natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hovedårsagen er sandsynligvis modellens specifikation af indkomstvariablen: ved beregningen af summen af industri sektorernes produktion sammenvejet med deres relative energiintensitet tages der hensyn til de indtrufne strukturændringer. dringer.
The main reason for this, we believe, is the effect of the model specification with regard to the income variable. The latter is a sum of industrial output weighted by energy intensity and it therefore takes into account structural change at the outset.
For så vidt angår priselasticiteterne, skal det bemærkes, at der ganske vist er tale om forskelle mellem landene, men ikke i tilstrækkeligt omfang til, at de er statistisk signifikante ved en konfidenstærskel på 99 %.
With regard to price elasticities, it is worth noting that despite the apparent differences between countries, these are not sufficiently large to be statistically significant at the 99% level of confidence.
Det kan derfor konkluderes, at en korttidspriselasticitet på — 0,2 og en langtidspriselasticitet på - 0,4 udgør approksimationer, der er acceptable for alle de fem lande, som undersøges her —sådanne resultater afviger ikke væsentligt fra IEA's resultater (jf. kapitel II).
In fact, a broad assumption of a shortterm price elasticity of —0,2 and a longterm price elasticity of - 0,4 could serve as an adequate average approximation for the five countries studied here—an approximation which would not deviate substantially from results such as those used by the IEA (see Chapter II).
En stor del af det, der i de tidligere undersøgelser blev opfattet som udpræget langtidselasticitet, måler med andre ord den støtte, som fortsat lave energipriser gennem en lang periode er ensbetydende med for væksten i de energiintensive industrier— og omvendt naturligvis, når energiprisen er høj.
In other words, a large part of what is termed as the very longterm elasticity in the earlier studies measures the extent to which lower energy prices over a sufficiently long period tend to encourage the growth in energyintensive industries and the converse in cases of high energy prices.
Korttidspriselasticiteterne (1 år) varierer mellem —0,08 i Forbundsrepublikken Tyskland (dvs. en meget lav værdi, som måske skyldes den særlig udbredte vertikale integration inden for dette lands energiintensive industrier) og —0,31 i Nederlandene (denne høje værdi skyldes sandsynligvis eksportsektorens og den kemiske industris størrelse i relation til udviklingen på spot-markedet for olie).
Shortterm price elasticities (1 year) range from —0,08 in Germany (lowest probably because of the preponderance of vertical integration in energyintensive industries) to -0,31 in the Netherlands (highest perhaps because of the relatively large size of its export and spot-market orientated chemical sector).
I denne henseende tyder den foreliggende undersøgelse snarere på, at langfristede investeringer i energibesparende udstyr kun har begrænset indvirkning på energiforbruget.
In this respect, the evidence of the present study suggests that investments into energy-saving equipment requiring long gestation periods have only a limited effect in determining aggregate energy consumption patterns.
Det skal imidlertid bemærkes, at observationsperiodens længde (21 år) ikke er tilstrækkelig til, at langtidsadfærden kan fastlægges med sikkerhed. En bedre måde at opnå sikre resultater inden for dette område på ville være at kombinere tidsserierne og de transversale data og kun benytte dataene for det seneste årti, således at dataene for det foregående årti ikke anvendes til at forklare langtidsadfærden.
Attention should, however, be drawn to the fact that the length of the sample period (21 years) is not sufficient to establish firmly longterm behaviour.
En sådan estimationsprocedure ville givetvis ikke give en langtidspriselasticitet for hvert land, men ville give sikrere svar med hensyn til langtidspriseffekternes størrelse på EF-plan.
The output elasticities range from + 0,35 (France) to + 0,68 (The Netherlands) but again, although robust, do not differ from each other in a statistically significant way at the 99% level of confidence.
Estimationerne af langtidspriselasticiteterne ligger for alle lande mellem —0,3 og —0,4; i Frankrig ligger den dog på — 0,53.
The estimated longterm price elasticities fall in the — 0,3 to - 0,4 range for all countries, with the notable exception of France with an estimated longterm price elasticity of — 0,53.
Fortolkningen af et sådant resultat for Frankrig, dvs. en stor følsomhed i industrien over for energipriserne på lang sigt, er ikke umiddelbart indlysende.
It is not immediately obvious why French industry should display such a strong sensitivity to energy prices in the longer term.
