarlige myndigheder er endelig også blevet opfordret til at fremlægge deres analyser.
• digital compression technology is seen as revolutionary because it appears set to transform the sector, accentuating the strategic role of the programme industry;
• Hvis Den Europæiske Union på tænker at styrke sin audiovisuelle politik, bør den gøre det hurtigt, både fordi den teknologiske udvikling foregår med så stor hast, og fordi der uundgåeligt vil skeen liberalisering af sektoren på internationalt plan.
• the audiovisual industry is a special case amongst the highgrowth industries, in particular with the possibilities it offers for job creation;
• De faglige organisationer, som repræsenterer sektoren på europæisk plan, samt de forskellige er hvervsstrukturer, der har til opgave at forvalte EU's stimuleringsordninger i forbindelse med MEDIA-pro-grammet6), er blevet rådspurgt via et spørgeskema
• in addition, any company or organization which expressed the wish to contribute to the exercise was requested to submit its views and suggestions in writing.
• Desuden er enhver virksomhed eller organisation, som har udtrykt ønske om at bidrage til dette arbejde, blevet opfordret til skriftligt at forelægge sine analyser og forslag.
• if the European Union wants to strengthen its audiovisual policy, it must act quickly, otherwise it will be overtaken by the rapidly develop ing technology and the unavoidable liberalization of the industry at in ternational level.
Denne grønbog afspejler i vidt omfang disse konsensus-elementer, men den tager primært sigte på at starte en bred debat om konsekvenserne, som man kan drage heraf i Den Europæiske Union med hensyn til de fremtidige valgmuligheder.
• the safeguarding of the diversity of national and regional cultures, often expressed in terms of main taining the choice available to the public, is now clearly linked to the development of a predominantly European programme industry which must ultimately be pro fitable; sent a diagnosis of the audiovisual industry and suggestions for the future.
Det er i denne mening, at den distribueres meget bredt og gøres til genstand for en uddybende høring.
While this Green Paper broadly reflects these points on which there is consensus, it is mainly concerned with initiating a wide-ranging debate on the options the European Union should take for the future.
• Den audiovisuelle sektor befinder sig i en privilegeret situation, idet den indtager en af førstepladserne blandt industrisektorerne med stort vækstpotentiale, ¡sær hvad angår jobskabelse.
Finally, the competent authorities of the Member States were asked to submit their views.
Denne gruppes rapport afspejlersine ophavsmænds meninger og er derfor ikke et dokument, som Kommissionen har udarbejdet eller godkendt.
From the mass of contributions received,8it was seen that though
6) Rådets afgørelse af 21.12.1990 om gen nemførelse af et handlingsprogram til frem me af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA) (1991-1995); dok. 90/685/EF offentliggjort i EFT L 380 af 31.12.1990 (s. 37-44).
6 Council Decision 90/685/EEC of 21 December 1990 concerning the im plementation of an action programme to promote the development of the European audiovisual industry (MEDIA) (1991-95): OIL 380, 31.12.1990, p. 37.
le Instruktørforbund) og Enrique Balmaseda Arias-Davila (advokat, tidligere juridisk råd giver for det spanske fjernsyn og forhenværende generaldirektør for Instituttet for Film kunst og Audiovisuel Kunst i Madrid).
Audiovisual Film Makers) and Enrique Balmaseda Arias-Davila, lawyer, formerlegal adviser to Spanish television and former Director-General of the Institute of Cinematographic and Audiovisual Arts in Madrid).
Gruppen har desuden nydt godt af Caetano Stucchis (RAI) ekspertise, især på området for ny teknologi.
It also heard the expert opinion of Gaetano Stucchi (RAI) on matters relating to new technologies.
) jf. listen over bidrag i bilag 1.
For the list of contributions, see annex.
Sekretariat i Lissabon) sammensat af David Puttnam (filmproducer, direktør for Anglia TV og leder af firmaet Enigma Productions), Michèle Cotta (journalist og tv-producer på France 2, tidligere formand for Den Høje Myndighed for Det Audiovisuelle Område og forhenværende chef for nyhedsformidlingen pá TF1), Peter Fleischmann (filminstruktør, leder af firmaet Hallelujah Films og grund lægger af Det Europæiske Audiovisuel
tional Secretariat for the Audiovisual Sector in Lisbon). The other members were David Puttnam (film producer, Director of Anglia Television and head of Enigma Productions), Michèle Cotta (journalist and TV producer with France 2, former Chairwoman of the Audiovisual High Authority and former head of the TF 1 news service), Peter Fleischmann (film director, head of Hallelujah Films and founder of the European Federation of
DE GRUNDLÆGGENDE TENDENSER INDEN FOR PROGRAM INDUSTRIEN
FUNDAMENTAL TRENDS IN THE PROGRAMME INDUSTRY
Diagnostikken af den europæiske programindustri viser dennes strukturelle mangler og dens adfærdsproblemer på et tidspunkt, hvor de nye tendenser som følge af den nye teknologiske politik viser sig at holde stik.
