natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fjernforbindelsesgasledningerne fra Tunesien og Norge skal udbygges.
The long-distance gas pipelines from Tunisia and Norway are to be extended.
Inden for elektricitetsforsyningen prioriteres bygningen af linjer, der forbinder nettene i Irland og Storbritannien og Italien og Grækenland, meget højt.
In electricity supply, the construction of lines linking the grids of Ireland and Great Britain and Italy and Greece is regarded as a high priority.
Et vigtigt supplement til programmet for gennemførelsen af det indre marked finder vi i Kommissionens forslag til et europæisk ¡nfrastrukturnet.
An important accompaniment to the single market programme is to be found in the Commission's proposals for a European infrastructure network.
Transportnettene, energiforsyningsnettene, telekommunikationsnettene og uddannelsesnettene skal kobles sammen.
The transport, energy supply, telecommunications and training networks must be linked up.
De skal efterhånden også udbygges til at nå ud til selv de fjerneste regioner. ner.
They must eventually also extend to even the remotest regions.
På transportområdet har vi allerede to enestående projekter i Kanaltunnelen og Storebæltsbroen, der forbinder Sjælland og Fyn, og højhastighedstog vil snart blive et helt almindeligt fænomen, ikke blot i Frankrig.
In the field of transport, there are already two once-in-a-century projects in the Channel Tunnel and the Great Belt Bridge linking Sjaelland and Fyn, while high-speed railways will soon be a familiar feature not just in France.
Der føres også forhandlinger om en ny vej over Al-
There is also discussion of a new transalpine route to relieve the pressure on the Brenner Pass and the improvement of transport links with Spain and Portugal, Ireland and Greece.
Det indre markeds kronologiske udvikling
Chronological development of the internal market
Et af de grundlæggende mål i Traktaterne er en harmonisk udvikling af den økonomiske virksomhed, en varig og afbalanceret ekspansion, højnelse af levestandarden og øget stabilitet.
The basic aims of the Treaties include a harmonious development of economic activities, a continuous and balanced expansion, a raising of the standard of living and increased stability.
EF tilstræber at nå disse mål gennem oprettelse af et »fællesmarked« og gradvis til nærmelse af medlemslandenes økonomiske politik. Alt dette står i Artikel 2 i EØF-Traktaten.
The Community is promoting these aims by establishing a 'common market' and pro gressively approximating Member States' economic policies.
Betegnelsen »fællesmarked« slog i den grad an, at den i lang tid blev brugt som synonym for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab som helhed.
The term 'common market' caught on so much that fora long time it was used as a synonym for the European Economic Community as a whole.
Ifølge den plan for udviklingen, der er indeholdt i EØF-Traktaten, skulle det fælles marked oprettes gradvis i løbet af en overgangsperiode på 12 år. Ved udgangen af denne periode skulle alle regler være trådt i kraft, og alle de retsakter, som var nødvendige for etableringen af det fælles marked, skulle være iværksat.
According to the sequence of events envisaged in the EEC Treaty, the common market was to be progressively established during a transitional period of 12 years.
Toldunionen, som betød næsten frihandel inden for EF og en fælles toldtarif for handel med tredjelande, blev iværksat forholdsvis hurtigt, nemlig den 1. juli 1 968, 18 måneder før den tidsfrist, der var fastsat i Traktaten.
The customs union — essentially free trade within the Community and a common customs tariff for trade with third countries — was implemented relatively quickly, in fact by 1 July 1968, 18 months earlier than the deadline laid down in the Treaty.
Men det viste sig noget vanskeligere at nå de øvrige vigtige mellemliggende mål som f.eks. fri be vægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital og fri etableringsret, og den planlagte samordning af medlemslandenes økonomiske politik kørte fast under kriserne i 1970'eme.
Progress towards attainment of other im portant intermediate aims, such as the free movement of persons, services and capital and freedom of establishment, was less conclusive, and the intended convergence of economic policies became bogged down in the crises of the 1 970s.
Man talte ikke længere om oprettelse af et virkeligt fælles marked, hvor EF's indre grænser ikke længere spillede nogen rolle for den økonomiske aktivitet.
There was no question of a true common market emerging in which the Community's internal frontiers no longer played a part in economic activity.
Toldunionen var ikke i stand til at starte en automatisk udvikling i retning af yderligere integration.
The customs union failed to trigger any automatic movement to wards further integration.
