natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sammenfatning af konklusionerne fra de forskellige kapitler
Summary of conclusions to different chapters
Indkomstniveau og levevilkår Fællesskabet med ti medlemsstater
Demography Labour Market Evolution and Structure of Production The sectoral structure of employment and production and its
BILAG A: ERKLÆRING FRA UDVALGET FOR REGIONALPOLITIK VEDRØRENDE DEN FØRSTE PERIODISKE BERETNING
APPENDIX A: STATEMENT BY REGIONAL POLICY COMMITTEE ON THE FIRST PERIODIC REPORT
BILAG B: FORTEGNELSE OVER STUDIER DER ER ANVENDT VED BERETNINGENS UDARBEJDELSE
LIST OF STUDIES TAKEN INTO ACCOUNT IN PREPARING
DE FRANSKE OVERSØISKE DEPARTEMENTER OG GRØNLAND
NOTE ON FRENCH OVERSEAS DEPARTMENTS AND GREENLAND
De franske oversøiske departementer Grønland
French overseas departments (D.O.M.) Greenland
METODOLOGISK BILAG
METHODOLOGICAL ANNEX
E.2.4 Urbanisering E.3 Arbejdsmarkedet E.3.1 Kilder E.3.2 Almindelige definitioner E.3.3 Underbeskæftigelse inden for landbruget E.3.4 Prognose for befolkningen i den arbejdsduelige alder (15-64),
E.1 Introduction E.2 Demography E.2.1 Sources E.2.2 General definitions E.2.3 Measures of migration E.2.4 Urbanisation E.3 Labour Market E.3.1 Sources E.3.2 General definitions E.3.3 Agricultural underemployment E.3.4 Projection of population of working age (15-64), 1975-1985 . .
1975-1985 E.4 Faktorer, der påvirker produktionens udvikling og struktur E.4.1 Kilder E.4.2 Almindelige definitioner E.4.3 Bruttonationalprodukt E.4.4 Måling af regionale uligheder E.4.5 Måling af regional økonomisk potentiel E.4.6 Højt kvalificeret arbejdskraft E.5 Beskæftigelse og produktion inden for de enkelte sektorer E.5.1 Kilder E.5.2 Almindelige definitioner E.5.3 Regional indikator for den fælles landbrugspolitiks støtteintensiteit E.5.4 Indekser for sektorspecialisering E.5.5 Shift-share analyse E.6 Indkomstniveau og levevilkår E.6.1 Kilder E.6.2 Definitioner E.7 Fællesskabet med 10 medlemsstater E.7.1 Kilder
E.4.1 Sources E.4.2 General definitions E.4.3 Gross domestic product E.4.4 Measures of regional disparities E.4.5 Regional economic potential measure E.4.6 Highly qualified manpower E.5 The sectoral structure of employment and production and its evolution E.5.1 Sources E.5.2 General definitions E.5.3 Regional indicator of CAP support intensity E.5.4 Indices of sectoral specialisation E.5.5 Shift share analysis E.6 Income Levels and Living Conditions E.6.1 Sources E.6.2 Definitions E.7 The Community of Ten E.7.1 Sources
Afsluttende kapitel
E.8 Final Chapter '
1.1 GENERELT
1.1 GENERAL
Som fastsat i Rådets resolution af 6. februar 19791 har Kommissionen i nært samarbejde med Udvalget for Regionalpolitik udarbejdet denne beretning om situationen og den økonomiske og sociale udvikling i Fællesskabets regioner2.
This report on the situation and socio-economic developments in the regions of the Community1 has been prepared by the Commission in close collaboration with the Regional Policy Committee as provided for in the Council Resolution of 6 February 1979*.
Beretningen efterfølger en række tidligere analyser af Fællesskabets regioner, af hvilke den seneste er beretningen om regionalproblemerne i det udvidede Fællesskab af 19733- den såkaldte "Thomson-rapport" - som gennemgår forholdene i slutningen af tresserne.