The diagnosis of the condition of the European programme industry reveals its structural shortcomings and its malfunctionings at a time when new trends are becoming apparent as a result of technological change.
Blandt de faktorer, der er identificeret som årsager til dette fænomen, er der fuld enighed om at fremhæve de europæiske distributionsstrukturers svaghed.
All fingers point at the weakness of European distribution structures as one of the factors identified as causing this phenomenon.
Men udover dette strukturelle faktum er der nogle, som understreger den manglende hensyntagen til den samlede skabelses-, produktions- og distributionsproces.
But apart from this structural defect, some blame the failure to take account of market realities throughout the creation, production and distribution process.
* Atomiseringen strukturerne ces på disse forskellige bærende medier bestemmes ofte i vidt om fang af biografsuccessen, men hovedparten af sektorens indtægter stammer ikke desto mindre fra videovirksomheden (det være sig leje eller salg).
THE DIAGNOSIS distribution is often largely determined by its success on the large screen, it is the video sector (hire and sale) which generates most of the revenue.
Bidragene fra betænkningsgruppen, fra branchefolkene og fra med lemsstaterne har givet en undertiden meget detaljeret diagnostik af den europæiske programindustris aktuelle situation.
But whatever the medium, the market share of European films continues to shrink in the face of competition from imports from outside Europe, in particular from America.
Den nordamerikanske spillefilmindustri foretager massive investeringer i distribution og markedsføring af sine film i hele EU.
The American film industry invests massively in distribution and pro motion throughoutthe Community.
Da indtægter ne fra udnyttelsen på det europæiske marked desuden også er nødvendige for at kunne dække de stadigt stigende produktionsomkostninger, udarbejder den fælleseuropæiske strategier ved at støtte sig til de magtfulde distributionsnet.
As revenue from the European market is now essential to cover ever-rising production costs, it is building pan-European strategies based on powerful distribution networks.
Faldet i biografbesøgene har reelt kun berørt de europæiske film, me dens de nordamerikanske film har kunnet fastholde deres publikum, hvorved deres markedsandel gen nemsnitligt har ligget på 80% i hele Den Europæiske Union.
Falling attendance has indeed affected only European films, and American films remain popular with their market share averaging nearly 80% for the European Union as a whole.
Biografsuccessens »reklameeffekt« smitter naturligvis af på tv- og video-udnyttelsen. telsen.
And the 'showcase' effect of large screen success obvious ly has an impact on the television and video sectors.
Kommissionen er således i stand til at udlede de vigtigste karakteristiske træk ved de seneste udviklingstendenser inden for sektoren forud for en bestemmelse af de vigtigste ændringer, som man kan forvente i forhold til den igangværende teknologiske udvikling i ti I knytning ti I digitaliseringen.
The diagnosis of the situation in the European programme industry pro duced by the Think Tank, the professional organizations and the Member States is detailed — often highly so — and, apart from some slight differences between the various analyses, notably with regard to the causes of the phenomena under investigation, broadly consistent, enabling the Commission to give an overview of the key aspects of recent developments before going on to highlight the main upheavals likely to result from current technological advances linked to digital transmission.
Den europæiske spillefilmindustri hæmmes derimod af atomiseringen af distributionsstrukturerne.
The European film industry, on the other hand, is struggling with fragmented distribution structures.
Denne sektor er med henved 1 000 distributionsvirksomheder i Europa til de ca. 400 film, der produceres hvert år, overdimensioneret uden at tilbyde egentlige europæiske distributionsnet af internationalt omfang.
With nearly 1 000 distribution companies in Europe for 400 orso Euro pean films produced each year, this sector is oversized and does not even provide genuine international distribution networks at European level.
Udviklingen på området for euro pæiskespillefilm må klart føre ti I en konstatering af, at de europæiske film har tabt markedsandele.
The current state of the European film industry shows clear evidence of a decline in the market share of European films.
Årsagerne til dette tab er komplekse, men der er enighed om visse hovedlinjer. linjer.
Cultural and linguistic diversity clearly plays a part in market partitioning.
i) De europæiske films tab af markedsandele
(i) Decline in the market share of European films
Resultateter, at kun 20% af de euro pæiske film kommer ud over deres nationale grænser.
The upshot is that only 20% of Euro pean films go beyond their national frontiers.
Filmene lanceres i nogle lande uden en samlet strategi.
Films are released in a number of countries but without any overall strategy.
Kun en succes på de første udnyttelsesmarkeder bestemmer, om distributionen skal udvides.
Only if they are a success on the markets where they are first screened will they be distributed further afield.
Men denne fremgangsmåde via forskellige på hinanden følgende etaper fratager distributørerne de stordriftsfordele, som de ellers ville kunne opnå i forlængelse af en samlet markedsføringsstrategi.
But this step-by-step approach deprives distributors of the economies of scale that could be achieved via a comprehensive promotion strategy.
