natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Beliggende i udkanten af Accra lige ved siden af den jernbane, der bringer tropisk hårdt træ ind fra alle egne af Ghana, specialiserer selskabet sig i træle­getøj og pædagogiske spil.
Situated on the outskirts of Accra, next to the railway bringing in tro­pical hardwood from all over Ghana, the company specializes in wooden toys and educational games.
Det blev startet for 15 år siden med et ret fåtalligt personale, idet det fremstillede dyr, bogstaver og byggeklodser af træ.
It started up 15 years ago with a smallish staff making wooden animals, letters and bricks.
I 1980 modtog firmaet en gavebistand over EF­midler til handelsfremmende foran­staltninger, så det kunne deltage i legetøjsmessen i Nürnberg, de første af i alt otte tilskud af denne art. I 1984 og 1985 modtog Akuaba ligeledes faglig bi­stand med produktdesign og markedsføring gennem Centret for Industriel Udvikling.
In 1980 the firm received a grant from EEC trade promotion funds to attend the Nuremberg Toy Fair, the first of eight such grants. In 1984 and 1985 Akuaba also received tech­nical assistance with product design and marketing, through the Centre for the Development of Industry.
Og hvad med resultaterne? I 1985, da hele foretagendet blev gjort til gen­stand for en kritisk bedømmelse, fandt man, at de 22 firmaer tilsammen be­skæftigede 1 130 ansatte, havde regi­streret et lokalt salg på 52 mio cedi i det foregående år og haft en indtjening fra eksport på 2,4 mio ecu.
As a result of its presence at Nuremberg, and of CDFs aid, the firm branched out into other products ­ jigsaw puzzles, garden slides and climbing frames and, more recently, household furniture ­ and won orders from Europe and America.
I 1982 opnåede Akuaba, der led under mangel på hård valuta, et lån på 30 000 ecu inden for rammerne af EF's første kreditlinje til NIB med henblik på import af produkter af andet materiale end træ, som f. eks. perler, skruer, hjul, ikke­giftig maling, lak, møbelruller og klæbemidler.
In 1982 Akuaba, short of hard currency, obtained a loan of 30 000 ECU from the EEC's first line of credit to the NIB, to import non­wooden pro­ducts such as beads, screws, wheels, non­toxic paints, lacquers, castors and adhesive glue.
Uden disse kompo­nenter, som ikke er til at få i Ghana, ville den have haft vanskeligt ved at opret­holde produktionen.
Without these components, not available in Ghana, it would have had difficulty maintaining production.
Selskabet har nu 100 ansatte, har udvidet sin fabrik, fået et større varesorti­ment og øget salget til udlandet fra 10% i 1983 til næsten 50% af det samlede salg i 1987, og dets indtægter fra denne eksport giver det mulighed for at få dækket det meste af sit behov for udenlandsk valuta. ■
The company now employs 100 people, has extended its factory, enlarged its range of products and increased overseas sales from 10 % in 1983 to almost 50% of its total sales in 1987, earning from these exports most of the foreign exchange it needs. ■
Centret for Industriel Udvikling
The Centre for the Development of Industry
Som følge af, at Fællesskabet og A VS-stateme var stærkt interesserede i at fremme udviklingen af små og mellemstore virksomheder, blev Centret for Industriel Udvikling (CIU) oprettet i 1977 under Lomé I. CIU er et praktisk, operationelt instrument, som bruges til etablering og styrkelse af erhvervsvirksomheder i AVS-staterne, især ved fremme af samarbejdet mellem selskaber i AVS- og EF-landene.
Keen to encourage the promotion of small and medium­sized enterprises, the Community and the ACP States set up the Centre for the Development of Industry (CDI) in 1977, under Lomé I. CDI is a practical operational instrument for establishing and strengthening enterprises in ACP States, especially by fos­tering cooperation between ACP and EEC companies.
Centret formidler kontakter mellem EF- og A VS-firmaer, der ønsker at samarbejde, især ved etablering af fællesforetagender, de såkaldte »joint ventures«').
