natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Programmerne er det centrale element i planen, og gennemførelsen af dem er afgørende for, om det skal lykkes at nå de prioriterede mål.
The appropriations for these programmes over five years amount to FF 350000 million at 1984 prices; appropriations in the 1984 budget amount to FF 60000 million.
De tegner sig for tilsammen 60 % af de udgifter, der er afsat som et rammebeløb på budgettet ').
Plans, programmes and budget
Planer, programmer og statsbudget
These programmes form the hard core of the plan, and the achievement of essential priorities depends on their implementation.
Finansieringen af disse programmer skal være sikret i den femårige periode, uanset konjunkturforholdene, hvilket kan gøre det nødvendigt at skære ned på andre udgifter. løvrigt afsættes bevillingerne til konkrete projekter, således at modtagerne (ministerier eller regioner) ikke længere selv kan fordele dem efter eget skøn.
As they must be financed throughout the five-year period covered by the Plan, irrespective of cyclical ups and downs, other items of expenditure may have to be adjusted.
Disse bevillinger skal således kun gå til modernisering og ikke til dækning af løbende driftsudgifter.
Moreover, the funds are allocated to specific projects; they are no longer subdivided into broad categories to be spent at the discretion of the recipients (ministries and regions).
De impulser, der skal udgå fra programmerne forstærkes af aftalemæssige aspekter.
Their share of the budget is thus exclusively devoted to modernization, and may not be
Allerede i planens første år, altså i 1984, er der i statsbudgettet — for første gang i planlægningens historie — taget fuldt hensyn til retningslinjerne på mellemlangt sigt. Disse retningslinjer er nærmere beskrevet i tolv prioriterede programmer (PPE), der omhandler de strategisk vigtige foranstaltninger, der skal gennemføres.
For the first time in the history of French planning, the mediumterm paths of the Plan are to be rigorously adhered to in the central government budget. 1984, the first year of the Plan, respects this requirement.
Finansieringen : programmerne er for hvert enkelt år i planen opdelt på de enkelte foranstaltninger, hvilket er en nyskabelse i forhold til de prioriterede handlingsprogrammer (PAP) under den foregående plan, hvor der var fastsat en samlet ramme om bevillingerne, som ikke var fordelt på de enkelte projekter.
The difference between this approach and the priority action programmes (programmes d'action prioritaires : PAP) in the previous Plan is that the general financing provided for under the PAP arrangements was not allocated specifically to the different projects.
') Dette er det spillerum, statsbudgettet giver, når de obligatoriske udgifter først er afholdt.
i.e. the budgetary margin of manœuvre once compulsory expenditure has been covered.
Aftaler indgået med regioner og virksomheder med de af staten fastlagte retningslinjer, blandt andet på industriog energiområdet.
Plan contracts with regions and public sector undertakings
Indgåelse af aftaler med regioner og offentlige virksomheder har som nyt aspekt til formål at øge planens effektivitet og skabe forudsætningerne for, at indsatsen, samles om de prioriterede mål.
The contracts with public sector undertakings are intended to ensure that the undertakings' strategies are in line with the central government's guidelines, in particular for industry and energy.
Kontrol med planens gennemførelse
Monitoring the implementation of the Plan
For at sikre, at planen i hele perioden gennemføres efter hensigten, gøres der hvert år status over de iværksatte foranstaltninger:
Finally, annual examinations will be held throughout the period covered by the Plan to assess progress on each of its aspects :
1) virkeliggørelsen af hver af planens generelle økonomiske mål vurderes ud fra forskellige makroøkonomiske indikatorer, herunder vækst- og inflationsforskelle (i forhold til andre OECD-lande) udviklingen i erhvervsinvesteringerne og resultaterne på beskæftigelsesområdet.
(i) each of the general economic objectives in the Plan is associated with macroeconomic indicators, designed in particular to gauge growth and inflation differentials in relation to other OECD countries, the expansion of productive investment and the development of employment;
Der er således tale om en decentraliseret planlægning, idet der indføres en permanent dialog mellem staten og de lokale myndigheder på grundlag af gensidige tilsagn, således at regionerne forpligter sig til at deltage i gennemførelsen af de prioriterede programmer, og staten forpligter sig til at finansiere regionale projekter, normalt med 50%.
This constitutes decentralized planning, since it introduces per manent dialogue between the central government and the local authorities on the basis of reciprocal commitments under which the regions participate in the application of the priority programmes and the central government undertakes to part-finance regional projects, usually providing half the requirement.