Fremskridt med hensyn til et virkeligt indre marked krævede nye politiske initiativer.
Progress towards a real internal market required new political initiatives.
De kom i midten af 1980'erne, efter at EF havde løst sine »familiefejder« (budgettet, Det Forenede Kongeriges finansielle bi drag samt visse andre spørgsmål), og Kommissionen med sit program for gennemførelsen af det indre marked ved udgangen af 1992 havde startet en proces, som ifølge Lord Cockfield ville »ændre Europas ansigt«.
These came in the mid-1980s after the Community had settled its 'family disputes' (budget, United Kingdom financial contribution and other matters) ond the Commission had initiated, with its Europe '92 internal market programme, a process which, according to Lord Cockfield, would change the face of Europe.
De vigtigste stadier i denne proces er anført i det følgende: gende:
The key stages in that process are set out be low:
12. marts 1985: Strasbourg Kommissionens formand, Jacques Delors, redegør i en tale til Europa-Parlamentet for programmet for det indre marked, der skal sætte fornyet gang i den økonomiske udvikling i Europa. ropa.
12 March 1985: Strasbourg Commission President, Jacques Delors, sets out, in a speech to the European Parliament, the internal market programme for the economic revival of Europe.
14. juni 1985: Bruxelles Kommissionen offentliggør sin hvidbog, som er udarbejdet under ledelse af Lord Cockfield. Hvidbogen handler om, hvordan det indre marked kan gennemføres, og indeholderen tidsfrist for afskaffelse af grænsekontrol for personer og varer og for ophævelse of de fiskale grænser inden udgangen af 1992.
14 June 1985: Brussels The Commission publishes the White Paper — drawn up under the direction of Lord Cockfield — on completing the internal market and the timetable for abolishing frontier checks on individuals and goods and for dismantling tax frontiers by the end of 1992.
28.-29. juni 1985: Milano Det Europæiske Råd (medlemslandenes stats- og regeringschefer) godkender Kommissio nens hvidbog.
28 and 29 June 1985: Milan The European Council (Heads of State or Government of the Member States) approves the Commission's White Paper.
2.-3. december 1 985: Luxembourg Det Europæiske Råd beslutter at foretage en ændring af Traktaterne.
2 and 3 December 1985: Luxembourg The European Council agrees on the recasting of the Treaties.
Denne ændring har form af en »Europæisk Fælles Akt«, der undertegnes i Luxembourg den 1 7. februar 1986 af repræsentanter for Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal og Det Forenede Kongerige.
This takes the form of a 'Single European Act' signed in Luxembourg on 1 7 February 1986 by the representatives of Belgium, the Federal Republic of Germany, Spain, France, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Portugal and the United Kingdom.
(Danmark, Grækenland og Italien undertegnede Akten i Haag den 28. februar 1986).
(Denmark, Greece and Italy signed the Act in The Hague on 28 February 1986.) build up pan-European payment sys tems.
Information og kommunikation er en del af nervesystemet i det indre marked.
Information and communication are part of the nervous system of the single market.
Som følge af omlægningen af grænsekontrollen må der udvikles datakommunikation først og fremmest til told- og afgiftsformål, men også i forbindelse med de fytosanitære og veterinære regler.
Owing to the relocation of the frontier controls, data communication will have to be developed first for customs and tax purposes and for plant and animal health protection.
Det skal også bruges til statistiske formål.
Here it will be needed for statistical purposes too.
Dernæst bliver det nødvendigt at udvikle elektroniske trafikkontrolsyste
Then it will be necessary to develop electronic traffic control systems and to
»Med det indre marked vil vi skabe konkurrencedygtige strukturer i Det Europæiske Fællesskab.
'Through the internal market, we intend to create competitive structures in the European Community.
Åbningen af de nationale markeder er et vigtigt skridt i denne retning, eftersom det tvinger virksomhederne til at tænke i mere europæiske baner.
The opening-up of national markets is an important step in that direction, since it is compelling firms to think more in European terms.
15. februar 1987: Bruxelles Kommissionen fremlægger et handlingsprogram med titlen »Gennemførelsen af Den Europæiske Fælles Akt — Fællesskabets nye grænse«.
The Commission presents an action programme entitled 'Making a success of the Single Act — a new frontier for Europe'.
Efter at medlemslandene havde afsluttet ratifikationsproceduren, trådte Den Fælles Akt i kraft med seks måneders forsinkelse den 1. juli 1987.