It facilitates contacts between EEC and ACP firms wishing to cooperate, particularly through the creation of joint ven­ tures.1
Blandt den række gratis serviceydelser, som det tilbyder, kan nævnes identifikation af projekter, samfinansiering affeasi-bility-undersøgelser, faglig bistand, omstrukturering af igangværende firmaer og oprettelse af nye2).
Its range of free services includes the identification of projects, the co­financing of feasibility studies, technical assistance, the restoration of existing firms and the setting up of new ones.2
CIU stiller ikke selv aktiekapital eller lånefinansiering til rådighed, men kan bistå med at finde frem til kilder til en sådan finansiering.
CDI does not itself provide equity or loan finance, but can assist in locating sources of such finance.
Mellem 1977 og 1987 medvirkede CIU til at gøre 105 nye industriprojekter i AVS-landene produktionsklare og ydede faglig bistand til 142 igangværende firmaer, idet det mobiliserede nyinvesteringer, der i alt beløb sig til ca. 130 mio ecu, og bidrog til at oprette over 4400 nye arbejdspladser og efteruddanne 370 faglærte virksomhedsansatte.
Between 1977 and 1987, CDI was instrumental in putting 105 new ACP industrial projects into production, and provided technical assistance to 142 existing firms, mobilizing new investment totalling some 130 million ECU and helping to create over 4 400 jobs and train 370 skilled personnel.
CIU's meget brede opgaveformulering understøttes kun af sparsomme menneskelige og finansielle ressourcer.
The CDTs wide terms of reference are supported by slender human and financial resources.
Dette sæt ter uvægerlig snævre grænser for, hvad det formår at udrette.
This inevitably puts a limit on what it can achieve.
Ikke desto mindre mangler der ikke eksempler på AVS/EØF-partnerskaber, der har nydt godt af CIU's bistand.
None the less, there is no shortage of instances of ACP­EEC partnerships which have benefited from CDI assistance.
Vi bragte ét eksempel herpå i foregående afsnit (Papua-Ny Guinea).
We gave one example in the previous section (Papua New Guinea).
Her er ét til.
Here is another.
') Et »joint venture« er et industrielt foretagende, som igangsættes af samarbejdspartnere, i dette tilfælde fra EF- og AVS-staterne, idet de deler de finansielle risici og forener deres viden om markeder, produktionsteknikker og virksomhedsledelse.
' A joint venture is an industrial enterprise undertaken by partners, in this case from EEC and ACP States, who share the financial risks and pool their knowledge of markets, production techniques and management.
Denne formel indebærer visse fordele for små AVS-fir-maer, der får adgang til teknologi og finansiering og nyder godt af den europæiske samarbejdspartners praktiske erfaringer med hensyn til organisation og ledelse.
This formula has certain advantages for small ACP fírms who gain access to technology and finance and benefit from the European partner's practical organizational and managerial experience.
Det europæiske firma får nye afsætningsmuligheder for sin knowhow og en chance for at komme ind på nye markeder.
The European firm gains new outlets for its know­how and a chance to diversify its markets.
) Siden Lomé Ill's ikrafttræden har CIU udvidet sine serviceydelser til også at omfatte licensaftaler, franchiseaftaler, ledelseskontrakter og international underentreprise.
Since the entry into force of Lomé HI the CDI has extended its range of services to include licensing agreements, franchising, management contracts and international sub­contracting.
EF yder faglig bistand til fremstilling af kosmetik
European technical assistance with the preparation of cosmetics
Grenada, der er berømt for sine togtskibe har hjulpet dem til en omsætningsforøgelse på 25 % i hvert af de sidste tre år.