Denne finansiering sker ikke på grundlag af en forudfastlagt fordeling af midlerne på de enkelte regioner, men derimod på basis af de projekter, der foreslås af regionerne, idet staten, skal yde en særlig indsats på uddannelsesområdet, på det sociale område og inden for fysisk planlægning.
The available financing is not shared out between regions before hand; it is allocated on the basis of projects put forward by the regions themselves, with the central government paying particular attention to education, social affairs and regional planning.
Regionernes tilsagn har lige så bindende karakter, idet visse regioner for en femårig periode forpligter sig til at gennemføre projekter, der udgør indtil 50 % af det regionale budget.
Nevertheless, the regions must accept heavy responsib
De kontrakter, der indgås med offentlige virksomheder, skal sikre, at de offentlige virksomheders strategi stemmer overens
(ii) each individual PPE will be monitored with the help of a set of indicators designed to measure progress in the relevant field and to identify sensitive aspects of its application.
Den gennemsnitlige forbrugerprisinflation for året som helhed udviste et betydeligt fald fra 17,1 % i 1982 til 10,5%, men lå stadig over EF-gennemsnittet (8,5 %).
Ireland months to December 1983, unemployment rose by 15,5% as against 27,5% in the preceding twelve months, giving an unemployment rate, at end 1983, of about 16%.
Arbejdsløsheden ') steg fortsat i 1983, men i et langsommere tempo end året før, idet den i tolvmånedersperioden indtil december 1983 steg med 15,5 % mod 27,5 % i de foregående tolv måneder, hvilket ved udgangen af 1983 gav en ledighedsprocent på ca. 16%.
The reduction of 3% of GDP in the Exchequer Borrowing Requirement (EBR) in 19*83 constituted solid progress in restoring balance to the public finances.
I 1983 faldt den indenlandske efterspørgsel kraftigt for andet år i træk, men væksten i vareeksporten fortsatte, ligesom der blev gjort gode fremskridt i retning af at få genoprettet ligevægten på betalingsbalancen og i de offentlige finanser.
However, budgetary policy in 1983 once again stressed large increases in taxation, with less emphasis on expenditure cuts, which would have been preferable given their respective economic costs.
Et fald på 3 % af BNP i det offentliges lånebehov (»Exchequer Borrowing Requirement«, EBR) — i 1983 bidrog mærkbart til at genskabe ligevægten i de offentlige finanser.
In 1983, domestic demand fell sharply for the second successive year, but good export growth continued and creditable progress was made in reducing the imbalances on the external accounts and in the public finances.
Imidlertid blev hovedvægten i det finanspolitiske sigte i 1983 endnu en gang lagt på store skatteforhøjelser snarere end nedskæringer af udgifterne, hvilket ville have været at foretrække i betragtning af disse to foranstaltningers respektive økonomiske omkostninger.
Inflation also moderated considerably during the year but these favourable developments were accompanied by a further increase in unemployment.
Det private forbrug faldt med skønsmæssigt 3,5 %, hvorved faldet i treårsperioden 1981-83 i alt nåede op på næsten 9 %. Denne udvikling kan både tilskrives det fortsatte fald i den disponible realindkomst, som i sig selv er et udslag af den smertefulde, men nødvendige justeringsproces, samt en stigning i den personlige opsparingskvote.
Private consumption fell by an estimated 3,5% making a fall of almost 9% over the the three years 1981-83, a develop ment associated both with the continued decline in real disposable income, itself a reflection of the painful but necessary process of adjustment, and a rise in the personal savings ratio.
Investeringerne faldt med 9,3 % (med et fald på 9,5 % inden for byggeriet og på 9,1 % inden for investeringer i maskiner og udstyr.
Investment fell by 9,3% ( — 9,5% in the volume of construction and - 9,1 % in the volume of equipment).
Et fald på næsten 15 % i faste priser i Public Capital Programme (56 % af de samlede investeringer i 1983), som hovedsagelig skyldtes autonome faktorer, og nedtrapningen af igangværende arbejde på visse større kapitalprojekter inden for den private sektor øgede den afdæmpningseffekt, som det over skydende udbud af erhvervs- og industriejendomme samt den af recessionen forårsagede afmatning i de direkte in vesteringer fra udlandet allerede i forvejen havde haft på det samlede investeringsomfang.
The fall of nearly 15% in real terms in the Public Capital Programme (56% of total investment in 1983), due mainly to autonomous factors, and the winding-down of work on certain major capital projects in the private sector reinforced the dampening effect on aggregate investment activity of a surplus supply of commercial and industrial premises and a recession-induced slowdown in direct investment from abroad.