Det skal imidlertid bemærkes, at Frankrig er det af de fem undersøgte lande, som har den forholdsvis laveste mængde energiintensive industrier i forhold til den samlede energiproduktion.
It may, however, be worth noting that France has the smallest relative ponderation of energyintensive industries in its total industrial output.
En forklaring på denne kraftigere reaktion på priserne i Frankrig kunne derfor være, at medens de energiintensive industrier a priori bestandig holder øje med udviklingen i energiomkostningerne, reagerer de øvrige industrier, for hvilke denne udgift kun udgør en beskeden procentdel af de samlede omkostninger, desto kraftigere over for store
The possible rationale here would be that energyintensive industries area priori energy price conscious, whereas industries where the energy bill represents a mall percentage of costs would tend to react strongest when prices surge. The latter would also partly explain why earlier studies, which did not cover one or both of the energy price shocks, have failed to indicate the special price sensitivity of French industry.
Produktionselasticiteterne varierer mellem + 0,35 (Frankrig) og +0,68 (Nederlandene); tallene er solide nok, men der er alligevel ikke signifikant statistisk forskel på dem ved en konfidenstærksel på 99 %.
A comparison of the Esteden output elasticities with those obtained in earlier studies discussed in Chapter II presents some interest (see Table 3.2).
At dømme efter co-relationskoefficienterne (korrigeret for antal frihedsgrader) er kvaliteten af resultaterne i denne sektor som helhed tilfredsstillende (jf. tillige diagram 3.1-3.5 vedrørende det faktiske og det justerede forbrug); dette gælder dog ikke Det forenede Kongerige, hvor den springende udvikling i bolig- og servicesektorens energiforbrug (nedgang mellem 1962 og 1967, derefter kraftig vækst fra 1967 til 1969, nyt fald i 1970-1972 og ny vækst fra 1975 til 1979) er meget vanskelig at forklare ved hjælp af de eksisterende variabler. Dette er årsagen til, at justeringen for dette lands vedkommende er foretaget for et kortere tidsrum: 1972-1981.
The overall performance of the equations as measured by the correlation coefficients corrected for degrees of freedom is satisfactory (see also Graphs 3.1 to 3.5 of actual versus fitted energy demand), except for the United Kingdom where the erratic movement of energy consumption in the domestic sector (decline between 1962 and 1967, sharp increase between 1967 and 1969, a sharp drop in 1970-72 and a steep increase in 1975-79) are hard to explain in terms of existing variables.
Som det kunne ventes, har der heller ikke her været nogen auto-co-relation mellem residualerne, og Durbin-Watson-testen giver i alle tilfælde resultater på over 2.
Conforming to prior expectations, no autocorrelation of residuals was encountered—the Durbin-Watson statistic exceeding 2 in all cases.
Medtagelsen af en konstant (for den autonome vækst) i efterspørgselsfunktionen har overalt givet fordrejede eller ikke-kohærente resultater, således at dette udtryk til sidst blev ladt helt ude af betragtning.
The inclusion of the constant (autonomous growth or decline term) invariably produced either perverse or unreasonable results and has thus been omitted.
Dette indebærer, at der ikke har været andre systematiske virkningen på efterspørgslen over tiden end dem, der allerede dækkes af de anvendte förklaringsvariabler.
The implication is that there is no systematic effect over time other than that captured by the included variables.
Det fremgår med al ønskelig tydelighed, at de elasticiteter, som er estimeret ved hjælp af Esteden, ligger langt under elasticiteterne i de øvrige undersøgelser.
Regarding price elasticities, a working hypothesis of a shortterm (1 year) elasticity of —0,26 and a longterm one of — 0,45 for the whole of the five countries would not be significantly different from the results obtained for the individual countries.
Dette resultat kan fuldt ud tilskrives den særlige specifikation af variablen »produktion«, som anvendes i denne undersøgelse.
These price elasticities are somewhat larger than those obtained for the industrial sector.
Hvis man betragter de energiintensive industrier i løbet af observationsperioden, ser man, at de enten har haft særlig høje vækstrater (kemisk industri) eller meget variable vækstrater (stålindustri).
More significantly, the longer-term effects (from the third year onwards) seem to be more pronounced for the domestic sector than for the industrial sector.
Brugen af en aggregeret produktion som forklaringsvariabel tilslører denne variabilitet og giver højere produktionselasticiteter (fordi de mindste kvadraters metode tager sigte på at forklare udviklingen i en afhængig variabel ved hjælp af en mindre følsom uafhængig variabel).
