natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Medmindre andet er angivet, er Generaldirektoratet for økonomiske og finansielle spørgsmål, Kommissionen for De europæiske Fællesskaber, rue de la Loi 200,1049 Bruxelles, ansvarligt for teksternes offentliggørelse ; forespørgsler, der ikke vedrører salg og abonnement, bedes stilet til denne adresse.
Unless otherwise indicated the texts are published on the responsibility of the Directorate-General for Economic and Financial Affairs of the Commission of the European Communities, rue de la Loi 200. 1049 Brussels, to which enquiries other than those related to sales and subscriptions should be addressed.
Redaktionen afsluttet i juni 1983
The manuscript was completed in June 1983.
Gengivelse er tilladt med kildeangivelse, dog forbudt over kommercielle edb-net uden Kommissionens tilladelse
Reproduction is subject to acknowledgement of the source, except in the case of commercial data-base networks, where the authorization of the Commission is required.
Belgien Danmark Forbundsrepublikken Tyskland Grækenland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Det forenede Kongerige Fællesskabet i alt Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Italien, Det forenede Kongerige Fællesskabet bortset fra Grækenland Den belgisk­luxembourgske økonomiske Union
Belgium Denmark Federal Republic of Germany Greece France Ireland Italy Luxembourg The Netherlands United Kingdom Total of the member countries of the European Community Federal Republic of Germany, France, Italy, United Kingdom European Community without Greece Belgo-Luxembourg Economic Union
Frit om bord
SOEC STMS VSTF
Anslået Oplysninger foreligger ikke Sæsonkorrigeret Tal foreligger ikke
Estimate Data not available Seasonally adjusted Decimal point Not applicable Average Infinity
Investeringerne
Investment
Energi og økonomi : undersøgelse af de vigtigste relationer i EF­landene
Energy and the economy : a study of the main relationships in the countries of the European Community
Energiopgørelser og økonomisk aktivitet i EF: 1973­1982, de vigtigste resultater
Energy balances and economic activity in the European Community: the main findings for the period 1973-82
Efterspørgelselasticiteter for energi : en empirisk oversigt
Energy demand elasticities : a review of the literature
Efterspørgselselasticiteter for energi : en model og dens resultater for fem EF­medlemsstater
Energy demand elasticities : a model with results for five Community member countries
Fællesskabets, De forenede Staters og Japans udenrigshandel
The foreign trade of the Community, the United States of America and Japan
Fællesskabets samhandel med tredjelande: investerings­godeindustrierne truet (1973­1981)
The Community's external trade: the equipment goods industry under threat (1973-81)
Eksterne bindinger og virkninger af pris­ og indkomstelastici­teter i EF­landenes, USA's og Japans udenrigshandel
The external constraint and the operation of the price and income elasticities of external trade in the Community countries, the United States and Japan
Indledning 1. Beskatning og selvfinansiering 2.
Introduction 1.
Kanalisering af opsparingen over i virksomhederne 3.
Channelling savings to firms 3.
Beskatningen og de forskellige virksomhedstyper
Taxation and types of enterprises
Det er nødvendigt at skabe bedre muligheder for såvel selvfinansiering som ekstern finansiering i form af egenkapitaltilførsel
The need to improve both selffinancing and external financing through the raising of equity capital
Forøgelse af virksomhedernes selvfinansieringsevne 3.1 Beskatning og selvfinansiering 3.2 Investeringsstimulanser 3.3 Opmuntring til risikotagning 3.4 Tilpasning af virksomhedernes skattebyrde
Increasing firms' selffinancing margins 3.1 Taxation and selffinancing 3.2 Investment incentives 3.3 Encouraging risk-taking 3.4 Readjustment of the tax burden on enterprises
Kanalisering af opsparingen over i finansiering af investeringerne
Channelling savings into the financing of investment
Beskatning af virksomheder 2.
Taxation of enterprises 2.
Virksomhedernes skattebyrde 3.
Tax burden on enterprises 3.
Selskabsbeskatning, skattefradrag og kildeskat
Corporation tax, tax credit and witholding tax 4.
Erhvervsinvesteringerne og de skattemæssige og finansielle vilkår
Business investment and the tax and financial environment1
— i meddelelsen fra april 1983 foreslås på grundlag af en sammenligning mellem erfaringerne i medlemsstaterne en række hensigtsmæssige foranstaltninger og skridt på det skattemæssige og finansielle område, som kan øge de interne ressourcer, som virksomhederne har til rådighed for investeringer samt øge udbuddet af risikovillig kapital. Under hensyntagen til situationen i de forskellige lande foreslås det, at disse foranstaltninger vedtages eller styrkes.