Dette paradoks fører ti I en bipolarisering af udbuddet mellem nationale film (afhængigt i antal og i økonomisk potentiale af størrelsen af deres nationale marked) og ikkeeuropæiske film.
This fragmentation has also put the distribution sector in a position where it is incapable of investing in film production, thereby depriving the industry not only of resources but also of an indispensable link with the market.
Stillet overforet støt fald i biografbesøgene (som nu i visse medlemsstater er ved at blive stabiliseret) har udviklingen i udnyttelsen af biograf filmene været båret af tv-film (hvor betalingskædernes rolle især vokser) og video-kassetter. En films suc-
While cinema attendance has been falling steadily (although the decline now appears to be bottoming out in some of the Member States), there has been an increase in the part played by television (paychannels in particular) and the video-cassette in the screening of cinema films.
Denne atomisering har desuden gradvis bevirket, at distributions sektoren bliver ude af stand til at in-
Although the success of a film on these alternative media
vestere i spillefilmproduktion, hvor ved industrien ikke blot er gået glip af ressourcer, men også har mistet den fornødne tilknytning til markedet.
This breakdown in essential links with the market is evident at two levels in particular.
* Ringe hensyntagen til markedet
The increasing participation by broadcasters in production financing has so far done little to disrupt this pattern.
Afskæringen af de vigtige bånd til markedet kommer primært til ud tryk på to niveauer:
Investment in co-productions is geared primarily to securing access to programmes at tracting what are usually national audiences.
Der, hvor dette fænomen forekommer, bliver de europæiske operatører eksperter i at tiltrække disse midler på bekostning af deres kapacitet til at påtage sig økonomiske risici på højde med de indtægter, de kan for vente på markedet.
The small scale of the European film industry, locked into national markets too restricted to guarantee continuing or profitable invest ment, is reflected at all levels, both upstream and downstream of pro duction proper.
De udarbejder således projekter uden at bekymre sig om det potentielle publikum, vel vidende at en væsentlig del af pro duktionsomkostningerne vil kunne dækkes af offentlig støtte.
The result is a crisis of confidence and a diversion of European capital, notably to the American programme industry.
De stigende produktionsomkostninger i tillæg til denne manglende udnyttelse af de forskellige markeder opsuger den europæiske filmindustri i en kronisk underskudsspiral.
In the television sector the explosion in programme demand has fail ed to boost the European pro gramme industry, which remains locked into fragmented national markets.
På programskabelsesplanet lider de europæiske projekter under manglendeudvikling.
At the creation stage, European pro jects are handicapped by a lack of development.
Det er reelt i denne afgørende fase, at de oprindelige idéer bør bearbejdes med henblik på større hensyntagen'til de forskel lige forbrugergrupper, ¡sær de euro pæiske seere og verdenspublikummet.
This is the crucial stage where original ideas must be reworked and geared more towards other audiences, whether elsewhere in Europe or throughout the world.
I denne henseende må man beklage, at visse offentlige støtte ordninger, som næsten udelukkende henvender sig til den lokale pro duktion, ikke i tilstrækkelig grad ansporer til en hensyntagen til de europæiske og tværnationale markeder.
This creation/development stage is essential: even with the most sophisticated distribution mechanisms, if no account is taken of the audience's tastes and demands, the European film industry will never be competitive. petitive.
Deres investeringer i koproduktioner tager primært sigte på at sikre sig adgang til programmer, som er attraktive for de som oftest nationale seere.
The proliferation of broadcasters in the 1980s combined with longer viewing hours produced a veritable explosion of programme demand.
Denne skabelses/udviklingsfase er fundamental: Selv med de mest avancerede distributionsmekanismer vil den europæiske spillefilm industri i mangel af hensyntagen til forbrugernes smag og efterspørgsel ikke kunne blive konkurrence dygtig.
Apart from the shortcomings connected with the restriction of sup port mechanisms to domestic pro duction, the proliferation of national and regional aid schemes for film production — with operating rules which pay little if any heed to market requirements — can create 'lame-duck' mentalities in the Euro pean industry.
Dette fænomen skyldes ikke i sig selv den offentlige støtte, som kan være et effektivt stimulerende middel til at udvikle rentable projekter — på betingelse af, at disse projekter i deres metoder tager hensyn til markedsdimensionen.
At the promotion and marketing stage, compared with the massive investments of American operators (the promotion budget for blockbusters is frequently as much as the production budget), Euro pean campaigns are on too small a scale and lack experience in pan-European and worldwide marketing.
Man ser og så, at det omvendte fænomen forekommer, nemlig at spillefilmindustrien næsten forsvinder der, hvoral offentlig støtte fjernes.
Increased receipts have not compensated for rising production costs or for soaring fees for rights to broadcast sports events.
Derfor er det vigtigt at gøre sig overvejelser over prioriteringer, omfang og offentlige økonomiske støtteordninger i Den Europæiske Union.
Pro gramme budgets have been cut and broadcasters have had to make massive use of non-European material from programme catalogues that have already paid for themselves on other markets.