natgillin/translations-raw huggingface dataset:
26. marts 1995: Schengen-konventionen træder i kraft mellem Belgien, Tyskland, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Spanien og Portugal. De andre lande følger efter, når der er indført kontrolforanstaltninger ved de ydre grænser.
26 March 1995: The Schengen Agreement comes into force between Belgium, Germany, France, Luxembourg, the Netherlands, Spain and Portugal with plans for the other countries to follow once the appropriate borderarrangementsare in place.
DE FÆLLES POLITIKKER il ^ tl et er a ir ir ir ir ir ir nedfældet i Rom-traktaten, at »Fællesskabet har til opgave gennem oprettelsen af et fæl les marked og gennem gradvis tilnærmelse af med lemsstaternes økonomiske politik at fremme en harmonisk udvikling af den økonomiske virksomhed i Fællesskabet som hel hed, en varig og afbalanceret ekspansion, en øget stabilitet, en hurtigere højnelse af levestandarden og snævrere forbindelser mel lem de stater, som det forener« (art. 2 i EØF-traktaten).
already seen that the Community was set the task promoting the of harmonious develop ment of economic activities, con tinuous and balanced expansion, increased stability, a rapid rise in living standards and closer relations between its Member States 'by establishing a common market and progressively approximating the economic policies of Member States'.
I februar 1988 besluttede medlemsstaterne at fordoble bevillingerne til strukturudgifterne, således at der fra 1989 til 1993 hvert år brug tes 14 mia. ECU på udvikling i de tilbage stående regioner, omstilling i visse industriområder, bekæmpelse af langtidsledighed, fremme af den erhvervsmæssige inte grering af de unge, modernisering af land brugsstrukturerne og udvikling af fattige landdistrikter.
In February 1988 the Member States decided to double expenditure on structural policies. This meant setting aside ECU 14 billion a year over the period 1989-93 for measures aimed at developing regions whose develop ment is lagging behind, promoting new activities in industrial areas in decline, helping the long-term unemployed, making it easier for young people to find employment, modernizing agriculture and assisting poor rural areas.
Støtten, der skal supplere og stimulere medlemslandenes og regionernes indsats og private investeringer, kanaliseres gennem de eksisterende fonde, som har un dergået en gennemgribende reform (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Udviklings-og Garantifond for Landbruget (EUGFL), det finansielle in strument til udviklingaf fiskeriet (FIUF).
The money is channelled through existing but radically reformed funds — the European Regional Develop ment Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF), the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) — and is intended to supplement or stimulate efforts by governments, regions or private investors.
Med et samlet beløb på 141 millliarder ECU i perioden 1994-1999, eller en tredjedel af Unionens samlede budget, er disse fonde det vigtigste instrument for den økonomiske og sociale politik, der afspejler solidariteten i Unionen.
For the period 1994-99 the Funds were allocated ECU 141 billion, or a third of the total Union budget, making them the key instrument of economic and social policy which gives ex pression to intra-Community solidarity.
Dette overordnede mål skal nås ved hjælp af den frie bevægelighed forvarer, personer, tjenesteydelser og kapital, flankeret af en kon kurrencepolitik, der går ud på, at der føres tilsyn med konkurrencen mellem virksomhederne, og at forbrugernes interesser beskyttes.
This general objective was to be achieved by introducing freedom of movement for in dividuals, goods, services and capital and pursuing a competition policy designed to monitor the behaviour of firms and protect the interests of consumers.
Ud fra et solidaritetssynspunkt viste det sig hurtigt nødvendigt at styrke den økonomiske og sociale sam hørighed, hvilket gav sigudtryk i en regionalpolitikogen socialpolitik, der har fået stadig større betydning i takt med udvidelserne.
It soon became apparent that stronger economic and social cohesion was a sine qua non for solidarity between the Member States.
Efter vedtagelsen af fællesakten er styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed blevet en naturlig følge af det fælles område uden indre grænser.
This is why a regional policy and a social policy were in troduced, growing in importance as new members joined the Community.
Med en målrettet socialpolitik vil man forsøge at rette op påde værste uligheder.
An active social policy sets out to correct the most glaring imbalances.
Herved blev EKSF's arbejdsområde udvidet, og fonden blev flittigt an vendt i 60'ernetil omskoling afde tusinder af minearbejdere, der var blevet ramt af kulminelukninger.
The ECSC itself took similar action, mainly in the 1960s, to help redeploy the thousands of miners affected by pit closures.