On the basis of a comparison of expenditure in Member States, the communication of April 1983 identified useful measures and steps that could improve the tax and financial environment of firms, leading to more resources for investment through self-finance and a larger supply of risk capital; it recommended that such measures should be adopted or reinforced, as a function of the specific situation in each country.
I det følgende uddybes en række af de punkter, som er behandlet i meddelelsen fra april, og der fremlægges en række supplerende oplysninger.
These matters were brought to the attention of the European Council when it met in June and December of last year.
Disse tre spørgsmål blev forelagt Det europæiske Råd på møderne i juni og december 1982.
The following paragraphs deal in greater detail with some of the points raised in the April communication, and provide further information.
Generelt opfylder disse meddelelser behovet for en fælles uddybning af en række spørgsmål, som kort beskrevet vedrører »udbudspolitikken« eller »justeringspolitikken«, samt behovet for at skabe en bedre samordning mellem medlemsstaternes og Fællesskabets strukturelle foranstaltninger. ninger.
In more general terms, the communications are a response to the requirement for joint in-depth consideration of certain questions connected with what could be briefly termed 'supply policy' or 'adjustment policy', and for strengthening the links between national and Community structural measures.
Virksomhedernes selvfinansieringsmuligheder afhænger først og fremmest af den relative pris- og omkostningsudvikling ; skattebyrden har imidlertid også en vis betydning ; tabel 1 i KOM(83) 218 indeholder oplysninger herom.
Firms' selffinancing capacity is determined first and foremost by the relative trends of prices and production costs; however, the burden of taxes is not irrelevant. Information on this subject will be found in Table 1 of COM(83)218.
Tallene refererer til skatteprovenuet, og så længe der ikke foreligger oplysninger om omfanget af overvæltning, kan de ikke anvendes som målestok for det faktiske skattetryk; endvidere vedrører tallene kun virksomheder, der har selskabsform (selvstændige erhvervsdrivendes overskud er medtaget under husholdningernes indkomster).
The figures available refer to tax yields: in the absence of information on the extent of tax shifting, this gives no indication of the effective incidence. The figures relate only to incorporated companies (the profits of unincorporated businesses are included among the income of households).
Meddelelsen fra juni 1982 indeholder en analyse af de makroøkonomiske faktorer, som påvirker investeringerne (vækst, variabel inflation, rentesatser og valutakurser, offentlige underskud osv.) og en oversigt over mulige støtteforanstaltninger på nationalt niveau (omlægning af offentlige budgetter med henblik på produktive udgifter; rationalisering og forbedring af det offentliges indgriben over for virksomhederne på det lovgivningsmæssige, skattemæssige og finansielle område) og på fællesskabsniveau (styrkelse af det indre marked; tilpasning og støtte på specifikke områder: F & U, innovation, informationsteknologier ; styrkelse af Fællesskabets låneinstrumenter : forslaget om at videreføre NIC blev fremlagt ved denne lejlighed).
The communication of June 1982 analysed the macroeconomic factors affecting investment (growth; the variability of inflation, interest rates and exchange rates; public deficits, etc.), and identified possible support measures at national level (the restructuring of public budgets in favour of productive expenditure; the rationalization and improve ment of public intervention in the form of regulations, tax measures and financial measures applying to firms) and at Community level (strengthening the internal market; support and control in specific areas including R & D, innovation, information technology; reinforcing Community lending instruments — this was the occasion for announcing the proposal to renew the NCI).
På grundlag af OECD-tal (som muliggør sammenligning med USA og Japan) kan der konstateres en mindre stigning i selskabsskatternes procentuelle andel af BNI, bortset fra i Forbundsrepublikken Tyskland og i Det forenede Kongerige.
OECD figures (which permit a comparison with the United States and Japan) show a slight increase in company taxes as a percentage of GNP, except in the Federal Republic of Germany and the United Kingdom.
Selskabsskatternes andel af BNI i Fællesskabet i 1980 lå mellem 1,3% i Grækenland og 3,5% i Det forenede Kongerige, medens de samme tal for USA og Japan lå på henholdsvis 3,2 % og 5,0 % af BNI.
For the Community in 1980 the percentage of GNP taken by company taxes ranged from 1,3% in Greece to 3,5% in the United Kingdom (3,5% and 5,0% of GNP in the USA and Japan respectively).