SIP, which is 90% Grenadian­owned and 10% European­owned, now has an annual turnover of 450000 East Caribbean dollars and SIC (owner­ship 40 % Grenadian and 60 % Euro­pean) an annual turnover of 300000 EC dollars. ■
SIP, hvis aktiekapital for 90 % vedkommende er grenadisk­ejet og for 10% vedkommende på europæiske hænder, har nu en årsom­sætning på 450 000 østvestindiske dol­lars og SIC (40 % ejes af grenadere og 60 % af europæere) en årsomsætning på 300000 østvestindiske dollars. ■ muskatnødder og sin naturskønhed, er essentielt et landbrugsland; dets frem­stillingssektor tegner sig kun for 2,4% af bruttonationalindkomsten.
Grenada, famed for its nutmegs and its natural beauty, is essentially an agricultural country; its manufac­turing sector only accounts for 2.4% dï gross domestic product.
SIP og SIC bidrager ikke alene til sektorens udvikling, men gør tillige god brug af lokale ressourcer: blomster, krydderier og kokosolie, som i stor udstrækning anvendes til kosmetikvarer og toiletar­tikler.
SIP and SIC are not only contributing to the development of the sector but also putting local resources to good use: flowers, spices, and coconut oil, much used for cosmetics and toil­îtries.
Spice Island Perfumes Ltd blev oprettet i 1981 med henblik på frem­stilling af parfumer og pakning af
Spice Island Perfumes was set up in 1981, to make perfumes and pack­
Blomster og krydderier på Grenada: muskatnød...
Flowers and spices of Grenada: nutmeg ...
1983 besluttede selskabet at udvide sit virkefelt med kosmetikvarer og hen­vendte sig igen til CIU om bistand.
^?A\VH''ll"VAl)i,\«IWSB^^5
Det blev besluttet at oprette et søster­selskab, Spice Island Cosmetics Ltd; og Centret ansatte en rådgiver, en britisk kosmetolog, der skulle besøge Grenada og hjælpe SIC med at udvikle et pro­duktudvalg ­ shampoos, hårlotioner, deodoranter og hudplejecremer ­under anvendelse af lokale og importe­rede ingredienser og parfumer, som blev produceret af SIP.
'Må m assistance. It was decided to set up a sister company, Spice Island Cosmet­ics Ltd, and the Centre hired a con­sultant, a British cosmetologist, to visit Grenada and help SIC develop a range of products ­ shampoos, hair lotions, deodorants and beauty creams ­ using local and imported ingredients and perfumes produced by SIP.
Rådgiveren hjalp desuden med at oplære selskabets tekniker og med at installere dets pro­duktions­ og kvalitetskontroludstyr.
The consultant also helped to train the company's technician and to install its production and quality control equipment.
De to selskaber eksporterer en del af deres produkter til naboøerne St. Vincent og Barbados og har vundet fodfæste på mere fjerntliggende afsæt­ningsmarkeder som f. eks. Det Fore­nede Kongerige og Østrig.
The two companies export part of their produce to the neighbouring islands of St Vincent and Barbados and have found outlets further afield, in the United Kingdom and Austria.
Ud over at afsætte sine egne produkter lokalt sæl­ger SIP en række artikler, som frem­stilles af grenadiske kooperativer og kunsthåndværkere.
In addition to marketing its own pro­ducts locally, SIP sells a number of articles made by Grenadian coopera­tives, artisans and craftsmen.
CIU's første bistand tog form af et studie af Caricom­området, der identificerede potentielle marke­der.
CDI's initial assistance took the form of a study of the Car­icom area, which identified potential markets.
Desuden afholdt Centret udgif­terne i forbindelse med en studierejse, som SIC's administrerende direktør foretog til Europa, hvorunder hun aflagde besøg i laboratorier, der hjalp hende med at vælge udstyr og maski­ner til at starte produktionen og des­uden gav hende oplysninger om pro­duktionsprocesser og materialeleveran­dører.
The Centre also financed a visit by SIC's managing director to European laboratories which helped her with the initial selection of equipment and machinery and pro­vided her with information on pro­cesses and sources of materials.
I øjeblikket klarer begge selskaber sig godt.