The report follows in the line of earlier analyses of the regions of the Community, the most recent being the report on the Regional Problems in the Enlarged Community 19733 - the so-called "Thomson-Report" - which examined the situation as at the end of the sixties.
Det af nærværende beretning omfattede tidsrum er generelt fra 1970 til 1977*, med særlig vægt på årene før og efter 1974 (dvs. svarende i det store og hele til tidsrummet før og efter den økonomiske krise i midten af halvfjerdserne).
The period covered in this report is in general 1970 to 1977* with particular reference to the years before and after 1974 (i.e. corresponding roughly to the period before and since the economic crisis of the mid-seventies).
Analysen sammenholder desuden udviklingen i halvfjerdserne med udviklingen i det foregående årti.
The analysis also relates the movements in the seventies to developments in the previous decade.
I beretningen søges i det omfang, det er muligt - og navnlig med hensyn til demografi og arbejdsmarkedet - redegjort for de fremtidige udviklingstendenser, specielt de tendenser, som efter al sandsynlighed vil slå igennem i løbet af de næste fem år.
To the extent possible - and this refers mainly to demography and labour markets - the report attempts to examine future trends, notably those likely to occur over the next five years.
På grundlag af den i denne beretning indeholdte analyse vil Kommissionen udarbejde forslag vedrørende prioriteringer og retningslinjer for Fællesskabets regionalpolitik, som den i overensstemmelse med Rådets resolution af 6. februar 1979 vil forelægge for Rådet.
In the light of the analysis contained in this report, the Commission is preparing proposals as regards priorities and guidelines for Community regional policy which, in accordance with the terms of the Council Resolution of 6 February 1979, will be presented to the Council.
Se "Bilag A: Erklæring fra udvalget for regionalpolitik vedrørende den første periodiske beretning" på side 139. KOM (73) 550 endelig udg.
C 36 of 9 February 1979 Cf Statement of the Regional Policy Committee on the Report in "Appendix A: Statement by Regional Policy Committee on the first periodic report" on page 125.
Som anført i afsnit "1.6 Benyttet statistisk materiale" på side 6 er der benyttet statistisk materiale for årene efter 1977, når dette har været til rådighed.
* than 1977 have been used where available.
1.2 ØKONOMISK BAGGRUND
1.2 ECONOMIC BACKGROUND
I 1970'erne antog en række økonomiske fænomener et hidtil ukendt omfang: uroen på valutamarkederne, forstærket inflation, tilbagegang i verdenshandelen, krise inden for beskæftigelsen og deraf følgende vækst i arbejdsløsheden.
The 1970s have witnessed the emergence of economic phenomena at levels of intensity unknown for many years - international currency disorder, accelerated inflation levels, the recession in world trade, a crisis in employment and the consequential growth in unemployment.
Til disse problemer kan der føjes en række andre, som i stigende grad truer sammenholdet inden for Fællesskabet.
To these problems may be added a number of others which increasingly threaten the cohesion of the Community.
De stadig stigende energipriser lægger en bremse på Fællesskabets økonomiske udvikling i almindelighed, en bremse, som virker særlig kraftigt for de økonomisk svage regioner i Europas ydre områder eller de regioner, som i forvejen havde et forholdsvis højt energiforbrug.
The problem of ever increasing energy costs imposes a severe burden on economic development of the Community in general, a weight that is particularly heavy for those economically weak regions on the periphery of Europe or those which are relatively high energy users to start with.
De hastige fremskridt inden for teknologien, navnlig inden for mikro- og bioteknologien, vil også få betydelige følgevirkninger i de kommende år for regionernes økonomiske strukturer.
The rapid advances in technology, notably in the fields of micro- and bio-technologies will also have important consequences for regional economic structures in the years ahead.
Dertil kommer, at de nylig industrialiserede landes tiltagende konkurrencedygtighed, som er en følge af den udvidede liberalisering af handelen i forbindelse med udviklingen i Fællesskabets forbindelser udadtil, i særlig grad rammer mange af Fællesskabets svage regioner, som har specialiseret sig i produktion af varer, som konkurrerer direkte med de nylig industrialiserede landes.
