natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Afsnit 14: Landbrugspolitik
Section 14: Agriculture
Vigtigste aktiviteter og mål • Opfølgning af Kommissionens »grønbog- <
Priority activities and objectives ■ The follow-up to the Commission's Green Paper
Retningslinjer for den fælles landbrugspolitik — Landbrugspriserne for produktionsåret 1986/87 — Tilpasning af de fælles markedsordninger
Content of the common agricultural policy — Agricultural prices for 1986/87 — Adjustment of the agricultural market organizations
— Strukturforanstaltninger i landbruget og skovbrugsaktion • Landbrugsstrukturpolitik • Skovbrugsaktion
— Socio-structural measures in agriculture and action on forestry • Agricultural structure • Action on forestry
Forvaltning af den fælles landbrugspolitik
Management of the common agricultural policy
— De fælles markedsordninger • Vegetabilske produkter • Animalske produkter
— Market organization • Crop products • Livestock products
— Indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne • Agromonetære foranstaltninger • Konkurrencevilkår
— Approximation of laws • Agrimonetary measures • Competition
— Yderligereaktiviteter • Informationsnettet for landøkonomisk Bogføring • De rådgivende komiteer og forbindelserne til brancheorganisationerne
— Other work • Farm accountancy data network • Advisory committees and relations with agricultural and other organizations
Finansiering af den fælles landbrugspolitik: — Garantisektionen — Finansiering af fødevarehjælp — Udviklingssektionen — Fælles foranstaltninger
Financing the common agricultural — Guarantee Section — Financing food aid — Guidance Section — Common provisions
Afsnit 15: Fiskeripolitik
Section 15: Fisheries
Hovedlinjer i udviklingen
Section 16: Transport
Vigtigste aktiviteter og mål • Tilpasning af transportpolitikken til målet om fri konkurrence
Priority activities and objectives
— Jernbanerne — Vejtransport
Infrastructure
— Indre vandveje
Inland transport • Access to the market
Internationalt samarbejde
• Registration of ships
Grænsepassage
Air transport
Afsnit 17: Energipolitik
Multimodal transport
Fællesskabets energistrategi
Section 17: Energy
Udvikling af energiteknologier
Technological development
De enkelte sektorer — Olie og gas
Sectoral aspects
Energibesparelser og rationel energiudnyttelse — Nye og vedvarende energikilder
— Oil and gas — Solid fuels — Electricity and nuclear energy — Energy savings and rational use — New and renewable energy sources
Euratoms Forsyningsagentur
Supply Agency
Afsnit 18: Euratom's sikkerhedskontrol
Section 18: Safeguards
Afsnit 19: Nuklear sikkerhed
Section 19: Nuclear safety
Hovedlinjer i udviklingen — Strålingsbeskyttelse — Anlægssikkerhed — Radioaktivt affald — Internationale foranstaltninger
Main developments — Radiation protection — Plant safety — Radioactive waste — International action
Afsnit 20: Indsats på det kulturelle område
Section 20: Culture
KAPITEL III: FORBINDELSER MED TREDJELANDE
CHAPTER III: EXTERNAL RELATIONS
— Fremme af eksporten
Section 2: Commercial policy
Handelspolitiske spørgsmål inden for forskellige — Jern- og stålprodukter — Tekstilvarer — Non-ferro metaller
— Export credits • OECD Understanding on Export Credits for Civil Aircraft • Guidelines for Officially Supported Export Credits ('Consensus') — Export promotion
Økonomiske forbindelser mellem udviklingslande og industrilande
• Bilateral agreements with nonmember countries • Arrangements with preferential countries
Det vestlige økonomiske topmøde i Tokyo
Preparations for a new round of multilateral trade negotiations in G A TT
Fornyelse af multifiberarrangementet
Economic relations between developing and industrialized countries
Den europæisk-arabiske dialog
Western Economic Summit
De forenede Stater Japan
Section 4: Relations with the United States and Japan
Afsnit 5: Fællesskabets nærmeste naboer
Section 5: Relations with neighbouring countries
— Rådet for gensidig økonomisk Bistand (CMEA) • Polen • Rumænien • Tjekkoslovakiet • Ungarn
— Council for Mutual Economic Assistance — Poland — Romania — Czechoslovakia — Hungary
Middelhavslandene — Udvidelsens virkninger — San Marino — Tyrkiet — Cypern — Malta — Jugoslavien
Mediterranean countries — The impact of enlargement — San Marino — Turkey — Cyprus — Malta — Yugoslavia
Afsnit 6: Fællesskabets øvrige partnere i verden
Section 6: Relations with other countries
Landene omkring Den persiske Golf og på Den arabiske Halvø — Den arabiske republik Yemen
