natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Man har imidlertid fået det indtryk, at medindflydelsesordninger i andre lande er blevet gennemført over hals og hovede, for di myndighederne enten har været bekymrede over reaktionen, dersom de intet foretog sig, eller fordide har villet være med på det sidste ny, hvorimod fortalerne for forældreindflydelse i Belgien fremhæver den undervisningsmæssige værdi af reformerne og ikke ønsker at denne skal blive tabt på gulvet, fordi forældrerepræsentanterne ikke i tilstrækkelig grad er forberedt på den opgave, der venter dem.
However there is a feeling that participatory schemes in other countries were rushed into existence in anxiety or to be fashionable, whereas advocates in Belgium stress their educational value and do not want that to be lost through insufficient preparation of participants.
Der er 3 undervisningsministerier i Belgien, et for hver af de to sprogområder, det flamsksprogede og det fransksprogede område, samt et for den private sektor, men lovgivningen er for al le tre områder.
Both Flemish and French language sectors have Ministries of Education, as does the 'free' sector, but legislation is for all three.
Der kan dog være forskel på de to ministeriers initiativer.
Ministerial initiatives, however, may differ.
Størstedelen af de offentlige skoler administreres af kommunerne, og 84 3 bliver administreret direkte af undervisningsministerierne.
Amo'ng the public schools, most are administered by municipalities or county councils, and 843 state schools are run directly by the ministries of education.
Den katolske kirke har fælles administrative ordninger for alle sine skoler, uanset hvilken sproglig kategori de tilhører, idet hver sproggruppe dog har sin egen forældreorganisation.
The Catholic church has common administrative arrangements for its schools irrespective of language categories, though each language group has its own parental organization.
Der findes nogle udvalg, der er blevet etableret for længe siden, og som i almindelighed ikke har forældrerepræsentanter som medlemmer.
There are some long-established committees which generally do not have parental representatives on them.
Hver- klasse på sekundærtrinnet har et klasseråd bestående af medlemmer af lærerstaben, der træffer afgørelser af forskellig art vedrørende undervisningen. I henhold til en lov af 1929 er der et skolenævn ved hver skole.
Each class at secondary level has a class council composed of members of staff which makes academic decisions of various kinds.
Det kræves ikke efter loven, at forældrene skal inddrages i skolenævnene, men dette er alligevel tilfældet ved nogle katolske skoler, både på skole- og regionalt plan.
There is no requirement for parents to be represented on school boards, though some Catholic schools do include them at both school and regional level.
De kommunale skolenævns medlemmer er som regel politisk udnævnt, ofte kommer de fra forskellige politiske partier, og de har som regel mindre vigtige funktioner. ner.
Municipal school boards are generally made up of political appointees, often from different parties, and their functions tend to be minor.
Det første forsøg med forældreindflydelse på skolernes styrelse blev gjort, da der på forsøgsbasis i 1970 blev indført råd, som det fransksprogede ministerium betegnede som " Gestions Associatives", ved 28" moderniserede" fransksprogede sekundær skoler (7).
The first attempt at participative administration came with what the French language Ministry called 'Gestions Associatives', introduced experimentally in 28 'modernised1 French sector secondary schools in 1970.
Ved et cirkulære af 5. juni 1972 blev udbredelsen af disse råd stimuleret med det resultat, at de blev indført i over en tredjedel af de fransksprogede sekundærskoler.
[7] A circular of 5th June 1972 encouraged the growth of such councils with the result that more than a third of French sector secondary schools embarked upon them.
yderligere opfordrede skolerne til at oprette disse råd.
The unions disapproved of the term 'gestion' be cause it implied control and in 19 78 the term 'Organes de dialoge et de participation' was used in a ministerial circular which gave further encouragement to councils.
Der dannede sig et mønster af ligelig repræsentation (4 til 8 med lemmer hver) af forældre, lærere og elever, idet skolens dag lige leder deltager i rådets møder uden stemmeret, og et med lem af det ikke-pædagogiske personale indtager en af personalets pladser i rådet.
The pattern which emerged was of equal representation (4 to 8 members each) of parents, staff, and pupils, with the school principal present in a nonvoting capacity and a member of the nonteaching staff taking one of the staff positions.
Skønt rådet kunne have nogle beslutningstagende beføjelser, afhang det af spørgsmålets karakter, i hvil ket omfang hver gruppe af repræsentanter var med til at træffe beslutning.