— meddelelsen fra oktober 1982 indeholder en uddybning af følgende spørgsmål :
The communication of October 1982 went into further detail on:
Selskabsskatternes andel af skatteprovenuet (inklusive sociale sikringsbidrag) udgjorde i 1980 3,8 % i Grækenland og 8,2 % i Det forenede Kongerige (9,6 % for USA, 17,9 % for Japan); i alle EF-lande, bortset fra i Grækenland og i Italien var procenten faldet noget fra 1970 til 1980.
The percentage share of company taxes in tax revenue (including social security contributions) in 1980 was 3,8% in Greece and 8,2% in the United Kingdom (9,6% in the United States and 17,9% in Japan) and declined slightly in all the Community countries between 1970 and 1980, except in Greece and Italy.
Disse omfatter tre kategorier foranstaltninger: forbedring af virksomhedernes selvfinansiering og kanalisering af opsparingen over i produktive investeringer; forbedring af eksisterende støtteordninger; samt forøgelse af de offentlige udgifter, som går til udviklingsformål,
(i) national structural action in the common interest, with the accent on three types of measure: improvement of selffinancing and channelling of savings into product ive investment; improving existing aid arrangements; increasing public expenditure in support of develop ment ;
Forfattet af J. Ventura, Generaldirektoratet for økonomiske og finansielle spørgsmål.
Clearly, a comparison in relation to GNP does not take account of profitability, nor of the relative size of the corporate sector, which can vary from country to country.
K0M(82)365 fra juni 1982 og KOM(82)641 fra oktober 1982 (offentliggjort i Europæisk Økonomi, nr. 14.
Written by I. Ventura of the Directorate-General for Economic and Financial Affairs. COM(82)365 of June 1982.
KOM(83)218 fra april 1983 (offentliggjort i dette nummmer af Europæisk Økonomi).
COM(82)641 of October 1982 (see European Economy No 14), and COM(83)2l8 of April 1983 (see this issue of Euri i/vim Economy ).
Sammenligninger i forhold til BNI viser naturligvis ikke noget om selskabernes rentabilitet eller denne sektors relative størrelse i de forskellige lande (som jo kan svinge fra land til land).
This indicator shows an increase in the tax burden in the second half of the 1970s and in particular towards the end of
Ifølge andre skøn3) varman i 1978 tæt på »delvis« neutralitet i selskabsbeskatningen (»delvis«, fordi kapitalgevinster var ladet ude af betragtning). Forskellen udtrykkes i procent­point som følger (+ angiver de mest gunstige situationer):
Effects of taxation' as a percentage of the value of fixed assets: difference between the 1978 situation and a theoretical situation in which taxation is partly neutral the period (Italy : up 4,2 points ; France : up 1 point), except in the United Kingdom, but there the tax burden in 1980 was almost 4 points higher than the 1970­74 average.
— fradragsret for de økonomiske afskrivninger på anlægs­aktiver;
1.2.1 Any change in taxation affects decisions to invest to the extent that it changes the expected return on the investment ; tax neutrality means that a change in the tax rate leads neither to a change in the price of capital, nor, therefore, to a substitution effect between production factors. If there is no uncertainty, the conditions for neutrality are:1
— beskatning af kapitalgevinster og indkomster med samme procentsats;
(i) the deductibility of the economic depreciation of fixed assets;
— tilpasning af inflationen.
(ii) the deductibility of interest costs; (iii) taxation of capital gains at the same rate as income; (iv) inflation adjustment.
— fritagelse for eller nedsættelse af en række skatter og afgifter, som opkræves uafhængigt af progressiv person­lig indkomstskat (enkeltmandsvirksomheder) og sel­skabsskat, men som har indflydelse på selvfinansierings­mulighederne. Det drejer sig f.eks. om:
(a) the business tax in France (reduced in 1980 and 1981; the possibility of authorizing local autho­rities to grant exemptions from the taxes they collect—including the business tax—is at present under consideration) ; and the tax on industry and trade, in the Federal Republic of Germany (recently, the tax base was significantly reduced),
Det er naturligvis ret kompliceret at vurdere, i hvor høj grad det teoretiske begreb »skattemæssig neutralitet« er afspejlet i de gældende beskatningssystemer, og det samme derfor også i hvor høj grad de enkelte beskatningssystemer indvirker positivt eller negativt på investeringerne.
It is clearly a fairly complex matter to assess existing taxation systems in the light of the theoretical concept of neutrality and therefore each system's (positive or negative) incentive content; the assessment depends on assumptions concerning 'true' economic depreciation, inflationary expectations, etc.
overens, viser forskellene i investeringsstimulansernes effektivitet i hvor høj grad, resultaterne er påvirket af den anvendte metode.