Countries of the Gulf and the Arabian Peninsula — Yemen Arab Republic
— Lande i Sydasien
CONTENTS
Kina — Republikken Korea — Andre lande i Asien
Asia — South Asia — Association of South-East Asian Nations — China — Korea — Other Asian countries
Afsnit 7: Udviklingspolitik
Section 7: Development cooperation
— FN's generalforsamlings ekraordinære samling vedr. Afrika — De forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling (UNCTAD) — De forenede Nationers Organisation for industriel Udvikling (UNIDO) — Verdensfødevareprogrammet
Cooperation through the United Nations — Special session of the General Assembly on Africa — United Nations Conference on Trade and Development — United Nations Industrial Development Organization — World Food Programme — World Food Council — Food and Agriculture Organization of the United Nations
— Nødhjælp
Emergency aid
Industrielt samarbejde med de ikke-associerede udviklingslande
Industrial cooperation with non-associated developing countries
Finansielt og fagligt samarbejde med udviklingslandene i Latinamerika og Asien
Financial and technical cooperation in Latin America and Asia
Udviklingssamarbejde med ikkestatslige organisationer
Cooperation through nongovernmental organizations
Afsnit 8: Forbindelser med lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne)
Section 8: Relations with the African, Caribbean and Pacific (ACP) countries
Samarbejde på minedriftsområdet
Energy cooperation
Samarbejde på energiområdet
Industrial cooperation
Samarbejde på industriområdet
Agricultural cooperation
Samarbejde på landbrugsområdet
Financial and technical cooperation
Institutionelle forbindelser
Institutional relations
Afsnit 9: Internationale organisationer og konferencer
Section 9: International organizations and conferences
— FN's konference om traktaten mellem stater og internationale organisationer eller mellem internationale organisationer
— United Nations Conference on the Law of Treaties between States and International Organizations or between International Organizations
— Det økonomiske og sociale Råd (ECOSOC)
— Economic and Social Council — United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization — International Monetary Fund and World Bank — International Atomic Energy Agency
Overenskomst om Told og Udenrigshandel
— International Energy Agency
INDHOLDSFORTEGNELSE og Udvikling (OECD)
Conference on Security and Cooperation in Europe
— Konferencen om Sikkerhed og Samarbejde i Europa (CSCE)
Council of Europe
Afsnit 10: Europæisk politisk samarbejde
Other intergovernmental cooperation
Andre områder for samarbejde på regeringsplan
CHAPTER IV: COMMUNITY LAW
Menneskerettigheder samt grundlæggende rettigheder
— Human rights • Basis • Specific measures • Relations with nonmember countries
Den fælles landbrugs- og fiskeripolitik
External and commercial policy
Udenrigs- og handelspolitik
Institutional and budgetary questions
395 institutionelle og budgetmæssige spørgsmål
THE YEAR IN BRIEF
I — Direktiver vedtaget af Rådet
II — Directives adopted by the Commission
II — Direktiver vedtaget af Kommissionen
Activities of the Court in figures
III — Forslag fremsendt til Rådet, men endnu ikke vedtaget
INSTITUTIONS AND OTHER BODIES
EF-INSTITUTIONERNE OG -ORGANERNE
PUBLICATIONS CITED IN THIS REPORT
Fællesskabet i 1986
The Community in 1986
Aret 1986 har været præget af en række begivenheder, forst og fremmest Spaniens og Portugals tiltrædelse, som har haft positiv betydning for udiklingen i disse to nye medlemslande og samtidig har styrket Fællesskabet, undertegnelsen af den europæiske falles akt, som er et udtryk for onsket om at uddybe det interne samarbejde i Fællesskabet og endelig de forste svage tegn på et nyt, omend stadig skrobeligt økonomisk opsving.
The key events of 1986 were the accession of Spaiti and Portugal (which contributed to the development of the two countries and helped strengthen the Community), the signing of the Single European Act (which constitutes a practical expression of the will to consolidate the Community from within) and the first hints of a still fragile economic recovery.
Udvidelsen vidner ligeledes om en vilje til at arbejde videre henimod en europæisk union og dermed også opfylde forventningerne i den europæiske befolkning.
The enlargement also provided evidence of the desire to respond to the aspirations of the citizens of Europe and rejoin the road to European Union.