Although the council might have some decision-making powers, the nature of involvement of each group of representatives depended upon the issue.
Skolelederen havde besluttende myndighed i alle sager; vedrørende andre sager (som f. eks. skolens timeplan og hvilke foranstaltninger, der skulle træffes i tilfælde af læreres tjenestefrihed på grund af deltagelse i kurser) havde forældre, elever og lærere udtaleret, medens alle medlemskategorier kunne deltage i beslutningsprocessen vedrørende andre sager såsom aktiviteter uden for undervisningstiden, befordring af elever til og fra skolg, sikkerheds- og sundhedsforholdsregler og selskabelige arrangementer.
The school principal had decision-making powers in all matters; for some (such as the school time-table and measures to be taken in the absence of staff) parents, pupils and teachers might be consulted, whereas in others such as extra curricular activities, transport, safety and health and social events, all categories could be involved in decisionmaking.
I de fleste spørgsmål vedrørende undervisningsplanen var lærerne med til at træffe be slutning, medens forældre og elever blot havde ret til at udtale sig om deres synspunkter.
In regard to most curricular issues teachers were involved in deciding, parents and pupils having only a consultative voice.
I et cirkulære af 1972 (8) opfordrede det flamsksprogede ministerium indstændigt til, at der blev oprettet " Associatief Beheer " i de primære, sekundære og tekniske skoler, der lignede men ikke var identisk med den fransksprogede ordning, og et opfølgningscirkulære i 1978 opfordrede tillige til en udvidelse af denne frivillige ordning.
A Flemish Ministry circular of 1972 [8]urged the establishment of the 'Associatief Beheer' in primary, secondary and technical schools similar to, but not identical to, the French scheme, and a follow-up circular in 1978 also urged extension of this voluntary scheme.
Ifølge forslaget skulle der oprettes et råd bestående af 13 medlemmer for hver skole.
It envisaged a council of 13 for each school.
Skolens personale, elever og forældre skulle hver have 3 repræsentanter, og det samme skulle gælds for en bred kategori, der omfattede skolens venner og medlemmerne af en forening for gamle elever. Skolens leder skulle være rådets formand.
School staff, pupils and parents would have 3 representatives each as would a broad category involving friends of the school and members of a former pupils' association.
Rådets funktioner, der hovedsagelig ville være af rådgivende karakter, skulle om fatte pædagogisk planlægning og spørgsmål vedrørende undervis ningsplanen, men hver enkelt gruppe skulle have forskellige beføjelser, der var afhængige af sagernes karakter, på lin.je med systemet for det fransksprogede område, siden 1980 er der blevet etableret et skoleudvalg i hver statsskole samt et skoleråd hvert amt
Functions, which would mostly be advisory, should include pedagogic planning and curricular is sues, but with variation of extent of involvement by each group on a similar plan to the French sector system. Since 1980 State secondary schools have had a school committee per school, and a school council per district.
Det mest betydningsfulde organ, der på landsbasis fastlægger hvilken politik, der skal føres med hensyn til de katolske sko lers undervisning i Belgien, er Fællesrådet for katolsk undervisning54) , og en fjerdedel af dets medlemmer består af forældre, der er blevet valgt som delegerede af de flamsksprogede og fransksprogede forældreorganisationer (NCOV og CNAP: jf. kapitel E nedenfor).
The most important national level policymaking body for Catholic education in Belgium is the General Council for Catholic Education* and one quarter of its members are parents elected as delegates by the Flemish and French parent organisations (NCOV and CNAP : See section E below).
De fire grupper: forældre, lærere, repræsentanter for den katolske kirke og administratorer er ligeligt re præsenteret.
[9] A four-way balance between parents, teachers, church representatives and administrators applies.
Såfremt der opnås enighed mellem de fire grupper vedrørende et bestemt spørgsmål, skal de konklusioner, rådet er blevet enig om, føres ud i livet.
If there is consensus between the four groups on any matter, they must promote the conclusions reached.
Rådet mødes to gange om måneden og har en betydelig indflydelse.
The council meets twice every month and its influence is considerable.
På provinsniveau har det katolske undervisningssystem 10 lignende organer for medindflydelse, ét for hver af de 8 provinser ogto for Brabrant,
At provincial level Catholic education has 10 similar participatory bodies, one for each of 8 provinces and 2 for Brabant which includes Brussels.
