natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette gælder især industriområder, men også landbrugsområder, hvor der på grund af ejerforhold og bedriftssterrelse findes et stort antal ikke-selvstændige landarbejdere.
This applies in particular to industrial regions, but also to those agricultural regions in which, because of ownership 9nd farm size structures, there is a large proportion of paid farm workers.
Denne beskæftigelsesstrukturs indflydelse på den registrerede arbejdsleshed bliver især mærkbar, hvis arbejdsmarkedet yderligere belastes som feige af sektormæssige tilpasningsproblemer eller konjunkturbetingede svagheder.
The influence of such employment structures on recorded unemployment is particularly evident in cases where the labour market is under pressure from sectoral adjustment problems or sluggish economic activity. «w»"
Med Spaniens og Portugals tiltrædelse af Fællesskabet er der endvidere sket en forskydning af vægtfordelingen mellem de internationale og de indenlandske skævheder.
With the accession of Spain and Portugal to the Community, there has also been a shift in the balance between international and intranational disparities.
Mens tidligere ca. en tredjedel af de indkomstforskelle, der kunne konstateres på fællesskabsplan, kunne tilskrives forskelle mellem staterne, mens to tredjedele var af regional karakter i snævrere forstand (dvs. indenlandske regionale skævheder), så forholder disse to sterrelser sig i det udvidede Fællesskab som ca. 1:1 (jf. tabel 2.2.1 i bilaget).
intranational regional disparities), the ratio in the enlarged Community is now about 1:1 (see Annex, Table 2.2.1).
Lignende vægtforskydninger har gjort sig gældende for så vidt angår de i Fællesskabet som helhed konstaterede skævheder med hensyn til arbejdsleshed. Fer udvidelsen kunne kun en tredjedel tilskrives niveauforskelle mellem medlemsstaterne.
Similar shifts of balance have also occurred in the case of Community-wide regional disparities in unemployment.
To tredjedele beroede på regionale forskelle inden for medlemsstaterne.
Two thirds were due to regional differences within nember States.
Efter udvidelsen er forholdet, som feige af den ekstremt hej e arbejdsleshed i Spanien, blevet næsten lige omvendt, skent Spanien samtidig er det land, hvor de regionale forskelle med en afvigelse på mellem 14 og 30% er de absolut sterste.
f extremely high national unemployment rate in Spain, c although Spam is at the same time the country in which regional differences are the largest in absolute terms, with unemployment ranging from HZ to 30%.
Imidlertid ville f.eks. en formindskelse af arbejdslesheden i Spanien med nogle få procentpoints være nok til at bringe vægtfordelingen tilbage til forholdet 1:1. - Beregninger af denne art kunne give visse
However, a reduction of a few percentage points in Spain's unemployment rate would be sufficient to bring the ratio back to 1:1. Calculations of this kind
13 - omtrentlige holdepunkter.
- 13 can provide only rough indications.
De belyser ikke vekselvirkningen mellem de nationale arbejdsløshedstal og de indenlandske, regionale forskelle i medlemsstaterne.
They do not capture the interrelationships between national unemployment rates and intranational regional differences in the Member States.
Generelt kan det siges, at de i Fællesskabet som helhed konstaterede regioinale skævheder med hensyn til indkomst og beskæftigelse for halvdelens vedkommende afspejler forskelle mellem medlemsstaterne og for den anden halvdels vedkommende forskelle inden for de enkelte medlemsstater.
In general terms, it is fair to say that half of the regional disparities in income and employment within the Community are due to differences within Member States and half to differences between Member States.
B. Omfanget af skævhederne regionerne imellem
B. The level of disparities between regions
Som feige af Spaniens og Portugals tiltrædelse er der sket en væsentlig foregelse af skævhederne mellem regionerne i Fællesskabet.
The accession of Spain and Portugal resulted in a considerable widening in the gap between Community regions.
Ingen af regionerne i disse to medlemsstater når over gennemsnitsindkomsten (BNP pr. indbygger) i Fællesskabet.
None of the regions of these two Member States has a level of income that exceeds the Community's average income (60P per head of population).
Mellem regionerne i disse to nye medlemsstater er der desuden - ligesom det er tilfældet i de andre medlemsstater - betydelige forskelle.
In addition, just as in the other Member States, there are considerable differences between the regions of these two new Member States.
De regioner, hvori hovedstaden er beliggende, overskrider i begge tilfælde det nationale gennemsnit, i Portugal med 35-40% og i Spanien med ca. 2ø%.
The regions in which the capitals Mtt situated exceed the respective national average, in Portugal by 35-40% and in Spain by around 20%.