At present both firms are doing well.
Den genoplivede turisme på Grenada og hyppigere anløb af kryds­
The revival of the tourist trade in Grenada and an increase in cruise ship arrivals have helped them to achieve a 25 % increase in turnover during each of the past three years.
Lige siden den industrielle revolution er der sket en stadig forøgelse af de menneskelige og finansielle ressourcer, som sættes ind for at sikre selvforsyning med energi.
Since the industrial revolution, the human and financial resources invested in ensuring selfsufficiency in energy have increased steadily.
Ingen af de industrialiserede lande kan rose sig af at ha ve løst dette problem på en fuldt tilfredsstillende måde.
None of the industrialized countries can claim to have solved this problem in a completely satisfactory way.
De er alle klar over, at der ikke skal meget til for at bringe forstyrrelse i den skrøbelige balance mellem energibehov og energiforsyninger.
They are all well aware that the precarious balance between energy needs and energy supplies is only too easily disturbed.
Hvilken virkning har alt dette på udviklingslandene?
What about developing countries then?
Selv i de tilfælde, hvor der er potentielle energikilder til rådighed, er de store investeringsudgifter, som skal til for at udnytte dem, ensbetydende med, at der vil blive pålagt fremtidige generationer en betydelig gældsbyrde.
Even where energy is potentially available, the high cost of investment required to exploit it means exposing future generations to considerable debt.
Man bør ikke se bort fra de sociale og kulturelle forstyrrelser, som vil blive resultatet af, at der udsendes i hundredevis af udenlandske teknikere, der skal udføre projekteringsarbejder og træne lokal arbejdskraft.
The social and cultural disruptions resulting from the deployment of hundreds of foreign technicians to develop a site and train staff should not be ignored.
Der bør ligeledes tages hensyn til, at et naturligt miljø erlangt mere sårbart overfor skadelige virkninger end et industrialiseret miljø.
It must also be borne in mind that a natural environment is much more sensitive to harmful effects than an industrialized environment.
Podning af importeret teknologi på en udviklingsøkonomi er og bliver en vanskelig operation, og én, der ikke altid lykkes.
Grañing imported technology on a developing economy remains a delicate operation, and one that does not always take.
Situationen er endnu værre for lande, der er afhængige af tilførsel af udenlandske brændsler.
The situation is even worse for countries which depend on foreign fuel supplies.
Leverancerne skal betales med knappe valutabeholdninger, som er indtjent ved eksport af lokal produktion.
Deliveries must be paid for with scarce foreign exchange earned from the export of local production.
Hertil kommer, at de selvsamme lande har problemer med skovødelæggelse og ørkendannelse.
On top of this, these same countries are faced with deforestation and desertification.
Her kommer problemet med brænde ind i billedet, uden hvilket der ikke kan koges hirsegrød, smeltes jern eller ¡aves mursten.
Enter the issue of fuelwood, without which millet cannot be cooked, iron smelted or bricks made.
Endelig er der det forhold, at selv om alle i dag er enige om, at selvforsyning med elektricitet udgør en integrerende del af udviklingsprocessen, har det taget lang tid, inden tanken blev almindeligt accepteret.
Finally, even though today everyone agrees that selfsufficiency in power supplies is part and parcel of development, it has taken a long time for the idea to be accepted.
Inden olieprisernes himmelflugt havde mange specialister både i Nord og Syd vendt op og ned på rækkefølgen i processen, idet de troede, at det var m uligt at skyde genveje.
Before oil prices rocketed, many specialists from both North and South had inverted the process, believing it was possible to take short-cuts.
Deres begrebsverden afspejlede en epoke, som nu er forbi, hvor det var den almindelige opfattelse, at man kunne sikre en fortsat vækst ved hjælp af ubegrænsede energiressourcer.
Their conceptions were a reflection of an era, now past, when it was widely believed that continued growth could be brought about by limitless energy resources.