Lærerrepræsentanterne udpeges af lærernes fagforeninger, admini­stratorerne er skolenævnenes delegerede, og de medlemmer, der repræsenterer den katolske kirke, er biskopper eller disses stedfortrædere.
Teacher representatives are from the teachers' unions, administrators are delegates of the boards and church members are bishops and their appointees.
Der er blevet fremsat forslag om sådanne skoleråd, der beva­rer strukturen med 4 grupper, der er ligeligt repræsenteret.
There is a proposal for such school councils, retaining the four-way participatory structure.
Man håber, at disse råd vil kunne påbegynde deres virksomhed i den nærmeste fremtid.
It is hoped that these may come into operation in the near future.
Det vigtigste administrative problem er, hvorledes forholdet skal være mellem dette skoleråd og sko­lenævnet, og det ender måske med, at de slås sammen . Der her­sker optimisme med hensyn til, hvor effektive skolerådene vil være i det katolske skolesystem, i betragtning af de erfarin­ger, der er blevet indhøstet med hensyn til medindflydelse på regionalt, provins­ og landsplan, erfaringer, som de offent­lige skoler mangler.
The main administrative problem is the relationship of such a school council to the school board and it is possible that the two may ultimately merge.
Man bør bemærke forholdet mellem forældreorganisationer og med­indflydelsesråd, i særdeleshed at forældrerepræsentanterne er forældreorganisationernes delegerede, hvorved de sidstnævnte opnår en højere status.
The relationship of parent organizations to participatory councils may be noted, especially that parental representatives are delegates of the parent organizations, thereby giving the latter added status.
De fleste belgiske skoler, hvadenten det drejer sig om katolske, kommunale eller statslige skoler, har forældreforeninger.
Most Belgian schools, whether in the Catholic, the municipal or the state sectors, have parent associations.
I de fransksprogede statsskoler er for­ældreforeningerneautomatisk medlemmer af den fransksprogede lands­dækkende forældreføderation FAPEO, og mange af de flamsksprogede føderationer NVO og NVOV, idet der dog også findes nogle sepa­rate kommunale føderationer på den flamsksprogede side. Det vil være interessant at iagttage, om der ved de offentlige skoler ved lov indføres medindflydelsesorganer, og dersom dette sker, om man da vil efterligne den katolske kirkes struktur med et formelt bindeled til forældreorganisationerne.
Flemish associations belong to either of the two Flemish federations NVO and NVOV, though there are some separate municipal federations also on the Flemish side.
Det er dog også værd at bemærke, at medens skolerådene også har elever som med­lemmer, er dette ikke tilfældet med det katolske standardsystem med en ligelig repræsentation af fire grupper.
How ever it may be noted also that, whereas the school councils include pupils, the standard Catholic four-way balance does not.
I Danmark er der en gammel tradition for en uformel kontakt mellem forældre og lærere, men der er blevet taget formelle skridt til at styrke denne kontakt.
Denmark has a long tradition of informal contact between parents and teachers, but formal steps were taken to reinforce it.
Blandt disse skridt har været indførelsen af systemer for forældreindflydelse på sko­lens styrelse.
Among those steps have been systems of participation by parents in school government.
Gymnasieskolerne, der administreres af de 14 amtsråd, falder uden for denne undersøgelses rammer.
Senior secondary schools, administered by the 14 county councils, fall outside of the compulsory education age and therefore of this study.
Grundsko­lerne ( "folkeskolen") for børn i alderen fra 6 til 16 år styres af 277 kommunalbestyrelser, der bla.ndt andet har ansvaret for tildelingen af økonomiske midler til skolerne, ansættelse af ledere og lærere ved kommunens skoler, udarbejdelse af komm­
The basic school ('folkeskolen') for children aged 6-16 years are controlled by 277 municipal councils which, among other functions, are responsible for allocation of finance to schools, appointment of staff, drawing up broad educational plans for their areas and determining school building priorities.
En stor del at hver kommunalbestyrelses arbejde vedrørende skoleundervisningen udføres af dens skolekommissione; dette er den tilsynsførende myndighed, og en en stemmig indstilling i skolekommissionen i forbindelse med lærer udnævnelser er bindende for kommunalbestyrelsen.
Much of each municipal council's educational work is done through its education committee; this is the supervising authority and a unanimous vote on the education committe in regard to teacher appointements is binding upon the municipal council.