Derudover kan der inden for Spaniens grænser konstateres et betydeligt indkomst fald fra nordest til sydvest, hvorved de fem stærkeste regioner takket være industri og/eller turisme (6) når op på et indkomstniveau på hejde med Madrids, hvorved de kommer til at ligge kun 10% under fællesskabsgennemsnittet.
Furthermore, there is a clear north-east/south-west prosperity gradient within Spain with the five stronger regions achieving an income level similar to the Madrid region , thanks to industry and/or tourism, and lagging by no more than 10% behind the Community average.
Til gengæld ligger indkomsten i de evrige 11 spanske regioner fra 20 til 50% under fællesskabsgennemsnittet (jf. diagram 2.2-1 ) (7).
By contrast, the eleven other Spanish regions have-incomes which are 20-50% below the Community average (see Graph 2.2-1).
(6) Foruden Balearerne, der har den hejeste indkomst pr. indbygger i Spanien, og Madrid, drejer det sig om felgende regioner: Cataluna, Navarra, Rioja og Pais Vasco.
In addition to the Balearic Islands, which generate the highest per capita income in Spain, these 9re the regions of Catalonia, Navarre, Rioja and the -Basque Country.
(7) For Portugals vedkommende foreligger der endnu ikke tal efter den nye regionale inddeling.
No figures are yet available for the Portuguese regions according to the new regional classification.
Sken for 1979, baseret på den tidligere regionale inddeling, giver felgende sterrelsesforhold, der turde være gældende også i dag: erhvervsindkomsten pr. indbygger ligger i regionen omkring Lissabon ca. 1/3 og i de evrige regioner fra 50 til 60% under fællesskabsgennemsnittet. - For Portugal som helhed udger forskellen ca. 5ø%.
Estimates for 1979 based on the old regional breakdown show the following orders of magnitude, which are probably still valid today: income per head of population in the Lisbon region is about one third and that in the other regions 50-60% below the Community average. For Portugal as a whole, the gap is around 50%.
DE SPANSKE OG PORTUGISISKE REGIONERS RELATIVE STILLING I FÆLLESSKABET
RELATIVE POSITION OF THE REGIONS OF S»«T*' *INfl THE COMMUNITY
Efter udvidelsen ser billedet af de regionale indkomstforskelle i Fællesskabet således ud: ca. halvdelen af Fællesskabets befolkning bor i regioner, hvis indkomst pr. indbygger ligger inden for et interval på +/- 15% omkring fællesskabsgennemsnittet.
Following enlargement, the pattern of regional income disparities in the Community is*as follows: about half the Community population lives in regions whose per capita incomes lie within a band of +/- 15% around the Community average.
Under dette interval ligger der ca. 40 regioner, der omfatter yderligere en fjerdedel af Fællesskabets befolkning.
Below this band, there are some 40 regions, comprising about one quarter of the Community population.
En nærmere undersegelse viser, at denne gruppe består af to ret uensartede undergrupper.
Closer examination reveals that this group is made up of two very unequal subgroups.
En halv snes regioner omfattende ca. 6% af Fællesskabets befolkning udviser en indkomstafvigelse på 15-25%; der er tale om en ensartet undergruppe, der også omfatter nogle regioner i Fællesskabets nordlige del med særlige problemer.
About a dozen regions accounting for 6Z of the Community population have an income gap of 15-25%, this group being a heterogeneous one that includes a number of regions with particular problems in the northern part of the Community.
Den anden og sterre undergruppe bestående af 27. regioner er præget af tydelige tegn på tilbagestående udvikling; indkomsten ligger her mere end 25% under fællesskabsgennemsnittet (jf. kort 2.2.1).
Clear signs of lagging development typify the second and larger subgroup, whose incomes are more than 25X below the Community average (see Map 2.2.1).
I disse områder bor knap en femtedel af Fællesskabets befolk ning.
These regions comprise just under one fifth of the Community population.
Der er her udelukkende tale om regioner i Fællesskabets sydlige og vestlige periferi (8), hvor der gennemgående er en ringe befolk ningstæthed, en ung og stadig hurtigt voksende befolkning og en over vejende landbrugspræget produktion.
They au all regions on the extreme southern and western periphery of the Community, with on average low population density, a young and strongly growing population and production that is still heavily geared to agriculture.
Foretager man endelig en sammen ligning af de 1ø svageste og de 1ø stærkeste regioner i Fællesskabet, viser det sig, at indkomsterne forholder sig som 1:3.
If one compares the ten weakest with the ten strongest regions in the Community as a whole, the disparity in incomes generated is on a ratio of 1:3.