På trods af den kraftige nedgang i den indenlandske efter spørgsel var der i 1983 ikke tale om et fald, men derimod en mindre stigning på 0,5 % i BNP, hvilket må tilskrives den gunstige handelsudvikling, således som det også var tilfældet året før. Nedgangen i den indenlandske efterspørgsel betød samtidig mindre import, selv om en styrkelse af importen i sidste kvartal, hovedsagelig som følge af øget import af råvarer til industrien og af investeringsgoder, skulle medføre en beskeden positiv vækst for året som helhed.
Despite the sharp fall in domestic demand, GDP did not decline in 1983 but grew slightly, by 0,5%, thanks to favour able trade developments as in the previous year.
Sigtet med finansloven af 25. januar 1984 er at begrænse EBR med blot 1,1 % af BNP til 12,2 % af BNP.
The budget of 25 January 1984 aims at reducing the EBR by the more modest margin of 1,1% of GDP to 12,2% of GDP.
En væsentlig del af begrænsningen af EBR afspejler autonome faktorer, der har en stærkt afdæmpende virkning på efterspørgslen efter kapitaludgifter.
A significant part of the reduction in the EBR reflects autonomous factors depressing the demand for capital expenditure.
Et mængdemæssigt fald på ca. 5 % er forudset i Public Capital Programme.
A volume fall of about 5% is foreseen in the Public Capital Programme.
Det løbende budget underskud skal efter planerne falde med 0,7 % af BNP.
The current budget deficit is scheduled to fall by 0,7% of GDP.
Da det planlagte skattetryk stiger fra 33,6 % af BNP til 35,0 %, mærkes virkningerne af justeringen igen mest på indtægtssiden.
As the planned share of taxation in GDP rises from 33,6% of GDP to 35,0%, the burden of adjustment is again falling heavily on the revenue side.
De yderligere indtægter skyldes imidlertid overførsel fra 1983 samt øgede direkte skatter på grund af skatteprogressionen (fiscai drag), eftersom man — bortset fra en udvidelse af momsgrundlaget i form af en ekstraafgift på 8 % på tøj med undtagelse af børnetøj — i budgettet undgik nye store generelle stigninger i den indirekte beskatning.
The additional revenue however comes mainly from carryover from 1983 and fiscal drag on the direct tax side since, apart from broadening the VAT base somewhat by the imposition of an 8% charge on clothing, excluding young children's clothing, the budget avoided new large general increases in indirect taxation.
Der forventes en mindre realstigning i de løbende udgifter som følge af stigende arbejdsløshed og befolkningsmæssige faktorer, også selv om man ser bort fra rentebetalingerne på den offentlige gæld; den stadige vækst i denne post, som er steget til 10,3 % af BNP eller 30 % af skatteprovenuet i år, er et udslag af den store samlede offentlige gæld, som i dag udgør ca. 120 % af BNP.
A small real increase in current expenditure due to increasing unemployment and demographic factors is anticipated even discounting interest pay ments on the public debt; the burgeoning size of this latter item, rising to 10,3% of GDP, or 30% of tax revenue this year, reflects the large accumulated public debt which now stands at about 120% of GDP.
Der er ikke i budgettet indregnet nogen lønstigning i 1984 til offentligt ansatte ud over betalingen af sidste del af de lønstigninger, der blev aftalt sidste år, plus nogle særlige lønstigninger, der tidligere er blevet udsat.
No provision was made in the budget for a wage increase in 1984 for public service workers, beyond payment of the final phase of the current round of wage increases agreed last year plus some previously postponed special pay increases.
Et af de mest opmuntrende træk ved den seneste udvikling i de offentlige finanser har været myndighedernes held med at få mindsket udenlandslånenes andel af finansieringen af det offentliges lånebehov og med at få øget bidraget fra indenlandske ikke-monetære kilder. Tabellen nedenfor belyser denne tendens.
One of the most encouraging features of recent trends in the public Finances has been the success of the authorities in reducing the share of foreign borrowing in Exchequer financing and in raising the contribution of domestic non-monetary sources. The table below summarizes the trend.
Eksporten voksede med ca. 11 %.
Export volume grew by about 11%.
Et særligt positivt træk var den øgede landbrugseksport, som voksede med skønsmæssigt 3 %, men det var industrieksporten, der tegnede sig for hovedparten af eksportvæksten, og på grund af den forbedrede internationale efterspørgsel øgedes industrieksporten mængdemæssigt med 13%.
A particularly welcome feature was the recovery of agricultural exports which grew by an estimated 3%, but industrial exports accounted for the bulk of export growth and, aided by improved international demand, increased by as much as 13% in volume.