Af skolekommissionens 13 medlemmer vælges de 7 af kommunalbestyrelsen, og 5 medlemmer er forældrerepræsentanter, der er valgt af skolenævnene, og endelig er 1 medlem valgt af ungdomsskolenævnet.
Of the 13 members of the education committee, 7 are local political nominees, 5 are parents elected by the school boards and one is elected by the youth school board.
End videre kan lærere deltage i kommissionens møder uden stemmeret.
There is provision for nonvoting teachers to be present.
Endvidere skal der ved hver grundskole oprettes et skolenævn.
Further, each basic school is required to have a school board.
Det består af 5 eller 7 stemmeberettigede medlemmer, der alle er forældre til børn i den pågældende skole.
It has either 5 or 7 voting members, all of whom are parents with children at the school in question.
Skolens leder, 2 lærere og 2 elever kan deltage i nævnets møder uden stemmeret.
The school's principal, two teachers and two pupils may participate but not vote.
Selv om forældrerepræsentanterne alene er stemmeberettigede, kan lærerrepræsentanterne have betydelig indflydelse, eftersom mange punkter på dagsordenen enten er blevet foreslået af eller tidligere drøftet af lærerrådet, og det viser sig i praksis, at skolelederen har en mærkbar indflydelse.
Although there is voting control by parents, the influence of the teacher representatives can be considerable since many items of discussion have either originated from or have been previously discussed by the teacher's committee, and practice shows that the principal's influence is marked.
Men i sidste instans gælder forældrerepræsentanternes beføjelser for adskillige aspekter af skolen.
But in the last resort power rests with the parents in regard to several aspects of the school.
For det første har skolenævnet en generel pligt til at føre tilsyn med skolens arbejde, en generel ansvarlighedsfunktion.
First, the school board has broad oversight to check on the school's work, a general accountability function.
Det har ret til at forelægge forslag til vedtagelse i den kommunale skolekommission, herunder indstillinger i forbindelse med ansættelser.
It has the right to submit suggestions to the municipal education committee, including recommendations in relation to appointments.
Det er forpligtet til at kon sultere lærerrådet, der har udtaleret i forbindelse med spørgsmål vedrørende undervisningsplanen såsom eksaminer og timetal for fagene, skolens budget, skolens ordensregler og mindre vigtige forhold, der har betydning for den daglige arbejdsplan.
It is obliged to consult the teacher's committee on curricular matters such as examinations and the timetable, and on the school budget, school rules and minor matters which affect the working day.
Det har besluttende myndighed vedrørende skolens ordensregler, arbejdets fordeling blandt lærerne og administration af en række bevillingsområder.
It determines the school rules, allocation of working hours, and use of limited school funds.
Dets indflydelse på undervisningsplanen er begrænset til at godkende planer og fordelingen af de økonomiske ressourcer, som lærerrådet har afgivet indstilling om.
Its influence over the curriculum is limited to approving plans and allocation of resources within the school submitted by the teachers' committee.
Skolenævnet er forpligtet til at skabe og opretholde hjem/skole -samarbejdet samt at føre kontrol med elevernes deltagelse i un dervisningen (10) .
The school board has the obligation to generate and sustain homeschool liaison, and
Cornelius (11) har påpeget, at skønt der er mange års tradition for hjem/skolesamarbejdet, er det ikke blevet omtalt i landets officielle dokumenter, før undervisningsministeriets bekendtgørelse af 14. juni 1967 og cirkulære af samme dato blev udsendt.
to check upon pupil attendance. [10] Cornelius [11 ] has pointed out that although homeschool liaison has a long tradition in Denmark, it was not mentioned in official national documentation until the Ministry regulations on 14th June 1967 were published.
De havde til formål at fremme god orden i skoler ne efter afskaffelsen af fysisk afstraffelse.
These were designed to promote good order in schools at the time of the abolition of .corporal punishment.
Siden da har loven af 1970, der gjorde skolenævnene obligatoriske, folkeskoleloven af 1975 og undervisningsministeriets retningslinier i den vejledende publikation " Skole, elev og forældre " i 1977 (12) til sammen placeret familien i et formelt samarbejde med skolen på en måde, der er bemærkelsesværdig på grund af sin ligefremhed, sin enkelhed og sin omsorg for barnets trivsel samt for sit eftertryk på forældrenes centrale rolle.