Det Europæiske Råd (med undtagelse af Stor britannien) vedtog i december 1991 en protokol om anvendelse af fællesskabspagten om de grund læggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder, hvor de rettigheder, der bør være gældende på EF's arbejdsmarked, fastsattes: fri bevægelighed, ligeløn, forbedring af arbejdsvilkårene, social beskyttelse, foreningsfrihed og kollektive forhandlinger, erhvervsuddannelse, ligebehandling af mænd og kvinder, information og høring af samt medindflydelse for arbejdstagerne, be skyttelse af sikkerheden og sundheden på ar bejdspladsen samt beskyttelse af børn, ældre og handicappede.
In Maastricht in December 1991 the Member States (with the exception of the United Kingdom) adopted a protocol on social policy following on from the Charter of Fundamental Social Rights.
På grundlag afde beslutninger, der blev taget i Maastricht, skulle Kommissionen udforme nye økonom ¡ske forslag, og den offentliggjorde i januar 1992 sine hovedmål i et dokument med titlen »mål og midler«.
This set out the rights to be enjoyed by workers throughout the Community: free movement, fair pay, better working conditions, social security protection, freedom of association and collective bargaining, vocational training, equal treatment for men and women, industrial democracy, health protection and safety at the workplace, and protection of children, the elderly and the disabled.
Både de en kelte landes og EU's politik forventes at give en dynamisk vækst, hvor de sociale frem skridt bør prioriteres højt.
The dynamism generated by economic growth, encouraged by appropriate policies at national and Community level, must be harnessed first and foremost to social progress.
De skal ledsages og fremmes af en lovgivning, der inden for EU garanterer et fundament af minimumsrettigheder.
But social progress is matched, indeed stimulated, by legislation guaranteeing Community-wide rights. These stem from
Grundlaget foret social- og arbejdsmarkedspolitisk integreret EU udgøres af be stemmelserne i traktaten om f.eks. lige løn til mænd og kvinder for det samme arbejde og af de nye direktiver om beskyttelse af ar bejdstagerne (sikkerhed og sundhed på ar bejdspladsen) og om anerkendelse af væsentlige sikkerhedsnormer.
The Commission, which was due to present new proposals for financing the Community, decided to seize the opportunity presented by the decisions taken in Maastricht. In January 1992 it published a document entitled 'The means to match our ambitions' set ting out its priorities.
Det Europæiske Råd i Edinburgh vedtog den 12. december 1992 de finansielle overslag for perioden 1993-1999.
On 12 December 1992 the Edinburgh European Council adopted the financial perspective for 1993-99.
Loftet for Fællesskabets egne indtægter skal også forhøjes lidtfrade nu værende 1,2 % til 1,27 % af Unionens BNI.
The own-resources ceiling will be raised slightly: to 1.27% of the Union's GNP as against 1.2% over the same period.
Forhøjelsen skal især gå til tre hovedområder: udvikling af EU's indsats overfor omverdenen, der skal ses i forbindelse med den in ternationale rolle, som integrationen giver EU, styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed, der er en forudsætning for det indre marked og Den Økonomiske og Monetære Union, samt forbedring af de europæiske virksomheders konkurrenceevne.
The additional funds are concentrated on three key objectives: expanding external action in line with the Community's new responsibilities in world affairs; strengthen ing economic and social cohesion — an essential feature of the single market and economic and monetary union — and improving the competitiveness of European business.
Ud over disse prioriteredeområder har Rådet i juni 1992 også vedtaget de finansielle over slag for landbrugspolitikken, der tager sigte på at lette udgiftsbyrden og samtidig bevare konkurrenceevnen.
Side by side with these priorities, in June 1992 the Council adopted the reform of the common agricultural policy designed to reduce costs while maintaining competitiveness.
Disse nyskabende politikker, der er iværksat af Unionen, er baseret på to principper: subsidiaritetsprincippet eller nærhedsprincippet, ¡følge hvilket EU kun skal gribe ind, hvis den fælles indsats er mere effektiv end det enkelte lands, medmindre der ertaleomområder, hvor EU har enekompetence, og solidaritetsprincippet, der er omfattet af den fæl les målsætning om økonomisk og social samhørighed.
The innovative policies implemented by the Union are based on two principles: subsidiarity, whereby Community action (outside areas where it has sole jurisdiction) is confined to areas where it is most effective, and solidarity, which is reflected in the objective of promoting economic and social cohesion.