Following completion of the ratification procedure in the Member States,.the Single Act comes into force, six months late, on 1 July 1987.
18. november 1987: Strasbourg Europa-Parlamentet godkender med et massivt flertal handlingsprogrammet for gennem førelsen af Den Fælles Akt.
1 8 November 1987: Strasbourg The European Parliament endorses by a large majority the action programme for imple menting the Single Act.
11 .-1 3. februar 1988: Bruxelles Det Europæiske Råd når til enighed om hele reformpakken et år efter, at handlingsprogram met blev fremlagt.
1 1 to 13 February 1988: Brussels The European Council agrees on the whole reform package a year after the action pro gramme was submitted.
Det åbner vejen for det indre marked, nu hvor der er enighed om, hvor dan reformerne skal finansieres.
This opens the way to the internal market, the funding of the reforms being assured.
27.-28. ¡uni 1988: Hannover Det Europæiske Råd giver et udvalg under ledelse af Kommissionens formand, Jacques De lors, til opgave at fremsætte konkrete forslag til en etapevis gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union.
27 and 28 June 1988: Hanover The European Council instructs a committee, chaired by Commission President Delors, to put forward practical proposals for a step-by-step implementation of economic and monetary union.
Udvalget forelægger resultatet af sit arbejde, en tretrinsplan, den 12. april 1989.
The committee presents the results of its work — a three-stage plan — on 1 2 April 1989.
14.-16. ¡uni 1989: Madrid Det Europæiske Råd beslutter, at første fase i gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union skal indledes 1. juli 1990.
14 to 16 June 1989: Madrid The European Council decides that the first stage of economic and monetary union should begin on 1 July 1990.
8.-9. december 1989: Strasbourg Fællesskabspagten om De Grundlæggende Arbejdsmarkedsmæssige og Sociale Rettigheder godkendes af elleve stats- og regeringschefer.
8 and 9 December 1989: Strasbourg The Community Charter of Fundamental Social Rights of Workers is approved by 1 1 Heads of State or Government.
1. juli 1990 Fuldstændig liberalisering af kapitalbevægelser med visse undtagelsesbestemmelser for Spanien, Portugal, Grækenland og Irland frem til udgangen af 1992.
1 July 1990 Complete liberalization of capital movements, with derogations for Spain, Portugal, Greece and Ireland until the end of 1992.
Første fase af Den Økonomiske og Monetære Union indledes.
Beginning of the first stage of economic and monetary union.
der skal udvikles f j er n undervisning s systemer og informationsudveksling mellem uddannelsesinstitutioner og databanker.
systems and the exchange of information between training establishments and databanks are to be fostered.
Formålet med disse for anstaltninger er at forbedre erhvervsuddannelsen med henblik på det indre marked.
The aim of these measures is to improve vocational training for the single market.
Det indre marked vil medføre helt nye krav til arbejdstagerne; de skal have mulighed for at tilegne sig nye færdigheder (her tænkes f.eks. på færdigheder, der kan bruges på flere forskellige arbejdssteder).
The single market will bring with it new requirements for the world of work. Workers will have to be enabled to gain new qualifications (e.g. multiple qualifications for use in different workplaces).
EF er opmærksom på dette, når det yder støtte til oprettelsen af nye uddannelsesnet og -systemer.
The Community is taking account of this by promoting the creation of networks of training systems.
Europas uddannelsesinstitutioner skal for bindes indbyrdes ad elektronisk vej, og
Europe's educational establishments are to be electronically linked to each other, distance training
[Udfordringen: En fælles europæisk økonomi
The challenge: A single European economy
Traktatens vision for den frie bevægelighed for personer, varer og t¡enesteydelser og havde form af forskelligartede tekniske specifikationer, sundheds- og sikkerhedsnormer, miljøbestemmelser, kvalitetskontrol og forskelle med hensyn til indirekte be skatning, for blot at nævne nogle få.
The vision of the Treaty services and came in the form of varying technical specifications, health and safety standards, environmental regulations, quality controls and differences in indirect taxation, to name but a few.
Tanken om en fælles europæisk økonomi baseret på et fælles marked er ikke ny. I en af de allerførste artikler i Rom-Traktaten, der blev undertegnet i 1957, er dette mål beskrevet helt præcist:
The idea of creating a single European economy based on a common market is not a new one.