Derfor må Fællesskabet nu bevise, at det er fast besluttet på at udvikle sig videre — også med tolv medlemslande — ved at udnytte de institutionelle midler, som det har fået i hænde ved regeringskonferencen i Luxembourg.
But the Community still has to demonstrate its determination to progress with 12 members and with the institutional structure which emerged from the Luxembourg Intergovernmental Conference.
Kommissionen insisterede ved forelæggelsen af sit arbejdsprogram for Europa-Parlamentet den 19. februar på, at det er absolut for Fællesskabet at forny sin institutionelle praksis, og det gælder fortsat.
The need for the Community to revamp its institutional practices — si/7/ as urgent as ever — was in fact stressed by the Commission when it presented its programme to Parliament on 19 February.
Da medlemsstaternes repræsentanter undertegnede den europæiske fælles akt henholdsvis den 17. og 28. februar i Luxembourg og Haag, var der opnået et klart fremskridt på det institutionelle område, idet denne akt giver Fællesskabet mulighed for at anvende en både hurtigere og mere effektiv beslutningsform.
The signing of the Single European Act by the representatives of the Member States on 17 February in Luxembourg and on 28 February in The Hague marks a definite institutional breakthrough, providing the Community as it does with more rapid and more efficient decisionmaking machinery.
Nu, hvor akten træder i kraft, gentager Kommissionen sin opfordring til alle regeringerne og til de parlamentariske instanser om at intensivere samarbejdet og skubbe alle forhåndsbetingelser og betænkeligheder til side.
As the Act enters into force, the Commission would repeat its call to all governments and parliaments to step up cooperation and banish all doubts and provisos.
Opbygningen af et stort europæisk økonomisk og finansielt marked uden indre grænser, som er en absolut nødvendig forudsætning for øget vækst og beskæftigelse, kræver en dynamisk og konstruktiv anvendelse af disse nye institutionelle bestemmelser.
Forceful and constructive implementation of these new institutional provisions is essential for the creation of a large European economic and financial area without internal frontiers, which is the only way back to growth and employment.
Medens Fællesskabet i 1986 traf beslutning om at realisere de mål, som udgør det økonomiske og sociale grundlag for Europas videre udvikling — det store marked uden grænser, teknologisk og monetært samarbejde samt økonomisk og social samhørighed — sætter den europæiske fælles akt, ved den mest omfattende ændring af Rom traktaten i 30 år, Fællesskabet i stand til at forbedre sin beslutningsproces og smidigere og mere demokratisk. I denne forbindelse vil flertalsafstemninger i Rådet være et
Not only did the Community decide in 1986 to work towards the objectives which constitute the economic and social base for the revitalization of Europe — the large market without frontiers, technological and monetary
Det store marked uden indre grænser, som er selve kernen i den europæiske opbygning, kan ikke gennemføres uden større samhørighed og solidaritet mellem Fællesskabets lande.
The large market without frontiers, the linchpin of the European venture, cannot be achieved unless there is greater cohesion and solidarity between the Member States.
Derfor må strukturfondene og Fællesskabets øvrige udviklingsinstrumenter strykes og gores mere effektive.
To this end the Community's structural Funds and other development instruments must be reinforced and their efficiency improved.
Fællesskabets finansielle situation, som i forvejen var vanskelig, er blevet yderligere forværret ved overskridelsen af loftet for de egne indtægter.
The Community's financial situation, which has not been without its problems in the past, worsened as the own resources ceiling ivas exceeded.
Kommissionen har derfor iværksat en grundig undersøgelse af, hvorledes man gennem ændringer af den fælles landbrugspolitik, strukturfondene og finansieringssystemet kan finde varige losninger på problemer.
The Commission consequently embarked on an in-depth study in an attempt to come up with lasting solutions based on reforms of the common agricultural policy, the structural Funds and financing.
Det er en forudsætning for inden 1992 at kunne realisere målsætningerne i den fælles akt: det store marked, økonomisk og social samhørighed og en fælles forskningspolitik.
These reforms are essential if the objectives of the Single Act — the large market, economic and social cohesion and a Community research policy — are to be achieved.
Indenfor landbruget har Kommissionen fulgt linjen i grønbogen: restriktiv prispolitik, beskæring af garantier og interventioner og oget medansvar.
On the agricultural front the Commission followed the approach advocated in its Green Paper: price restraint, cutbacks in guarantees and intervention, and more co-responsibility.