A possible explanation of this observation could be the greater diversity of criteria used by consumers in the residential sector when deciding on energy-saving investments.
For priselasticiteternes vedkommende er arbejdshypotesen om en korttidselasticitet ( 1 år) på - 0,26 og en langtidselasticitet på —0,45 for samtlige fem lande ikke signifikant forskellig fra de resultater, der blev opnået for hvert af dem.
It is strikingly apparent that the elasticities obtained in the Esteden study are markedly lower than those of the earlier studies.
Disse priselasticiteter er lidt højere end dem, der blev estimeret for industrisektoren.
This could be entirely due to the specification of the ouput variable in the Esteden study, particularly if one considers that in the past energyintensive industries have either experienced high growth rates (chemicals) or high volatility (iron and steel).
Mere nøjagtigt forekommer langtidseffekterne (ud over det tredje år) mere udtalte i denne sektor end i industrien.
An aggregate industrial output measure would mask this variability and subsequently produce higher elasticities (as the least squares technique attempts to explain variability of the dependent variable by means of a less variable independent one).
Forklaringen på dette resultat kan være at der i bolig- og servicesektoren anvendes mere
The implications of our results are, however, wide and far reaching in the sense that if one assumes energy price stability and no reversion to industrial patterns of the past (no major revival of the iron and steel industry or no increase in the share of the chemical industry in aggregate industrial production), the growth in energy consumption is likely to be half what would be suggested by applying the same assumptions on, for example, the IEA model.
Bolig- og servicesektorens eftersporgselselasticiteter for energiresultater
Energy demand elasticities: the main results for the residential/commercial sector
Kumuleret priselasticitet
Cumulative price elasticities
I år indkomst
2 years
Efterspørgselselasticiteter for energi: en model og dens resultater for fem EF­mcdlemsstater varierede beslutningskriterier, hvad angår energibesparende investeringer.
Energy demand elasticities : a model, with results for five Community member countries
Det skal under alle omstændighe­der bemærkes, at befolkningen vokser langsommere i samtlige undersøgte lande, at nettotilgangen til boligmassen har tendens til at aftage fra år til år, og at centralvarmensud­bredelse nærmer sig mætningspunktet.
Be that as it may, it is worth noting that in all countries under examination, population growth is slower, the net additions to the housing stock have been gradually declining over time and central heating penetration has gradually moved into the saturation phase.
Den kombinerede virkning af disse forskellige udviklingsforløb er, at erhver vækst i indkomsten i fremtiden vil give sig udslag i en mindre end proportional vækst i den kompositte variabel.
The combined effect of all the above is to imply that increments in income in the future would result in less than proportional increments in the composite variable.
Brugen af summen af de to elasticiteter (γ, + γ2) som implicit indkomstelasticitet ville derfor føre til, at denne sektors nuværende eller fremtidige energiforbrug blev overvurderet.
In this context the sum ofthe two elasticities (γι + y¿) would represent an overestimate of an implied income elasticity when applied to the present or for the purpose of projections.
Som det fremgår af tabel 3.1, er resultaterne for Forbundsre­publikken Tyskland de eneste, der nøjagtigt er i overensstem­melse med. hvad man kunne forvente, nemlig at elasticiteten over for udbredelsen af centralvarme (γ,) ligger tæt på én, og at den marginale energiforbrugstilbøjelighed baseret på den disponible indkomst (γ2) er langt lavere.
As can be directly observed in Table 3.1, only Germany displays results exactly consistent with a priori expectations
De generelt utilfredsstillende resultater, der blev opnået med den kompositte variabel, kan tilskrives de statistiske svagheder ved visse data, som det endnu ikke har været muligt at rette op på.
(namely the first elasticity γ, close to unity and the second γ2 considerably smaller).
Det er ikke let at forklare årsagerne til disse forskelle, og det bliver utvivlsomt nødvendigt at gennemgå de anvendte data omhyggeligt.
The overall rather disappointing performance of the composite variable as an explanatory factor can be mostly attributed to data inaccuracies.
I Forbundsrepublikken Tyskland viser dataene vedrørende udbredelsen af central­varme således en relativ mætning ved udgangen af 1970'erne, medens centralvarmen samtidig fortsat var i hastig stigning i Frankrig.