Et blik på olieimporten for de udviklingslande, der ikke selv erproducenter, afslører nogle urovækkende tal.
A glance at oil imports of non-producing Third World countries reveals some alarming figures.
I løbet af de ti år fra 1970 til 1980 blev deres import fordoblet, idet den steg fra 90 til 220 mio tons.
Over the 10 years from 1970 to 1980, their imports doubled, rising from 90 million to 220 million tonnes.
Den kostede ni gange så meget, idet udgifterne steg fra 5400 til 49300 mio dollars. Dette var en katastrofe for økonomier, der i forvejen var svage.
They cost nine times more: from 5400 million to 49300 million dollars.
Bør energibesparende foranstaltninger fremmes?
Should energy saving be encouraged?
Det kan der ikke herske tvivl om, især hvis man serpå det store olieforbrug inden for en enkelt sektor i udviklingslandene, nemlig transport: i Kenya udgør det 45 % af det samlede forbrug, i Thailand 43 %, i Brasilien 36%... i forhold til under 20 % i Europa.
Definitely, especially considering the heavy consumption of oil in a single sector in developing countries - transport: Kenya 45%, Thailand 43 %, Brazil 36%... compared to under 20% in Europe.
Nogenlunde det samme er tilfældet i andre økonomiske sektorer - produktion, distribution, forarbejdning - idet der forbruges langt mere brændsel til den samme produktion i Syd end i Nord.
The situation is similar in other economic sectors - production, distribution and processing - which consume much more fuel in the south than in the north for the same output.
Desværre er maskiner og motorkøretøjer, der er mere økonomiske i drift, dyre, hvortil kommer, at de som regel må importeres.
Unfortunately, more economic machinery and vehicles are expensive and usually have to be imported.
Energikrisen er ikke gået uden om den traditionelle sektor.
The energy crisis has not spared the traditional sector.
I Den Tredje Verden lever 60 % af befolkningen i landdistrikterne, og i de mindst udviklede lande stiger tallet til 90 %.
In the Third World, 60 % of the popula tion lives in rural areas, and in the least developed countries the figure rises to 90 %.
Træ og organiske affaldsstoffer er de vigtigste energikilder for land befolkningen; i Sahel hidrører 90 % af energi forsyningen fra traditionelle kilder.
Wood and organic waste are the chief sources of energy for rural populations; in the Sahel, 90 % of the energy supply comes from traditional sources.
Rent teoretisk er der tale om vedvarende energikilder, men skovene ødelægges på grund af befolkningseksplosionen, udvidelsen af landbrugsjord og græsningsjord samt ørkenens fremmarch.
Theoretically, these sources are renewable, but forests are being destroyed as a result of the population explosion, the extension of farmland and grazing land, and the advance of the desert.
11980 opstillede FAO det skøn, at l 300 mio mennesker havde vanskeligt ved at skaffe sig tilstrækkeligt brænde, ogatca. 100 mio led alvorlige afsavn.
In 1980, the FAO estimated that 1300 million people were having problems with woodfuel supplies and that some 100 million were experiencing serious shortages.
Der måtte findes egnede alternative energikilder, og det kunne ikke gå hurtigt nok.
Suitable alternative sources of energy would have to be found, and quickly.
Af finansielle grunde var det udelukket at anvende olie.
For financial reasons, oil was not the answer.
Udviklingslandene har sat sig for at løse energiproblemet.
Developing countries have taken up the energy challenge.
De forsøger at økonomisere med det traditionelle brændsel og at gøre de til rådighed stående ressourcer profitable.
They are trying to economize on traditional fuel and make available resources profitable.
Gennem at vælge at investere i energisektoren forsøger disse lande at opbygge et solidt fundament for en fremtidig udvikling.
By choosing to invest in the energy sector, these countries are trying to build a solid base for future development.
Det Europæiske Fællesskab har forpligtet sig til at understøtte Tredje Verden-landenes politik, der sigter mod selvforsyning med energi, samtidig med at skovene bevares.