Det gælder om at forene de to principper og reducere forskellene mellem regionerne, hvilket medfører øgede udgifter, samtidig med at budgetdisciplinen overholdes, og medlemsstaterne holder sig inden for deres strammeøkonomiskerammer, idetdisseting er en forudsætning for Den Økonomiske og Monetære Union.
The difficulty will be to reconcile these two principles and reduce regional disparities — which will require additional expenditure — in the context of strict budgetary discipline and Member States' limited room for manoeuvre if economic and monetary union is to be a success.
Principperne om markedets enhed, fællesskabspræference og økonomisk solidaritet fungerede efter hen sigten, da der var underskud af landbrugsprodukter.
These are to ensure a fair standard of living for the agricultural community; to stabilize markets; to ensure reasonable prices for consumers and to modernize agricultural structures.
Afvandringen fra landdistrikterne og moderniseringen af landbrugserhvervet har bevirket, at landbrugsbefolkningens an del af den samlede befolkning i EU er faldet fra 20 % til 8 %, og at landbruget er blevet konkurrencedygtigt.
The flight from the land and the modernization of farming has reduced the proportion of the labour force working in agriculture from 20% to below 8% and encouraged the development of a competitive agricultural industry.
Det er uden tvivl på miljøområdet, at sam spillet mellem befolkningen og institutioner ne har været mest iøjnefaldende.
Gradually the Community has become actively involved in new areas, developing policies to flank the single market.
Offentligheden er blevet stadig mere bevidst om nød vendigheden af at beskytte naturens rigdomme og forbedre beskyttelsen af den enkeltes forbrug og omgivelser.
Interaction between the general public and the Community's institutions has been most strikingon the environment.
EU har følt det nød vendigt at tage konkrete skridt: fælles regler for luftforurening, mindre freon, der skader ozonlaget, rensning af byernes spildevand, kontrol med kemiske produkter, affaldsbehandling, mindre støj fra køretøjer osv.
Growing public awareness of the need to conserve the planet's scarce resources and to do more to protect the consumer and the quality of life has prompted the Union to act in specific areas: air pollution standards, the use of chlorofluorocarbons (CFCs) which damage the ozone layer, the treatment of urban sewage, the control of chemicals, waste management, noise levels of vehicles, and so on.
Som en opfølgning af det indre marked har EU gradvis udvidet sin indsats til at omfatte andre områder.
Protecting the environment is not merely a question of stricter standards and tougher regulations.
I dag er den europæiske dimension nærværende i borgernes hverdag og berører de forskellige samfundsproblemer: miljøbeskyttelse, sundhed, forbrugerrettigheder, konkurrence og sikkerhed inden for transportsektoren, uddannelse og kultur.
The Union also funds specific projects and promotes compliance with Community legislation.
Er det virkelig nødvendigt, at EU breder sig over alle disse områder, og er det legitimt, i betragtning af at alle medlemsstaterne har et demokratisk styre, hvor de lokale eller nationale myndigheder udmærket er i stand til at imødekomme borgernes ønsker og behov?
For example, ECU 1.2 billion has been allocated to environment-protection projects in less-developed regions over the period 1989-93.
Svaret giver sig selv.
The simple answer to both questions is that there is no choice.
Nogle af problemerne er så omfattende, at de overskrider grænserne og må behandles i fællesskab, idet det for de flestes vedkommende kun er i EU-sammen-hæng, der findes en tilstrækkelig effektiv lovgivning og passende økonomiske midler til at klare dem.
The sheer scale of some problems means that they transcend borders and call for concerted action. In many cases only the Community is in a position to regulate and provide the necessary funding.
Og man ser da også, at EU's indsats i mange tilfælde har givet anledning til fremskridt og opmuntring og har vist muligheder, som igen kan danne grundlag for yder ligere udvikling.
In some instances, the Union's response has opened the way to progress, inspired others to act, and created potential which is still not being exploited to the full.
I vished om at Europas fremtid afhænger af europæernes evne til at holde stillingen i det teknologiske kapløb, har EF fra begyndelsen fuldtud været klar over den fælles forsknings dynamiske virkning og støttet den ne investering i fremtiden.
The Union is convinced that Europe's future depends on its ability to keep up in the technology race. From the outset it recognized the dynamic effect of joint research and its potential as an investment in the future.