For example, in Germany the data on central heating penetration indicated early saturation in the late 1970s while in France central heating penetration appeared to be proceeding at a rapid pace during the same period.
Den dæmpede udbredelse af centralvarme i Forbundsrepublikken Tyskland giver en tilfredsstillende forklaring på den udfladning af forbruget, som har fundet sted i dette land, medens samme fænomen i Frankrig kun kan tilskrives en kraftig reaktion på de stigende energipriser.
Thus in Germany the slowdown in penetration adequately explains the levelling off in consumption when, as in France, the same phenomenon could only be adequately explained by a strong energy price reaction.
Da oplysningerne vedrørende udbredelsen af centralvarme i boligmassen stammer fra forskellige kilder (undersøgelser), kan forskelle i den statistiske dækning og i definitionerne imidlertid i sig selv forklare de målte adfærdsforskelle: der ville givetvis være blevet opnået bedre resultater, hvis de statistiske kilder havde været mere homogene.
Since the data on central heating penetration were from entirely different sources (surveys), differences in coverage and definitions could by themselves explain the differences in behaviour and some homogeniz­ation of sources could have resulted in more standardized results.
Det har ikke inden for rammerne af denne undersøgelse været muligt at gøre dataene homogene, og dette forhold åbner i høj grad mulighed for at forbedre modellens resultater i fremtiden.
It was not possible to carry out this homogenization for the Esteden study and substantial possibilities for improvements on the models exist through future work in this area.
Det trækker i samme retning, at dataene vedrørende antal graddage (meget vigtig for denne sektor) også er behæftet med store mangler med hensyn til dækningsområde og normalisering (jf. nedenfor).
The degree data (crucial in this sector) also suffer from similar defects with regard to standardization and coverage (see below).
En direkte sammenligning af Esteden­resultaterne med de indkomstelasticiteter, som er estimeret i andre undersøgelser, er af de årsager, som allerede er angivet i sektion 2 vedrørende modellens teoretiske specifikation, ikke særlig udbyttegivende. Der er især tale om optagelsen i efterspørg­selsfunktionen af to variabler af »indkomst«­typen : den første, som medtager data om boligmassen, dens gennem­snitsstørrelse samt udbredelsen af centralvarme, og den anden, som simpelthen viser den marginale forbrugstilbøje­lighed for energi baseret på den disponible indkomst.
A direct comparison with other studies in the sphere of income elasticities would not be fruitful for the reasons mentioned in the section dealing with the theoretical specification of the model : namely the introduction in this study of two 'income' type variables, the one incorporating information about the housing stock, its average size and central heating penetration, and the other theoretically capturing the marginal propensity to consume energy out of disposable income.
Det ville heller ikke være hensigtsmæssigt at undersøge summen af disse to elasticiteter og at sammenligne den med resultaterne af andre undersøgelser, idet dette ville være det samme som at forudsætte, at der er streng proportionalitet (én elasticitet) mellem den disponible realindkomst og den kompositte variabel —denne hypotese er diskutabel, når man betragter spredningen i de registrerede udbredelses­ og mætningseffekter med hensyn til såvel boligmassens udvi­
Neither would it be fruitful to examine the sum of those two elasticities and compare it against earlier studies because to do so would by default imply that there exists perfect proportionality (an elasticity of unity) between real disposable income and the composite variable, a very debatable proposition in view of the various penetration and saturaion effects encountered when dealing
Der er således opnået overordentlig utilfredsstillende resultater, hvad angår estimationen af elasticiteterne over for antal graddage (δ) (jf. tabel 3.1): disse varierer mellem +0,04 (Det forenede Kongerige) og +1,16 (Nederlandene).
Less than satisfactory results were also obtained for the estimate of the elasticity with respect to degree­days (see Table 3.1). The range here is from + 0,04 (United Kingdom) to +1,16 (The Netherlands).
I det omfang graddagene svarer til et begreb, som er udviklet med henblik på nøjagtig gengivelse af opvarmningsbehovenes størrelse, er sådanne forskelle mellem estimationerne uacceptable.
Degree­days is a concept specifically devised to measure the magnitude of heating requirements, and in this respect such differences in the estimates would appear to be unjustifiable.
Det er imidlertid klart, at de data om graddage, som har været disponible til denne undersøgelse, fra starten har været alt for uensartet defineret fra land til land.