Bytteforholdet forbedredes med yderligere ca. 3 % og afspejlede betydningen af den dollar-denominerede eksport fra mange multinationale selskaber i Irland.
The terms of trade improved further by some 3%, reflecting the importance of dollar denominated exports of many multinational companies in Ireland.
Som følge heraf faldt underskuddet på betalingsbalancens løbende poster drastisk, idet faldet an drog ikke mindre end 5,5 procentpoints af BNP i 1983.
As a result, the deficit on the current account of the balance of payments fell dramatically by no less than 5,5 percentage points of GDP in 1983.
Indenlandske ikke-monetære kilder
Foreign Domestic monetary (Banks, etc.)
Det offentliges lånebehov i alt
Domestic non-monetary Total EBR
Der må snarere forventes en yderligere stigning til en gennemsnitsprocent for året på ca. 16,5%.
The economies of Member States of about 16,5%.
Medens den markante opgang i industriproduktionen, der kunne registreres i 1983 (5,5 %), forventes også at gøre sig gældende i væsentligt omfang i 1984, bør det ikke glemmes, at denne vækst stadig bygger på et forholdsvis snævert grundlag, og at afskedigelser inden for industrien i 1983 som i tidligere år tegnede sig for over halvdelen af det samlede antal afskedigelser.
While the marked recovery in industrial output recorded in 1983 (5,5%) is expected to be substantially repeated in 1984, it is salutory to bear in mind that this growth is still relatively narrowly based and that in 1983 as in previous years redundancies in industry accounted for over half of the total.
Prognosen for 1984, som er udarbejdet som led i en prognose for alle EF-landene under ét, bygger på den hovedantagelse, at gennemsnitsindtjeningen vil følge samme forsigtige ud vikling som sidste år og mere eller mindre vil udvikle sig parallelt med inflationen, når det tages i betragtning, af det i forbindelse med lønrunden i 1983 blev aftalt, at der skulle ske en stigning i lønningerne på ca. 5,5 % i 1984.
The forecast for 1984, made in the wider context of a forecast for all the EC countries, has a basic assumption that average earnings will follow the prudent path taken last year and will more or less mark time with inflation, taking account of the fact that the provisions of the 1983 wage round already imply an increase in wages of about 5,5% in 1984.
På grund af det forhold, at et stadig større antal indkomster rammes af skatteprogressionen, er det således usandsynligt, at den disponible realindkomst vil vokse synderlig meget, om over hovedet.
Given the marked element of fiscal drag, real disposable income is therefore unlikely to grow much, if at all.
Det private forbrug, som i tidligere år faldt kraftigt, skulle efterhånden blive stabiliseret, men mønstret i opsparingsadfærden vil være en vigtig afgørende faktor for, om der vil blive tale om nogen positiv vækst.
After its sharp fall in previous years, private consumption should begin to stabilize but the pattern of savings behaviour will be an important determinant of whether it will show any positive growth.
Prognosen bygger på den antagelse, at den voksende tillid til den økonomiske udvikling vil føre til en begrænsning af den personlige opsparingskvote med en heraf følgende lille stigning i det private forbrug. Investeringsaktiviteten vil imidlertid aftage, delvis som et udslag af faldet på 5 % i »Public Capital Programme«.
The forecast assumes that growing economic confidence will bring about a reduction in the personal savings ratio resulting in a small increase in private consumption.
Ikke desto mindre var der i sidste kvartal af 1983 opmuntrende tegn på et opsving i det private boligbyggeri og i investeringerne i maskiner og udstyr.
Nevertheless, there were encouraging signs in the final quarter of 1983 of a pickup in private house building activity and in investment in equipment.
Det kan forventes, at opsvinget i det private boligbyggeri vil fortsætte i 1984, medens visse større byggeprojekter, der stadig befinder sig på planlægningsstadiet, vil kunne få indflydelse mod udgangen af året.
The former can be expected to continue in 1984 while certain large building projects still at the planning stage could exert an influence towards the end of the year.
Udnyttelsesgraden i industrien er for tiden meget lav, hvilket i den nuværende situation må tages som et udtryk for en forsigtig vurdering af omfanget af opsvinget i investeringerne i maskiner og udstyr. Det synes imidlertid rimeligt at forvente, at faldet i de samlede investeringer i 1984 vil være ret begrænset.
The existing high level of under-utilization of capacity in industry suggests a cautious view at this stage of the extent of recovery in investment in equipment.
Der er blevet gjort betydelige fremskridt i retning af at få korrigeret de eksterne og interne uligevægte.