Disse tilbage stående regioner udviser til gengæld mindre ensartethed, når det drejer sig om den registrerede arbejdsleshed: dels er der betydelige forskelle, der beror på strukturmæssige og politiske forhold i de enkelte medlemsstater, dels findes der en undertiden ret betydelig underbeskæftigelse, der skyldes landbrugsstrukturerne og mangelen på alternative beskæftigelsesmuligheder.
There is, however, less homogeneity in recorded unemployment between these backward regions; on the one hand, there are considerable differences due to national structures and policies; . on the other, there are forms of underemployment, in some cases substantial, due to agricultural structures and the lack of alternative employment.
(8) En detaljeret beskrivelse af de perifert beliggende regioner gives i afsnit 2.2.3-E.
description of the peripheral regions, see
Som feige af den seneste udvidelse er der sket en foregelse og forskydning af de regionale problemers intensitet.
With the most recent enlargement, the intensity of problems' at regional level has been accentuated and has shifted.
Ganske vist er problemerne i den enkelte region betragtet isoleret forblevet stort set uændret, men relativt set er der derimod sket betydelige forskydninger i de fleste regioners placering og relative position på fælles skabsplan (9).
While the problems of each individual region taken in isolation have initially remained unchanged, there have been clear shifts in the^ ranking and relative positions of most of the regions Community-wide.
Dette viser sig især på felgende to punkter: i EUR-12 bor der i de regioner, hvor indkomsten pr. indbygger ligger 25% eller mere under fællesskabsgennemsnittet, praktisk taget dobbelt så mange mennesker som i de tilsvarende regioner i EUR-10.
Two points bring this out particularly clearly. In the Community of Twelve, practically twice as many people as in the Community of Ten live in regions in which per capita GOP is 25% or more below the Community average.
Men samtidig er også den relative indkomststilling for alle regioner i de ti tidligere medlemsstater blevet forhejet med 5% på grund af den statistiske sænkning af fællesskabsgennemsnittet.
At the same time, however, the relative income positions of all the regions of the Community of Ten have been raised by the 5% statistical lowering of the Community average by 5 X.
Den enkelte regions styrke eller svaghed, målt ved BNP pr. indbygger, er især afhængig af dens konkurrenceevne på nationalt og internationalt plan.
The strength or weakness of an individual region, in terms of GOP per head of population, is very much dependent on its competitiveness nationally and internationally.
Denne er igen bestemt af en lang række faktorer og kan derfor næppe måles på tilfredsstillende måde.
This is affected by a variety of factors and hence virtually impossible to measure satisfactorily.
Vigtige faktorer ved bestemmelsen heraf er imidlertid lenenhedsomkostningerne, arbejds produkt iv it et en og omregningskurserne på mellemlangt sigt.
Key determinants, however, are the level of unit labour costs, labour productivity and exchange rates in the medium term.
De udger vigtige rammebetingelser for afsætnings- og udviklingsmulighederne for den regionale produktion og for beskæftigelsen.
These are crucial in fashioning sales and growth potential for regional output and employment.
(9) Dette skyldes 1) foregeisen af antallet af regioner, 2) de særlige problemstillinger i disse nye regioner og 3) ændringerne i fællesskabs gennemsnittene. Dette kan illustreres ved felgende eksempler:
These effects are due to (1) the addition of new regions, (1i) the particular combination of problems in these new regions and (ill) the changes in Community averages.
- Medregningen af regionerne i de nye medlemsstater har fert til, at antallet af regioner, hvor BNP pr. indbygger androg mindre end 7 500 kebekraftenheder (basis 1983) (denne tærskelværdi svarer til henholdsvis 75% og 71% af gennemsnittet for EUR-12 og EUR-10), er steget fra 18 til 30, og at befolkningen i disse regioner er steget fra 33 til 6ø mio, dvs. 85%.
- As a result of the inclusion of the regions of the new Member States, the number of regions whose GDP per head of population amounted to less than 7 500 (1983) purchasing power standards (which is 75% of the average for the Community of Twelve and 71% of the average for the Community of Ten) rose from 18 to 30 and the population living in them from 33 million to 60 million, i.e. by 85%;
- Samtidig med den statistiske sænkning af gennemsnitsindkomsten på ca. 5% som feige af udvidelsen skete der en foregelse af det relative indkomst niveau for EUR-10 med samme procentsats.
- With the statistical lowering of average incomes by some 5% as a result of enlargement, the relative income level of the regions of the Community of Ten has risen by the same*percentage.
En region, der tidligere lå - 5% under fællesskabsgennemsnittet, når nu lige akkurat op på gennem snittet.
A region which used to be 5% below the Community average is now on the new average.