»Fællesskabet har til opgave gennem oprettelsen af et fælles marked og gen nem gradvis tilnærmelse af Medlemsstaternes økonomiske politik at fremme en harmonisk udvikling af den økonomiske virksomhed i Fællesskabet som helhed, en varig og afbalanceret ekspansion, en øget stabilitet, en hurtigere højnelse af levestandarden og snævrere forbindelser mellem de Stater, som det forener«.
'The Community shall have as its task, by establishing a common market and progressively approximating the economic policies of Member States, to pro mote throughout the Community a harmonious development of economic activities, a continuous and balanced expansion, an increase in stability, an accelerated raising of the standard of living and closer relations between the States belonging to it'.
Selv om arbejdet med at fjerne disse så kaldte »ikke-toldmæssige« hindringer indledtes for mange år siden, kørte for handlingerne i mange tilfælde blot fast i tekniske detaljer, fordi medlemslandene ikke kunne blive enige om en fælles generel metode til fjernelse af de indbyrdes forskelle med hensyn til normer og standarder. Følgen var, at der i lang tid kun blev gjort minimale fremskridt, mens mange grundlæggende problemer for blev uløste.
Whilst the job of removing these socalled 'non-tariff' barriers began to be tackled many years ago, in many cases discussion simply got bogged down in technical details, as the Member States failed to agree on a common overall approach to overcome national differ ences in standards.
Men i begyndelsen af 1980'erne ændredes holdningen, og der opstod en voksende erkendelse af, at der måtte gøres en ny samlet indsats for at skabe en fælles økonomisk ramme.
In the early 1980s, however, the mood began to change and there emerged a growing realization that a fresh concerted at tempt had to be made to create a single economic framework.
Det var forudset helt klart i Traktaten, at EF's velstand og senere også dets politiske og økonomiske enhed ville komme til at afhænge af et fælles, integreret marked.
The Treaty clearly envisaged that the Community's prosperity and, in turn, its political and economic unity would de pend on a single, integrated market.
Derfor indeholdt den særlige bestemmelser om fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser, personer og kapital.
To bring that about it set out specific provisions for the free movement of goods, services, people and capital.
Det var også forudset, at dette måtte suppleres med en indsats på an dre beslægtede områder, som f.eks. regler om fri konkurrence og i givet fald udvikling af en fælles lovgivning.
It also foresaw that this would need to be backed up by action in other related spheres, such as establishing freedom of competition and developing common legislation where necessary.
- og virkeligheden
Subsequent developments
Men på trods af, at EF som helhed har en andel på 22,5% af verdens samlede BNP og 1 9,5% af verdens samlede eksport, og selv om Traktaten er formuleret klart og entydigt, voldte de første forsøg på at nedbryde de oprindelige skranker en række problemer.
However, despite "he European Com munity as a whole having a 22.5% share of world GDP and a 19.5% share of world exports, and although the Treaty's terms are clearly set out, early attempts to remove the original barriers proved to be problematic.
Og i 1970'erne blev der skabt nye hindringer, da den økonomiske recession vakte fornyet in teresse i medlemslandene for at beskytte de nationale markeder både ¡mod tredjelande og ¡mod andre EF-lande. Disse barrierer udgjorde reelle hindringer
Indeed, in the 1 970s many new ones sprung up as the economic recession tended to reinforce Member States' preoccupations with the protection of their national markets — whether against non-member States or against one another.
Til grund for denne fornyede indsats lå erkendelsen af, at medmindre EF fuldt ud kunne udnytte det potentielt enorme indre marked, som de tolv medlemslande udgør, ville det fortsat miste terræn og markedsandele til sine største konkurrenter.
At the heart of this renewed impetus was the recognition that, unless it could make full use of the potentially vast single market that the 1 2 Member States constitute, the Community would continue to lose ground and markets to its main competitors.
Hvis medlemslandene optræder som tolv separate markeder med en størrelse på fra 360 000 mennesker i Luxembourg til over 75 mio. i det nyligt forenede Tyskland, kan de simpelthen ikke konkurrere effektivt med Japans og USA's enorme ressourcer.
The Member States, as 12 separate markets, ranging in size from 360 000 people in Luxembourg to over 75 million in the recently unified Germany simply cannot compete effectively with the giant resources of Japan and the United States of America.
Selv det tyske marked, der er det største nationale europæiske marked for industriprodukter, er ikke engang halvt så stort som det japanske marked og kun en fjerdedel af det amerikanske.
Even the German market, the largest European national market for industrial goods, is less than half the size of the Japanese mar ket and a quarter of that of the USA.