However, it was clear from the outset that definitions of degree­days for different countries, as available for the Esteden study, were widely different from country to country.
Desuden er der ofte kun blevet anvendt én vejrstation til at repræsentere områdets gennemsnit, og der er ikke foretaget nogen sammenvejning på grundlag af de forskellige regio­ners relative folketal i de tilfælde, hvor der er inddraget flere vejrstationer.
Furthermore, one 'station' was often used to represent the whole territory, and certainly no attempt at population weighting was made.
Endelig strækker de eksisterende tidsserier sig ikke over tilstrækkelig lange tidsrum og er blevet komplette­ret ved hjælp af data vedrørende gennemsnitstemperaturerne i årets seks koldeste måneder; denne beregning forudsætter mange forenklinger og skader resultaternes kvalitet.
Finally, the existing time series were short and they had to be used in conjunction with data for average temperature for the six coldest months, an exercise which required a considerable amount of simplifying assumptions to be made, thus further jeopardizing the robustness of the results.
Den intensivering af dataindsamlingen og beregningen af harmo­niserede serier for graddage, som De europæiske Fællesska­bers statistiske Kontor har indledt, skulle gøre det muligt at råde over mere pålidelige statistikker og sikre mere tilfredsstillende estimationsresultater med Esteden­modellen i fremtiden.
With the intensification ofthe effort on collection of homogenized degree­day data currently under progress in the Statistical Office, it is hoped that more meaningful series could lead to more satisfactory modelling results when extending the scope of the Esteden models in the future.
DIAGRAM 3: Energiefterspørgsel: bolig­ og servicesektoren
GRAPH 3 : Energy demand, residential/commercial sector
3.5: Det foreiede Kongerige
3.5: UNITEI > KINGDOM 1.15
Siden da er det statistiske grundlag for disse analyser blevet ajourført og stærkt forbedret ved estimation af tidsserier for udenrigshandelen i faste priser, hvilket har gjort det lettere at fortolke observationerne vedrørende den implicitte prisudvikling. kling.
Since then, the statistical basis for such studies has been brought up to date and considerably improved by estimations of foreign trade series in volume, so that observed magnitudes can now be interpreted without interference from the trends due specifically to changing prices.
Da den høje vækstrate, som industrilandene var vant til i en lang periode efter krigens afslutning, blev afløst af udpræget lavvækst, forsøgte landene at modvirke den interne aktivitetsnedgang ved at forøge eksporten.
With the slackening-off of the high growth rates recorded in the industrialized economies ever since the war, the countries concerned have attempted to offset the contraction in domestic activity by developing exports.
Samtlige industrilande fulgte denne strategi, der tillige var nødvendig, fordi handelsbalancerne udviste store underskud som følge af de nye energipriser.
Another reason for this strategy, which was adopted by all the countries concerned, was the need to restore trade-balance equilibrium, adversely affected by the new trend of energy costs.
Denne ensartede holdning gjorde de internationale handels relationer mere anspændte og skabte nervøsitet i EF over Fællesskabets konkurrenceevne på baggrund af den pågående handelspolitik, som dets vigtigste handelspartnere førte.
With everyone resorting to the same tactic, international trade relations inevitably came under pressure and, in Europe, the question of the Community's competitive capacity in the face of the commercial dynamism of its principal world partners came to the fore.
Der er anvendt to kapitler til bearbejdelsen af denne information.
Two chapters deal with the exploitation of this new information.
Det første kapitel skal ses i sammenhæng med det tidligere udførte arbejde og viser de relative udviklingsforløb for udenrigshandelen målt i faste priser for Fællesskabet, dets medlemsstater, De forenede Stater samt Japan.
The first follows on from earlier work and presents the findings of a comparison of real foreign trade by the Community, the individual Member States, the United States and Japan.
De konklusioner, som kan udledes heraf, bekræfter, at EF-industriens nøglesektorer endnu ikke har foretaget alle de teknologiske tilpasninger, som er nødvendige for at sikre, at Fællesskabet selv kan bestemme over sin udvikling.
The conclusions reached confirm that the key sectors of Community industry have not always managed the technological adjustment required if the Community is to keep control over its development choices.
problemet vedrørende Fællesskabets konkurrenceevne over for den amerikanske og den japanske produktion.
Since the early 1980s Commission departments1and the European Parliament2 have on several occasions considered the problem of Community competitiveness in relation to the United States and Japan.