Since then the 1970 Act which made school boards obligatory, the 1975 Basic School Act, and the Ministry guidelines of 1977 "The School, the Pupil and the Parents" [12] have combined to place the family in formal partnership with the school in a way which is remarkable for its directness, its simplicity and its concern for the wellbeing of the child as well as for its emphasis upon the centrality of the parental role.
Det danske eksempel vi ser måske tydligere end noget andet sted i Fællesskabet, at det ikke automatisk medfører kaotiske tilstande, dersom man giver forældre en formaliseret indflydelse.
The Danish example shows, perhaps more clearly than anywhere in Europe, that giving formalised influence to parents is not a recipe for automatic chaos.
Det danske system under streger også den pædagogiske betydning af samarbejdet mellem hjemmet og skolen.
The Danish system also accentuates the educational importance of partnership between the family and the school.
Man bør bemærke, at eftersom alle de stemmeberettigede medlem mer af de danske skolenævn er forældrerepræsentanter, kan skole nævnene være - og er det som regel også - medlemmer af den _. landsdækkende forældreorganisation "Skole og Samfund", hvorved der opstår en samhørighed mellem skolenævnene og en organisation, der kanaliserer forældreindflydelse på landsbasis.
It may be noted that since all voting members of Danish school boards are parents, school boards may be and usually are members of the national parent organization 'Skole og Samfund', thereby providing a cohesion between school boards and a channel for parental influence nationally.
33% af forældrene stemte ved valgene i 1978.
33 % of parents voted in the 1978 elections.
Skønt det første ministerielle cirkulære vedrørende forældreindflydelse blev udsendt i 1932, og embryoniske skolestyrelsesråd er blevet oprettet i Frankrig så tidligt som i 1944, idet forældrerepræsentanter blev inddraget i 1945, opstod dét nu værende system med råd for medindflydelse som følge af begivenhederne i 1968, hvor skoleelever og forældreforeninger del tog i gadeoptøjerne og demonstrationerne sammen med de studerende og aktivister.
Although the first ministerial circular on participation appeared in 1932 and embryonic school management councils have been established in France as early as 1944, parent representatives being added in 1945, the present system of participatory councils emerged as a result of the events of 1968 when school pupils and parent associations were on the streets in the riots and demonstrations with students and activists.
De første råd blev oprettet i den tertiære undervisningssektor, men blev fulgt op af oprettelsen af et "conseil d'administration" i alle sekundærskoler som følge af opfordringer til at skabe et mere folkeligt grundlag for et skolesystem, der i almindelighed blev betragtet som et centraliseret og bureaukratisk skolehieraki.
The first councils were in the tertiary sector of education but were followed by the establishment in every secondary school of a 'conseil d'administration', reflecting calls for popular involvement in what was seen to be a centralised and bureaucratic school hierarchy.
Det system, der i dag bruges i både primære og sekundære skoler, hidrører imidlertid fra en lov af 11. juli 1975, der er kendt under navnet "Loi Haby" (13).
However, the system which exists today in both primary and secondary schools stems from the Act of 11th July 1975 known as the 'Loi Haby' [13].
I den første paragraf af denne lov siges det blandt andet, at skolen og hjemmet supplerer hinanden i barnets under visning, at hjemmene deltager i den undervisningsproces, der danner grundlag for livslang uddannelse, og at staten garanterer familiens pædagogiske virke.
This included in its first article statements that school and family complement each other in the child's education, that families are involved in the process of providing a basis for permanent education and that the state guarantees the educative action of families.
I § 13 omtales den måde, hvorpå lærere, forældre og elever tilsammen danner " une communauté scolaire ", og i § 14 og § 15 opfordres de til oprettelse af råd ved de primære og sekundære skoler, der kan bistå skolelederen som dog bevarer sin stilling som skolens øverste myndighed. s;amarbejdet mellem skole og hjem blev således specifikt anerkendt i lovgivningen.
Article 13 referred to the way in which teachers, parents and pupils form 'une communauté scolaire', and articles 14 and 15 called for the establishment of councils in primary and secondary schools to assist the school pincipal who remains in charge. Partnership between school and family was being recognised specifically by law.
I bekendtgørelse og cirkulærer, især de af 28. december 1976, 4. maj 1977, 18. juli 1977 og 26. januar 1978 (14), udmøntes de generelle principper, der er formuleret i"Loi Haby" i strukturmæssige detaljer.
Decrees and circulars, especially of 28th December 19 76, 4th May 1977, 18th July 1977 and 26th January 1978 [14], provide