Kun et fælles europæisk marked på 336 mio. mennesker, som giver mulighed for stordriftsbesparelser inden for produktion, forskning og innovation, og som giver alle virksomheder og iværksættere, store som små, mulighed for frit at udfolde sig uden overflødigt bureaukrati, kan skabe det miljø, hvor denne udfordring kan tages op.
Only a single European market of 336 million people, which allows economies of scale in manufacturing, research and innovation and which enables all operators, large and small, to be freed of unnecessary duplicatory regulations can provide the environment in which to day's challenges can be met.
Udviklingen af nye produkter og proces ser er et eksempel på ulemperne ved det opdelte marked.
The development of new products and processes offers an example of the damaging effect of this fragmentation.
EF-landene bruger til sammen næsten lige så meget på forskning som Japan. Men fordi forskningen var splittet op på de enkelte lande, var den ikke effektiv nok.
Taken as a whole, the countries of the Community tend to spend as much on research as Japan.
Når landene brugte penge på forskning hver for sig, blev der tale om unødvendigt dobbeltarbejde, og værdifulde ressourcer gik til spilde, når de samme opfindelser skulle gøres indtil flere gange.
By spending on a national basis, a lot of research was unnecessarily duplicated and valuable resources were lost as the wheel was reinvented several times over.
Opsplitningen af forskningsbudgetterne betød også, at mange projekter simpelthen var for store til, at et enkelt medlemsland kunne give sig i kast med dem.
The splitting up of research budgets also meant that many large projects simply could not be undertaken by any single Member State.
Dertil kom, at lanceringen af et nyt produkt besværliggjordes af de mange krav i forbindelse med forskellige nationale standarder.
In addition, the launch of a new product was complicated by the requirements of a host of different national standards.
Det fordyrede yderligere den pris, som forbrugeren skulle betale for det ende lige produkt.
This added further to the cost that the consumer had to pay for the final product. uct.
Der findes mange højtuddannede og dygtige forskere i Det Europæiske Fællesskab.
There are many highlevel research scientists in the European Community.
Der bruges også store beløb på forskning.
Spending on research is also considerable.
I det indre marked vil man fortsat arbejde på at koncentrere ressourcerne og indsatsen.
In the internal market, steps are continuing to be taken to concentrate existing resources and efforts.
Større projekter bør gribes an på EF-plan.
Large-scale projects should be tackled on a Community basis.
ger ønskede at beskytte deres nationale markeder på bekostning af virksomhedernes potentielle konkurrenceevne.
was at least partly due to the tendency of governments to protect their individual national markets at the price of jeopardizing their competitive potential.
EF udnyttede med andre ord ikke i tilstrækkelig grad sine kollektive ressourcer.
In short, the Community simply did not make the most effective use of its collective resources.
Resultatet blev store ekstraomkostninger for erhvervslivet, som i sidste ende må bæres af forbrugerne og skatteborgerne. teborgerne.
The result was for all manner of costs to be imposed on economic activity: costs ultimately borne by the consumer and the taxpayer.
Realiteterne bag Det Europæiske Fællesskab er gradvis ved at trænge ind i klasseværelserne. ^^^ Det område, vi kalder »hjemme«, 22 bliver stadig større og åbner nye og større muligheder for morgendagens EF-borgere.
The realities of the European Community are gradually penetrating school classrooms. The area we call 'home' is becoming bigger and is offering tomorrow's citizens new and increased opportunities.
dustrier var effektive, undergravede ekstraomkostningerne mange af deres produkters konkurrenceevne på verdensmarkedet.
All of these obstacles meant that even in those sectors where individual national industries were efficient, the added costs made many of their products uncompetitive on the world market.
Det var indirekte til fordel for de japanske producenter, som på grundlag af det store japanske hjemmemarked var i stand til at gennemføre et tilsvarende forsknings- og udviklingsarbejde langt billigere og at masseproducere til alle markeder.
Indirectly, this served the interests of the Japanese manufacturer who, from the base of the large Japanese home market, was able to do the equivalent amount of research and development much more economically and to produce for all markets in bulk.
Oprettelsen af et fælles europæisk marked gør det muligt — og nødvendigt — for europæiske virksomheder at gøre det samme og ikke længere producere for at dække de små, separate markeders behov.
The creation of a single European market will make it possible — and necessary — for European companies to do the same, and not to produce solely to meet the needs of small, separate markets.