Yet again, the increasing competitiveness of the newly industrialised countries arising from increased trade liberalisation in the context of development of Community external relations affects particularly many of the weak regions of the Community which specialise in products which are in direct competition with the newly industrialised countries.
Det står også klart, at gennemførelsen af Fællesskabets politik på en række områder sammen med Fællesskabets regionalpolitik vil få følgevirkninger for udviklingen i Fællesskabets regioner.
It is clear too that the implementation of a number of Community policies additional to Community regional policy will have implications for the development of the regions of the Community.
Der tænkes her på den fremtidige udvidelse med Spanien og Portugal, den fælles landbrugspolitik og omlægningen inden for industrien -navnlig tekstil-, stål- og værftsindustrien - som vil blive en tung byrde for en række svagere regioner.
These include the future enlargement involving Spain and Portugal, the Common Agricultural Policy, the restructuring of industry - notably textiles, steel, shipbuilding -which will also weigh heavily on a number of weaker regions.
Alle disse faktorer skal ses i sammenhæng med den økonomiske disciplin, som følger af Det europæiske monetære Systems funktion.
All of these factors must be seen in the context of the economic disciplines arising from the operation of the European Monetary System.
Det er dog vigtigt allerede fra starten at være klar over beretningens hovedsigte.
At the outset, however, it is well to be clear what the main orientations of the report are.
Denne beretning skal ses i sammenhæng med udtalelsen i Rådets resolution af 6. februar 1979 om, at "regionalpolitikken udgør en integrerende del af Fællesskabets og medlemsstaternes økonomiske politik".
This report must be placed in the context of the statement in the Council Resolution of 6 February 1979 that "Regional policy is an integral part of the economic policies of the Community and the Member States".
En forbedring af de svagere regioners konkurrencedygtighed ville bidrage til gennemførelsen af den økonomiske politiks målsætning, navnlig for så vidt angår de nationale økonomiers konvergens samt bekæmpelsen af inflationen og arbejdsløsheden.
Higher competitiveness of weaker regions contributes to the objectives of economic policy, notably in respect of convergence of national economies and the fight against inflation and unemployment.
Der er derfor i analysen lagt vægt på vurderingen af regionernes evne til løbende at tilpasse deres økonomi til udviklingen og til at udvikle deres interne ressourcer mest muligt.
The emphasis in the analysis is therefore on assessing the capability of regions to adapt their economies to changing circumstances and to develop their indigeneous resources to the fullest extent possible.
En forbedring af de sociale forhold i regionerne betragtes som værende afhængig af den økonomiske udvikling samt af politikken på andre områder med socialt sigte.
Improvement of social conditions in the regions is considered to be a consequence of economic development as well as resulting from other policies with social priorities.
Dette er en nødvendig forudsætning for, at regionerne selv kan videreføre udviklingen.
The Commission takes the view that howsoever policy measures may attempt to solve regional problems by
1.4 MÅLING AF REGIONERNES ØKONOMISKE KAPACITET
1.4 MEASUREMENT OF REGIONAL ECONOMIC CAPACITY
Fortolkningen af disse indikatorer skal ses i sammenhæng med beretningens sigte, som er omtalt i foregående afsnit, og navnlig i forbindelse med tanken om at vurdere de regionale økonomiers evne til at tilpasse sig ændrede forhold.
The interpretation of these indicators has to be seen in the context of the orientation of the report discussed in the previous section, notably in relation to the idea of assessing the capacity of the regional economies to adjust to change.
Grundlaget for indikatorerne drøftes i enkeltheder i de relevante kapitler og i "Bilag E: Metodologisk bilag" på side 189.
The bases for the indicators are discussed in detail in the relevant chapters and in the "Appendix E: Methodological Annex" on page 175.
Det har også den store fordel, at det sædvanligvis foreligger på regionalt niveau.
It has also the great advantage of being generally available at the level of the different regions.