Effects of taxation (decrease or increase in the cost of capital) as a percentage of the value of fixed assets
— nedsættelse af selskabsskattesatserne.
(ii) reduction in the rate of taxation.
Tabel 3 i KOM(83) 218 fra 18. april 1983 indeholder en oversigt over selskabsskattesatserne i medlemsstaterne ved
Table 3 of communi­cation COM(83)218 of 18 April shows the corporation tax situation in Member States at the end of 1982.
Beskatningens virkninger (stigning eller fald i kapitalomkostningerne) i % af anlægsaktivernes værdi
In Ireland the rate of corporation tax was temporarily reduced to 10% on 1 January 1981 for manufacturing firms.
I Forbundsrepublikken Tyskland giver formuebeskatningen (Vermögens­steuer) anledning til dobbeltbeskatning.
In the Federal Republic of Germany, wealth tax (Vermögenssteuer) gives rise to double taxation.
Selskaber skal betale 0,7 % i formueskat af deres aktiver, samtidig med at aktionærer og andelshavere, der rammes af denne skat, beskattes med 0,5 % af deres kapitalandele; indbetalinger af formueskat kan ikke fratrækkes selskabers samt industri­og handelsvirksomheders beskatningsgrundlag.
The company itself must pay the wealth tax, the basis being 0,7% of company assets, while the shareholders, if liable to the same tax, pay a tax of 0,5% on their shares; wealth tax payments are not deductible from the base for corporation tax and the tax on industry and trade.
Betingelserne for skattemæssig neutralitet er også opfyldt, hvis der med det samme kan afskrives 100 %, og hvis renteudgifter ikke kan fratrækkes. Citeret af W. Leibfritz: »Steuerliche Investitionsanreize und ­hemmnisse im In­ und Ausland«.
The conditions for neutrality arc also fulfilled if there is immediate 100% depreciation and non­deductibility of interest payments. Quoted by W. Leibfritz: 'Steuerliche Investitionsanreize und ­hemmnisse im In­ und Ausland', IFO­Schnelldiensl 22/82.
Generelt anvendes lavere skattesatser for små og mellemstore virksomheder.
Business investment and the tax and financial environment
ændring af beskatningsgrundlaget, bl.a. via a) afskrivninger og b) dannelse af skattefri reserver.
(iii) a change . in the tax base, especially through (a) depreciation allowances and (b) the constitution of taxexempt reserves: profitability of the investment increases and this may call forth new investment.
Skattebetalingen udskydes med andre ord, hvilket svarer til et rentefrit lån (som virksomheden får uafhængigt af sin kreditværdighed).
In other words the tax liability is postponed, which corresponds to an interest-free loan (and one therefore granted to the enterprise irrespective of its creditworthiness).
a) De skattemæssige afskrivninger er af særlig stor betydning for virksomhedernes investeringspolitik ')· De kan være et vigtigt investeringsincitament, som er særlig attraktivt på grund af afskrivningernes automatiske karakter.
(a) Tax depreciation is especially important for investment policy,1and can be a major incentive; firms find them particularly attractive because, among other things, of their automatic nature.
Denne fordel viser sig dog først senere ; når hindringen for investeringer er problemer med at rejse kapital, og de tidligere opbyggede reserver er utilstrækkelige (det gælder bl.a. nye virksomheder) kan subsidier, lån med rentegodtgørelse eller garantier fa en mere direkte stimulerende virkning.
The advantage is, however, realized in the future ; where the obstacle to investment lies in the difficulty in raising funds to finance new invest ment, and the reserves built up in the past are insufficient (notably, in the case of new enter prises), subsidies, low-interest loans or guarantees may be more direct incentives.
Set ud fra et økonomisk synspunkt er afskrivningsreglerne et særligt incitament, når der er mulighed for at afskrive med større beløb end de økonomiske afskrivninger (såfremt de øvrige betingelser for skattemæssig neutralitet er opfyldt, jf. punkt 1.2.1.)
Accelerated depreciation gives rise to effective tax rates which vary according to asset life and may therefore offer advantages that vary from one sector to another and as a function of the structure of a firm's assets.3
Anvendelsen af fremskyndede afskrivninger betyder, at effektive skattesatser er afhængige af aktivernes levetid, og fordelen er således forskellig alt efter de berørte sektorer og sammensætningen af en virksomheds aktiver3).