EU har sit eget forskningscenter, Det Fælles Forskningscenter (FFC), der består af otte in stitutter fordelt på fire lokaliteter: Ispra (Italien), Karlsruhe (Tyskland), Petten (Nederlandene) og Geel (Belgien).
The Community has its own Joint Research Centre (JRQ, comprising nine in stitutes spread over four sites — Ispra in Italy, Karlsruhe in Germany, Petten in the Netherlands and Geel in Belgium.
Men med den intensiverede stræben efter fornyelse er det blevet nødvendigt, at man går endnu videre og for søger at anspore så mange videnskabsmænd som muligt ved at nedbryde faggrænser, øge de industrielle anvendelsesmuligheder samt overvinde bureaukrati og økonomiske hindringer. dringer.
However, as the pace of international innovation quickened, the Community was forced to do more and bring as many scienti sts together as possible to cooperate on research projects, concentrate on industrial applications, and overcome administrative and financial con straints.
EU's indsats er et supplement til de enkelte landes, idet man støtter projekter, hvor der samarbejdes mellem laboratorier i flere medlemsstater.
Action by the Union is designed to complement action taken at national level by promoting projects involving laboratories in several Member States.
Man fremmer både grund forskning, som f.eks. kontrolleret termo-
It promotes fundamental research in areas such as con-
Med vedtagelsen af rammeprogrammet for forskning i perioden 1994-1998 har Fælles skabet fået mulighed for at støtte et rigt ud valg af programmer inden for en økonomisk ramme på 12 mia. ECU og på den måde skabe forbindelse mellem tusinder af forskere i EU.
Under its framework programme for 1994-98 the Community, with a budget of ECU 12 billion, will finance a wide and varied range of programmes linking thousands of researchers around the Community.
På grundlag af forslag i Kommissionens hvidbogom »vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse« vedtog Det Europæiske Råd den 25. juni 1994 11 store transportprojekter, bl.a. anlæg af højhastighedsjernbaner mellem storbyer i adskillige medlemsstater.
On 25 June 1994, on the basis of proposals presented by the Commission in its White Paper on Growth, competitiveness, employment, the European Council adopted a list of 11 major projects in transport— in particular, the building of a high-speed train to link major cities in several Member States.
Ud over disse beskæftigelsesfremmende projekter skal der iværksættes en række andre projekter, der både skal bidrage til ny økonomisk vækst og oprettelse af nye arbejdspladser og tilvejebringe de infrastrukturer på informationsområdet (»informationsmotorveje«) og energiområdet, som det europæiske kontinent har brug for.
In addition to this job-creating work, other projects are designed both to promote the recovery of economic growth and to create jobs, and to generate infrastructure in the field of information ('information highways') and energy which the European continent needs.
DET EUROPÆISKE MONETÆRE SYSTEM (EMS) et naturligt supplement til det indre marked og kan blive et politisk springbræt for Euro­pas forening.
Lconomic and monetary union is a logical accompaniment to the single market and a major political milestone on the road to a united Europe.
Den fælles mønt skal erstatte de nationale valutaer inden udgangen af år­hundredetog medvirketil at give den enkelte borger følelsen af at tilhøre en ny helhed.
A single European currency should replace national currencies by the end of the century, helping to make the man in the street more aware of belonging to a new entity.
På Det Europæiske Råds møde i Bremen den 6. og 7. juli 1978 besluttede stats­ og rege­ringscheferne at oprette det europæiske mo­netæresystem (EMS), der trådte i kraft den 13. marts 1979.
In July 1978, at the Bremen European Council, the Heads of State or Government de cided to establish the European Monetary System (EMS), which came into force in March 1979.
Efter en start under vanskel ige be­tingelser har ØMU skabt grundlag for mere stabile valutakurser og en mere kompetent økonomisk og monetær politik.
After a difficult beginning, the EMS has provided a base for stable exchange rates and better-informed economic and monetary policy.
Med systemets succes er der opstået et valu­tamæssig stabilt område i Europa, der har været grobund for vækst og investeringer.
The EMS has created a zone of monetary stability in Europe, encouraging growth and investment.
I 1969 besluttede stats­og regeringscheferne i Haag, at der skulle udarbejdes en plan for den gradvise indførelse af en Økonomisk og Monetær Union i EF.
As far back as 1969 the Community's Heads of State or Government, meeting in The Hague, decided to draw upa phased plan for achieving economic and monetary union.
I forlængelse heraf fo­reslås det i Werner­rapporten i 1970, at Den Økonomiske og Monetære Union iværksæt­tes i tre etaper over ti år.