Der er sket tilsvarende relative ændringer for alle regioner i EUR-10.
Changes of similar proportions have resulted for .all the regions of the Community of Ten.
Kun femten regioner, hvis relative indkomstniveau lå på indtil 5% under gennemsnittet for EUR-10, har nu en indkomst, der ligger (indtil 5%) over gennemsnittet for EUR-12. Det drejer sig om fem regioner i Frankrig (Franche-Comté, Centre, Picardie, Provence-Alpes-Côte d'Azur og Aquitaine), fem regioner i den sydlige halvdel af Det forenede Kongerige (Derbyshire-Nottinghamshire og Leicestershire-Northhamptonshire i East-Midlands, Bedford-Hertfordshire i South-East, Avon-Gloucestershire-Wiltshire i South-Uest og Greater Manchester i North-Uest), to regioner i Italien (Toscana og Friuli-Venezia-Giulia), to regioner i Belgien (West-Vlaanderen og Liège) samt endelig Munster i Tyskland.
15 regions whose relative income levels in 1985 were up to 5% below the average for the Community of Ten now have incomes up to 5% above the average for the Community of Twelve.
En af de vigtigste grunde hertil skal seges i de nuværende produktionsstrukturer, der i de mindst udviklede stater ikke i tilstrækkelig grad er tilpasset de internationale efterspergselsstrukturer og udbudsforhold, og som ikke er fleksible nok, når det drejer sig om den stadige tilpasning.
One main reason for this is that production structures in less developed Member States are less well adapted to international demand structures and supply conditions and do not follow their constant shifts with sufficient flexibility.
Måler man de regionale produktivitetsforskelle ved hjælp af de til enhver tid gældende vekselkurser, og betragter man dem, for at udelukke kortvarige forstyrrelser, over et længere tidsrum, får man et klart billede (jf. bilag kort 2.2.1 A-2), hvor forskellene med hensyn til både produktivitet, vekselkurser og strukturmæssigt svage og stærke sider inden for de enkelte sektorer samtidigt kommer til udtryk.
If regional differences in productivity are measured at current exchange rates and - so as to eliminate short-term distortions - over a medium-term period, a clearly defined picture emerges (see Annex Nap 2.2.1 A-2), reflecting simultaneously differences in productivity, exchange rates and sectoral structural weaknesses or strengths.
Grækenland, Mezzogiorno og Irland er særligt svagt stillet i konkurrence- og produktivitetsmæssig henseende, og det samme gælder den vestlige og estslige del af Den iberiske Halve.
In addition to Greece, the Nezzogiomo and Ireland, the regions with particularly low levels of competitiveness and productivity are the western and southern parts of the Iberian peninsula.
Situationen er meget ugunstig i Portugal, hvis relative produktivitetsniveau endog ligger under det i forvejen meget lave indkomstniveau, der opnås takket være en erhvervskvotient, der ligger over gennemsnittet.
The situation is very unfavourable in Portugal, whose relative productivity level is even lower than its already very low income level, achieved with an above-average activity rate.
Situa tionen i Spanien adskiller sig på væsentlige punkter fra situationen i Portugal: den ringe konkurrenceevne skyldes ikke så meget den lave arbejdsproduktivitet (11), men er i hejere grad udtryk for andre svag heder i produktionsstrukturerne.
The situation in Spain differs from that in Portugal in a number of important respects. The low level of competitiveness is not so much the result of low labour productivity, but more a reflection of other weaknesses in production structures.
Hertil kommer, at en af grundene til det lave indkomstniveau er den meget lave erhvervskvotient (især for kvindernes vedkommende1, den særdeles hej e arbejdsleshed og det forhold, at gruppen af personer i den erhvervsaktive alder på grund af befolkningssammensætningen udger en relativt lille del af den samlede befolkning. - Inden for Spaniens grænser ger der sig imidlertid betydelige forskelle gældende for alle de nævnte faktorers vedkommende.
Other factors contributing to the low level of incomes are a very low activity rate (particularly among women), the particularly high level of unemployment and, for demographic reasons, the low proportion of persons of working age. There are, however, considerable differences within Spain as regards these various factors.
Arbejdsproduktiviteten i de centrale og vestlige regioner holder således langt fra trit med landsgennemsnittet.
Labour productivity in the central and western regions is well below the national average.
Sammenligner man på fællesskabsplan omfanget af de regionale skævheder med hensyn til indkomst (BNP pr. indbygger udtrykt i kebekraftspariteter) og konkurrenceevne (BNP pr. erhvervsaktiv udtrykt i ECU), viser det sig, at disse forskelle er omtrent lige store.