From the economic point of view, arrangements for depreciation are an incentive when they permit deductions for depreciation greater than economic depreciation (if the other conditions for neutrality are fulfilled: see point 1.2.1).
Fremskyndede afskrivninger defineres imidlertid ikke på samme måde i de forskellige skattelovgivninger, men i alle lande er der mulighed for yderligere afskrivning ud over de afskrivninger, som anses for »normale« i lovgivningerne, og som varierer fra land til land. I Italien er lineær afskrivning den eneste »normale« og tilladte afskrivningsmetode ; derimod betragtes geometrisk degressiv afskrivning som den normale metode i Forbundsrepublikken Tyskland og i Nederlandene og som et investeringsincitament i Frankrig.
National tax laws define accelerated depreciation differently,but they all refer to the possibility of depreciation over and above that considered 'normal' under the law (with the definition of'normal' again differing according to country).
Den skattemæssige ansættelse af afskrivninger baseret på de historiske omkostninger er en af de vigtigste faktorer, som påvirker realbeskatningen af virksomhedernes overskud.
The assessment for tax purposes of depreciation provisions on the basis of historical cost is one of the main factors determining the real tax burden on business profits.
Andre faktorer er lagerværdiansættelse; beskatning af nominelle kapitalgevinster, fradragsret for nominelle renteudgifter eller manglende hensyntagen til nedgangen i gæld i faste priser.
Other factors are stock valuation, the taxation of nominal capital gains and the tax deductibility of nominal interest, or the fact that the reduction of the real terms is not taken into account.
De generelle spørgsmål vedrørende inflationsregnskab vil ikke blive behandlet i denne artikel; derimod skal der kort skitseres mulige løsninger med hensyn til beregningen af afskrivninger.
We shall confine ourselves here to indicating the possible solutions as regards the calculation of provisions for depreciation, without touching on the questions concerning inflation accounting in general.
Følgende løsninger er mulige:
The possible solutions are:
Det er derfor ret vanskeligt at vurdere, i hvor høj grad reglerne om fremskyndede afskrivninger reelt stimulerer investeringerne, især fordi de reelle økonomiske afskrivninger varierer afhængig af sektorer, aktiver samt den tidsmæssige horisont (her tænkes på inflationen og de teknologiske fremskridt).
Consequently, it is not easy to measure the 'true' incentive element offered by accelerated depreciation rules, especially since real economic depreciation varies between industries, between assets, and over time (as a result of inflation and technological progress).
Endvidere er det vanskeligt at foretage sammenligninger mellem landene, fordi skattereglerne er så komplekse; en relativt ugunstig afskrivningsmetode kan således delvis opvejes af en kortere skattemæssig afskrivningsperiode. ningsperiode.
The complexity of tax rules makes comparison between countries difficult; thus a depreciation method which is relatively less favourable may be partly compensated by a shorter tax life.
afskrivning på basis af genanskaffelsesprisen, hvilket tager hensyn til inflationen.
— depreciation at replacement cost, which takes account of the inflation rate.
Dette er i teorien den mest tilfredsstillende fremgangsmåde, men den giver anledning til nogle praktiske problemer, bl.a. med hensyn til de prisindeks, som skal anvendes til beregning af genanskaffelsesværdien.
This is conceptually the most satisfying approach; however, it poses practical problems, in particular that of the choice of the price index to be used to calculate the replacement cost.
I Danmark er der i loven om skattemæssige afskrivninger af 1. september 1982 indført pristalsregulering af afskrivningsgrundlaget. ningsgrundlaget.
In Denmark the Law of 1 September 1982 on depreciation for tax purposes provides for indexation of the amount giving rise to depreciation ;
Afskrivningerne kan fremskyndes ved at hæve afskrivningssatserne i de første år, ved at reducere aktivernes afskrivningsperiode (det muliggør større årlige afskrivninger over en kortere periode)2), ved at opskrivning af aktiver, som kan afskrives.
Depreciation may be accelerated by increasing the rate of depreciation in the early years, by reducing the tax life of the assets (which permits higher amounts to be written off each year over a shorter period),2by bringing the start of the tax life forward (e.g. to the ordering date rather than the moment at which the equipment is brought into use) or by using a method more favourable to the taxpayer (e.g. changing from straight-line depreciation to declining-balance depreciation).
Forskellen mellem afskrivning på grundlag af anskaffelsesprisen og afskrivning på grundlag af genanskaffelsesværdien går fra i det skattepligtige overskud, når skattelovgiv-
Accelerated depreciation improves cash flow and saves interest charges; as a result the prospective