The European Community has undertaken to support the policies of Third World countries aimed at selfsufficiency in energy while preserving forests.
Fra en meget beskeden begyndelse er det europæiske samarbejde inden for energisektoren vokset siden det første oliechok.
Initially very modest, European cooperation in the energy sector has been growing since the first oil shock.
Selv om Lomé I blev undertegnet i 1975, prioriterede den ikke energisektoren højt.
Even though signed in 1975, Lomé I did not give priority to the energy sector.
Men de barske realiteter, som opstod som følge af olieprisstigningerne, gjorde snart et samarbejde inden for denne sektor bydende nødvendigt. I 1976 havde bistanden til sektoren større omfang end i alle de foregående 18 år til sammen.
But the harsh realities of the oil price rises soon imposed cooperation in this sector: in 1976 the volume of aid for the sector was higher than it had been during the previous 18 years put together.
Ved hvert af de her omtalte projekter blev der anvendt en forskellig teknik for at imødekomme et specifikt energibehov: bygningen af en tunnel til omledning af Amarti-flodens strøm til et reservoir oven over Finchaa-kraftværket (Etiopien), installation af soldrevne pumper i Mali og støtte til indførelse af forbedrede komfurer i Niger. 58
Each of the three projects included here employed a different technique to meet a specific energy need: the construction of a tunnel to divert the flow of the river Amarti into a reservoir above the Finchaa power station (Ethiopia), the installation of solar pumps in Mali, and the promotion of improved cooking stoves in Niger.
Bygning af tunnelen, der omleder Amarti-floden
Amarti diversion tunnel under construction
I Etiopien har under 10% af befolkningen adgang til elektrisk kraft, som kun findes i de større byer.
In Ethiopia, less than 10 % of the population has access to electric power which is only available in the big cities.
Alene Addis Abeba forbruger 75 % af de samlede elektricitetsforsyninger.
Addis Ababa alone con­sumes 75 % of total power supplies.
Den etiopiske regering har planer om at stille elektricitet til rådighed for alle, især fordi den er en vigtig faktor med hensyn til landbrugs- og industriudvikling.
The Ethiopian Government plans to make electricity available to all, par­ticularly as it is an important factor in agricultural and industrial develop­ment.
For at mindske afhængigheden af importeret olie iværksatte landet et program med det formål at udvikle sine naturgivne energikilder: vand og varme kilder.
In order to reduce dependence on imported oil, the country under­took a programme to develop its natural sources of energy: water and hot springs.
Teknisk set leveres elektriciteten i Etiopien gennem to forskellige systemer: det sammenkoblede system eller hovednettet, der forsyner Addis Abeba gennem en højspændingsledning, og »stand alone«-systemet, der består af 36 lokale understationer over hele landet, som er oliefyrede.
Technically, electricity in Ethio­pia is supplied through two different systems: the inter­connected system (ICS) which supplies Addis Ababa through a high­tension line, and the self­contained system (SCS) made up of 36 local sub­stations scattered all over the country, operating on fuel oil.
Det første chok over de stærkt stigende oliepriser fik de etiopiske elektricitetsmyndigheder til at revidere deres plan om at udvide »stand alone«-nettet og i stedet fremme anvendelsen af alternative energikilder.
The initial shock of soaring oil prices prompted the Ethiopian Elec­tric Light and Power Authority to revise its plan of extending the SCS network, and promote alternative sources of energy instead.
Derefter blev der lagt særlig vægt på at forøge vandkraften og føre overføringsledninger fra hovednettet ud til zoner,
There­after, emphasis was laid on increas­ing hydroelectric power and extend­
Tunnelens udmunding ved Finchaa-søen
Tunnel outlet to Lake Finchaa
INDUSTRI OG HANDEL som blev forsynet med elektricitet af de oliefyrede stationer. Det var hensig­ten at erstatte olie med vand som ener­gikilde.
INDUSTRY AND TRADE covers a surface area of 14.5 km2.