De budgetmæssige problemer tillige med udviklingen på landbrugsmarkederne i Fællesskabet og i resien af verden, som afspejles i udbredt strukturbetinget overproduktion i alle de industrialiserede lande, storre selvforsyning og konkurrenceeve i en række udviklingslande og færre betalingsdygtige, kræver en omfattende reform af den fælles landsbrugspolitik, men dog uden at tilsidesætte dens grundlæggende principper.
Apart from budgetary constraints, the changing pattern of agricultural markets in the Community and worldwide, reflected in general structural overproduction in all the industrialized countries, an increase in the number of self-sufficient, even competing, developing countries and a decline in 'paying' outlets, means that radical adjustments will have to be made to the common agricultural policy which leave its fundamental principles intact.
Fællesskabet i verden
The Community in the world
Medens 1986 på det interne plan især har været et overgangsår, har det udadtil været kendetegnet af stærk aktivitet.
Although within the Community 1986 was primarily a year of transition, there was intense activity in the field of external relations.
Fællesskabets virke i multilaterale fora og dets forbindelser med samtlige udviklingslande har været præget af en positiv udvikling.
Community action in multinational forums and relations with the developing countries as a whole evolved favourably.
Derimod har dets forbindelser med De forenede Stater og Japan været mere modsætningsfyldte og ofte kendetegnet af en serie alvorlige uoverensstemmelser og meget midlertidige aftaler.
By contrast, relations with the United States and Japan ebbed and flowed as serious disputes alternated with short-term agreements.
FÆLLESSKABET I 1986
THE COMMUNITY IN 1981,
21 multilaterale forhandlinger om en fornyelse af multifìberarrangementet har fort til forlængelse af dette for en periode på fem år.
It was also thanks to Community action that the multilateral negotiations on the renewal of the Multifibre Arrangement culminated in its extension for a five-year period.
Handelsforbindelserne med De forenede Stater har på ny været igennem en tid med stærke spændinger på grund af amerikanske protektionistiske tendenser, som skyldes en betydelig forøgelse af landets handelsbalanceunderskud.
It was another extremely tense year for trade relations with the United States as a result of the protectionism stemming from the sharp increase in the American trade deficit.
Fællesskabet har sogt at dæmme op for denne handelspartners krav, men har dog måttet give efter på nogle punkter, dels for at få De forenede Stater til fremover at aflwlde sig fra at angribe dets middelhavspolitik (pasta og citrusfrugter), og for at få dem til at acceptere konsekvenserne aj Spaniens og Portugals tiltrædelse af den fælles landbrugspolitik (import af amerikansk majs og sorghum på præferencevilkår).
The Community endeavoured to resist the United States demands but was forced to grant concessions to secure acceptance both of its Mediterranean policy (pasta and citrus fruit) and of the effects of Spanish and Portuguese accession on the common agricultural policy (preferential terms for imports of US maize and sorghum).
Fællesskabet har ligeledes accepteret at medtage halvfabrikata i den almindelige ordning for jern- og stålvarer for at få De forenede Stater til at ophæve sine ensidige foranstaltninger over for Fællesskabets eksport inden for denne sektor.
It also agreed to the inclusion of semifinished products in the general arrangement on steel products in order to put an end to the unilateral action taken by the United States against Community steel exports.
Fællesskabet har fastholdt sin strategi med hensyn til forbindelserne med Japan og fortsætter en bred dialog med de japanske myndigheder for at opnå en større åbning af dette store marked.
In the case of relations with Japan, the Community continued its strategy and widened the dialogue designed to achieve a further opening up of this vast market.
Fællesskabet har ligeledes arbejdet for en fælles holdning til verdensproblemerne, således at parterne hver for sig påtager sig sin rimelige andel af forpligtelserne på internationalt plan, og man har insisteret på, at der skal være bedre ligevægt mellem fordelene.
It also pressed for a common approach to world problems with both partners accepting their share of international responsibilities, insisting on a better balance of benefits.
I denne forbindelse er den japanske holdning til spørgsmålet om at afskaffe den diskriminerende ordning for vin og alkohol fra Fællesskabet en første prove på, om Japan virkelig har vilje til, som de japanske myndigheder så ofte har hævdet, at åbne sit marked og anvende loyale handelsmetoder.
In this connection, Japan's attitude to termination of its discriminatory arrangements for imports of Community wines and spirits will be a first test of the country's willingness to open up its markets by adopting fair trade practices, reiterated on numerous occasions by the Japanese authorities.