The authorities recognize that the level of the EBR planned for 1984, 12,2% of GDP, remains high and must be reduced significantly over the medium term.
Den proces, der blev indledt i juli 1981, og som gik ud på at begrænse det alt for store antal skattebegunstigede ordninger, er blevet fortsat af de senere regeringer, og i 1983 blev det offentliges lånebehov (Exchequer Borrowing Requirement (EBR) be grænset med hele 3 % af BNP.
A significant part of the reduction in the EBR both this year and last year reflects an autonomous fall in certain types of capital expenditure rather than discretionary government policy decisions.
Bemærkelsesværdigt var især det forhold, at myndighederne for første gang i adskillige år havde held med at overholde de planlagte budgetmål.
In the past three years budgetary policy has stressed large increases in taxation in order to curb the current budget deficit (CBD) and although no reduction in nominal terms in the CBD is planned this year the tax burden will again increase by about 1 % of GDP.
Der blev også opnået bedre balance mellem lønomkostningerne og produktiviteten, medens underskuddet på betalingsbalancens løbende poster blev mindsket væsentligt.
Aggregate current expenditure continues to rise despite the fact that the near doubling of current spending in the past ten years from 25% to 46% of GDP has been a key factor behind the very high deficits.
Alligevel må det kraftigt understreges, at der stadig må gøres en usvækket indsats.
Interest payments on Exchequer debt now amount to over 10% of GDP and to 30% of total tax receipts.
Betingelserne er igen til stede for en fortsat høj præstation inden for industrieksporten, da eksportmarkederne forventer at ekspandere med ca. 4,5%.
The conditions are again present for a continued strong performance by industrial exports, as export markets expand by some 4,5%.
Sandsynligheden af et udvidet eksportgrundlag skulle opveje en eventuel svækkelse af de strukturelle faktorer, der har virket fremmende for industrieksporten i de seneste år.
The likelihood of a broadening in the export base should offset any weakening of the structural factors boosting industrial exports in recent years.
De fysiske betingelser er også til stede for, at landbruget kan yde et større bidrag til eksporten i år.
The physical conditions are also present for agriculture to make a larger contribution to exports this year.
Imidlertid vil tilliden inden for landbruget påvirkes af de forslag, der for tiden er til behandling i EF's Ministeråd vedrørende mælkeproduktionen og prisfastsættelsespolitikken inden for landbruget i 1984, hvilket kan skabe en vis usikkerhed i produktionsmæssig henseende.
However, the effect on agricultural confidence of proposals currently before the EC Council concerning the levels of milk production and agricultural pricing policy in 1984 could cause production to be uncertain. Strong export growth and recovery in domestic demand implies significant growth in import volumes.
Myndighederne erkender, at det for 1984 planlagte offentlige lånebehov, 12,2 % af BNP, fortsat er stort og må begrænses betydeligt på mellemlang sigt.
Given the strong underlying rise in the Irish labour supply, unemployment is unlikely to decrease in 1984 and in fact a further increase is probable to an average rate for the year
En betydelig del af be grænsningen af det offentliges lånebehov både i år og sidste år afspejler et autonomt fald inden for visse typer af anlægs udgifter snarere end diskretionære politiske beslutninger fra regeringens side.
While current high marginal rates of taxation would produce strong revenue buoyancy in a sustained upturn in demand, this would not be sufficient to restore the current budget to balance on feasible mediumterm growth assumptions.
Inden for de sidste tre år har man i finans politisk henseende især lagt vægten på store skatteforhøjelser for at begrænse det løbende budgetunderskud, og selv om der ikke i år er planlagt nogen nominel begrænsning af det
Over the next few years, the present high level of unemployment may fall only relatively slowly, implying sluggish adjustment in unemployment related public expenditures. The current level and structure of taxation also involve economic costs and over time these may obstruct potential growth
Irland : Forbrugerpriser (sk)
Ireland: Industrial production (s.a.)
Månedlig ændring (højre skala)
Monthly change (right-hand scale)
Irland : Tilgang og anvendelse af varer og tjenester samt de vigtigste økonomiske indikatorer, 1972-1984
Ireland : Supply and uses of goods and services together with main economic indicators, 1972-84
— BNP — Privat forbrug — Varreksport — Vareimport Bytteforhold
Compensation of employees Money supply (M2/M3) Implicit price indices : — GDP — Private consumption — Exports of goods — Imports of goods Terms of trade
Arbejdsløshed i % af den samlede arbejdsstyrke.
Unemployment as % of total labour force.