A comparison of the extent of regional disparities in incomes (GDP per head of population at purchasing power parities) and in competitiveness (GDP per person employed in ECUs) at Community level shows that both are roughly equally wide.
Ved en global betragtning viser det sig desuden, at områderne i den sydlige og vestlige periferi i begge tilfælde udger specielt svage punkter. Dette betyder imidlertid ikke, at disse to indikatorer kan træde i stedet for hinanden.
In both cases, moreover, large areas on the southern and western periphery stand out as particular weak spots.
For det ferste viser de som nævnt forskellige ting, for dét andet ferer de i mange tilfælde til helt forskellige relative positioner for de enkelte regioner.
In the first place, as explained, they measure different concepts, and in the second place each indicator may produce quite different relative positions for individual regions.
(10) Jf. EUROSTAT, Nationalekonomisk oversigt, ESVG, 1960-84, s. 69.
i^—T" :—7 ^See Eurostat, National Accounts ESA, 1960-84, P- 69.
(11) Arbejdsdproduktiviteten steg i Spanien med 4% om året i perioden 19731985, dvs. ca. dobbelt så hurtigt som i Fællesskabet som helhed.
Labour productivity rose in Spain between 1973 and 1985 by 4% a year, which was about twice as fast as the Community average.
Det bevirkede, at Spanien halede betydeligt ind på de andre.
This produced a significant catching-up effect.
Ud over de allerede nævnte forskelle med hensyn til arbejdsleshed, der består medlemsstaterne imellem, findes der inden for de enkelte medlemsstater yderligere alvorlige forskelle af lignende sterrelsesorden.
In addition to the abovementioned, substantial differences in unemployment between Member States, there are also serious disparities on a similar scale within Member States.
Forskellen mellem den hejeste og den laveste regionale arbejdsleshed lå i 1986 fra 6,5-7 procentpoints (i B, NL og GR) til 15-17 procentpoints (i I og ESP).
The differences between the highest and lowest regional unemployment rates in 1986 ranged between 6 1/2 to 7 percentage points (in Belgium, the Netherlands and Greece) and 15 to 17 percentage points (in Italy and Spain).
Ser man på de regionale forskelle med hensyn til arbejdsleshed i EUR-12, viser det sig, at det i de 25 dårligst stillede regioner er én ud af hver fem erhvervsaktive, der står uden arbejde, medens dette i de 25 bedst stillede regioner kun er tilfældet med én ud af hver tyve.
A look at the differences in unemployment at regional level in the Community of Twelve shows that in the 25 worst-hit regions one in five persons in the labour force is without work, while in the 25 regions which are in the most favourable position the figure is one in 20.
Den sterste arbejdsleshed findes for øjeblikket i visse dele af Syditalien, næsten alle spanske regioner, Irland, Nordirland og nogle britiske industriområder (jf. kort 2.2-2).
The highest unemployment rates are at present to be found in parts of southern Italy, almost *ll the Spanish regions, Ireland, Northern Ireland and a number of industrial areas in the United Kingdom (see Map 2.2-2).
(En detaljeret beskrivelse, der også omfatter den regionale ungdomsarbejdsløshed og arbejdslesheden blandt kvinder, gives i bilag 2.2.1 B).
(For a detailed analysis including regional unemployment among young people and women, see Annex 2.2.1 B).
Der fandtes allerede inden Fællesskabets udvidelse store, om end knap så grelle forskelle.
Wide, though less extreme differences existed even before the enlargement of the Community.
C. Rangfelgen mellem regionerne samt intensiteten af deres problemer på grundlag af et sammensat indeks
Classification of regions by problem intensity as shown by a composite measure
I dette afsnit beskrives de resultater, der opnås, når en række negleindikatorer for forskellene inden for Fællesskabet sammenstilles.
This section presents the results obtained when a number of key indicators of Community-wide regional disparities are combined.
Ligesom for alle andre beregninger af tilsvarende ' art skal der foretages et valg af relevante indikatorer, og det skal bestemmes, hvordan de skal sammenvejes (12).
As with all statistical operations of this kind, choices had to be made of the particular indicators to use and of the manner in which to combine them .
Inden for de forskellige individuelle politikker eller EF-fondenes specifikke aktioner kan og vil der også blive trukket andre indikatorer og kombinationer frem, navnlig vedrerende disses omlægning.
In the application of particular policies and/or particular operational purposes relating to Community structural funds, especially in relation to their reform, other indicators and combinations may be, and are drawn upon.
De ovenfor undersegte negleindikatorer for de regionale skævheder på fællesskabsplan er sammenfattet til et sammensat indeks.
The key indicators of Community-wide regional disparities looked at so far have been combined to produce a composite measure.