Men Tokyos handelsstrategi over for Europa er fortsat præget af en negativ holdning, som kan illustreres ved to foruroligende og afslørende eksempler for nylig: markedet for offentlige aftaler er lukket (et grelt eksempel er bygningen af den nye lufthavn i Osaka), og Japan anvender diskriminerende standarder.
However, two other recent examples of Tokyo's trade strategy vis-à-vis Europe are both worrying and revealing: exclusive public procurement (flagrant in the case of the building of the new Osaka airport) and the use of discriminatory standards.
Aret har ligeledes været kendetegnet af en afgørende udvikling i forbindelserne mellem østlandene, Rådet for Gensidig økonomisk Bistand (COMECON) og Fællesskabet.
A futher key development this year was the fundamental improvement in relations between the countries of Eastern Europe, the Council for Mutual Economic Assistance (CMEA) and the Community.
De europæiske COM ECO N-medlemslande har meddelt Kommissionen, at de er rede til at oprette bilaterale forbindelser med Fællesskabet parallelt med oprettelsen af of ficielle forbindelser mellem Fællesskabet og COMECON.
The European member countries of the CMEA informed the Commission of their willingness to establish bilateral relations with the Community in parallel with the establishment of official relations between the Community and the CMEA.
Det er imidlertid først og fremmest Fællesskabets forbindelser med udviklingslandene og selve udformningen af disse forbindelser, som er blevet udbygget og uddybet på positiv vis.
But it was Community relations with the developing countries and the approach to these relations which gained most in strength and in depth.
FÆLLESSKABET I 1986 udviklingslandene har Kommissionen fremsendt to meddelelser til Rådet, i hvilke den dels foreslår en udbygning af forbindelserne med Latinamerika, dels en ny udformning af det industrielle samarbejde med landene i Latinamerika, Asien, Den persiske Golf og Middelhavet.
With a view to extending the geographical scope of Community development cooperation, the Commission sent the Council two communications proposing closer relations with Latin America and a new approach to industrial cooperation with the countries of Latin America, Asia, the Gulf and the Mediterranean.
Endelig har medlemsstaterne inden for rammerne af det politiske samarbejde vedtaget en række udtalelser om terrorismen og om situationen i det sydlige Afrika, ledsaget af konkrete foranstaltninger.
Finally, within the framework of political cooperation, the Member States adopted statements on terrorism and on the situation in southern Africa, which for the first time were accompanied by specific practical action.
Fællesskabets interne udvikling
The Community's internal development
Selv om Fællesskabet har oplevet et overgangsår, som kan synes roligt, hvis man ser på de ikke uvæsentlige institutionelle fremskridt, der er skabt basis for, og det endnu svage økonomiske opsving, skal man være klar over, at vi står over for en landbrugs økonomisk og finansiel krise, som vil kunne ryste det i sin grundvold.
Although this transitional year has been deceptively calm for the Community if we think in terms of the significant institutional progress within its reach and the incipient, albeit fragile, economic recovery, we must not be lulled into ignoring the agri-economic and financial crisis looming on the horizon.
Derfor skal reformen af den fælles landbrugspolitik og tilpasningen af strukturfondene til målsætningen om større intern økonomisk og social samhørighed, som er absolut nødvendige i sig selv, samtidig bidrage til at løse dette tredje centrale problem, som det udvidede Fællesskab står over for: dets finansiering må og skal være troværdig.
Reforming the common agricultural policy and gearing the structural Funds to the attainment of internal economic and social cohesion are consequently not only essential in themselves but also vital if this third critical problem facing the enlarged Community — the credibility of its financing — is to be resolved.
Det er et opmuntrende tegn for en sanering af budgettet, at der i slutningen af året blev vedtaget en række reformforanstaltninger inden for sektoren for mejeriprodukter og oksekød, som er i tråd med de i »grønbogen« fastlagte retningslinjer.
An encouraging sign as far as the prospects for improving the budget situation are concerned was the end-of-year adoption of reform measures in the milk and beef/veal sectors in accordance with the guidelines laid down in the Greet!
På budgetområdet har nedgangen i indtægterne tillige med stigningen i udgifterne til landbruget ført til, at loftet for Fællesskabets egne indtægter er overskredet.
On the budgetary front, the combination of falling revenue and increased agricultural spending has meant that the own resources ceiling has been exceeded.
Dette har skabt et strukturelt problem, som Kommissionen har opfordret de øvrige institutioner til at overveje.
This in turn poses a structural problem which the Commission has encouraged the other institutions to address.