In 1970 the Werner Report came out in favour of creating an economic and monetary union in three stages over a period of 10 years.
Den Monetære Uni­on forudsætter fuldstændig og irreversibel konvertibilitet mellem valutaerne, fjernelse af vekselkursernes udsvingsmargen, endelig fastsættelse af vekselpariteterne og kapita­lens fuldstændig frie bevægelighed.
A monetary union would have meant making currencies fully and irreversibly convertible, doing away with bands within which ex change rates could fluctuate, fixing parities irrevocably and removing all restrictions on capital movements.
Men medlemsstaternes politiske vi I je ti I at oprette Den Økonom iske og Monetære Un ion stran­dede på virkningerne af den første oliekrise og mistede dynamikken.
But the political will to press ahead was weakened by the first oilprice crisis and the project ran out of steam.
I 1972 skabtes det europæiske valutakurssy­stem, kendt som Valutaslangen, og den 3. april 1973 undertegnedes vedtægterne for Den Europæiske Fond for Monetært Samar­ u ir ir ir
However, a European exchange-rate system, popularly known as the 'snake', was in troduced in 1972; and in April 1973 the con stitution of the European Monetary Cooperation Fund (EMCF) was signed.
// bejde (FECOM), der havde til formål at styre transaktionerne i forbindelse med Valuta­slangen. I 1974 vedtog Rådet en beslutning om gen­nemførelse af en høj grad af økonomisk overensstemmelse i EF samt et di­rektiv om stabilitet, vækst og fuld beskæftigelse Den voksende økonomiske ustabilitet undergra­vede imidlertid langsomt systemets
In 1974 the Council adopted a Decision designed to bring about a high degree of convergence between national econo mies and a Directive on stability, growth an full employment However, growing economic instability gradually eroded the foundations of the system and the French franc, sterling left the snake.
EMS'en bygger på tre hovedelementer:
The credit mechanisms
• Centralbankerne er forpligtet til at intervenere med ubegrænsede beløb, når de bilaterale valutakursudsving nærmer sig grænsen på ca. 15%, for at hindre at denne tærskel overskrides.
In the event of bilateral exchange rates approaching the 15% threshold, central banks have unlimited liability to intervene to en sure that the threshold is not crossed.
Den er systemets bærende element og består af en kurv afalle medlemsstaternes valutaer, undtagen de nye lande, der blev medlem i 1995.
This is seen as the key element in the system.
Den har fire vigtige funktioner:
It is a basket of the currencies of the Member States, except the new Members who joined in 1995, with four basic functions: in the ex
• grundlag for beregning af en divergensindikator dikator
• a base for determining divergence in dicators;
• regningsenhed for transaktioner inden for både interventions- og kreditmekanismerne
• a unit of account for operations under the intervention and credit mechanisms;
Der er skabt et voksende, valutamæssigt stabilt område.
But it has still to achieve its true potential.
Men EMS'en har imidlertid ikke opfyldt hele sin målsætning, idet ikke alle medlemsstater deltager i valutakursmekanismen, eller hvis de gør det, så erdet med større udsvingsmargener.
Several currencies remain outside the exchange-rate mechanism or are allowed to fluctuate within wider bands.
Den manglende kon vergens i landenes finanspolitik har skabt nogle spændinger, og overgangen til anden fase af EMS'en er ikke gennemført.
Insufficient con vergence of national budgetary policies has created tensions, and the planned transition to the second stage is still awaited.
Men selv om ecuen har spillet en mindre rolle i EMS'en, erden blevet populær på valutamarkederne. kederne.
Be that as it may, although the ecu has not played a major role in the EMS, it has become very popular on the markets.
Valutakurs- og interventionsmekanismerne
The last lap on the road to EMU
Det afgørende skridt hen imod ØMU
The exchange-rate and intervention mechanisms
Ud fra centralkurserne opstil les en tabel over de bilaterale centralkurser.
This is used to determine central rates foreach pairof currencies.
Indtil august var der tilladt en udsvingsmargen på 2,25% (dog i særlige tilfælde op til 6%) i forhold til de bilaterale kurser.
Until August 1993 bilateral exchange rates were allowed to fluctuate within a band of 2.25%, or up to 6% in exceptional cases, around the central rate.
Denne margen blev så udvidet til ca. 15% efter betydelig uro på va lutamarkederne.
Since then the band has been in creased to 15% following serious upsets on the currency markets.