I "4.1 Indledning" på side 47 begrundes det, hvorfor Kommissionen har foretrukket at anvende BNP i markedspriser og valutakurser.
The justification for the preference by the Commission in this report of GDP at current market prices and exchange rates is contained in "4.1 Introduction" on page 41.
Den regionale levestandard måles ved hjalp af BNP i markedspriser omregnet til købekraftspariteter (se afsnit "6.2 Regionale indkomst- og forbrugsniveauer" på side 102).
As regards regional living standards, these are measured on the basis of GDP at market prices converted into purchasing power parities (see "6.2 Regional Income and Consumption Levels" on page 91).
Det er dog en kendsgerning, at en mere detaljeret analyse af regionalproblemerne ikke kan begrænses til en sammenligning af de forskellige regioners BNP.
The fact remains, however, that a more detailed analysis of regional problems cannot be limited solely to comparisons of respective levels of GDP.
Andre indikatorer som f.eks. investeringsniveau og -tendenser, beskæftigelsesgraden, graden af specialisering i hastigt voksende sektorer og tilstedeværelsen af højt kvalificeret arbejdskraft er lige så vigtige faktorer ved vurderingen af regionernes udviklingskapacitet.
Other indicators such as levels and trends in investment, employment rates, degree of specialisation in fast growing sectors, availability of highly qualified manpower are equally important factors for assessing regional dynamism.
Disse bliver også behandlet i denne beretning, navnlig i kapitel "4 Faktorer, der påvirker produktionens udvikling og struktur" på side 47.
They are also discussed in this report, notably in "4 Factors affecting the evolution and structure of production" on page 41.
Det har været opfattelsen, at de valgte regioner skulle være tilstrækkelig store, set fra et befolkningsmæssigt synspunkt, til at muliggøre en samlet vurdering af deres sociale og økonomiske situation.
Here the view taken was that the regions chosen should be sufficiently significant from the point of view of levels of population, to enable an assessment to be made of the overall socio-economic situation of the regions in question.
Ved hjælp af en sådan vurdering ville Kommissionen være bedre i stand til at afgøre, hvorvidt og hvor Fællesskabet bør intervenere.
With the aid of such an assessment the Commission would be in a better position to consider whether and where Community intervention would eventually be necessary.
Kommissionen har ment, at i denne første beretning ville det mest hensigtsmæssige niveau for en sådan oversigt være den "administrative basisenhed", de såkaldte niveau li-regioner s, selv om der er betydelige forskelle mellem de enkelte niveau li-regioner.
The Commission considered that in this first report the most appropriate level
Størstedelen af Fællesskabets statistiske oplysninger vedrørende regionerne - samt i et vist omfang medlemsstaternes data - indsamles for nærværende udelukkende på niveau II.
From a statistical viewpoint most Community regional statistics - and some nationally produced regional data - are at present collected solely at level II.
Den kendsgerning, at analysen er foretaget på grundlag af niveau II-regioner, mindsker naturligvis under ingen omstændigheder behovet for at gennemfå problemerne på et mere specifikt regionalt niveau end niveau II, med henblik på at kunne afgøre, nøjagtigt hvor indsatsen til løsning af sådanne problemer skal gøres.
However, the fact that the analysis is carried out in respect of level II regions does not of course reduce in any way the need for examining problems at a regional level of detail which is finer than level II, so as to help decide on where precisely actions in aid of such problems should be implemented.
Landene imellem og selv inden for den enkelte medlemsstat er der forskelle med hensyn til niveau li-regionernes geografiske udstrækning. I Belgien og Nederlandene er de forholdsvis små sammenlignet med de franske og britiske regioner - navnlig Skotland, som er en meget stor region. Irland, der betragtes som en niveau II-region, er også meget stor.
As between countries, and even inside Member States, differences exist as regards the geographical size of level II regions.
Forskellene i regionernes størrelse udlignes dog noget, når der tages hensyn til befolkningstætheden, idet nogle af de større regioner som f.eks. Skotland og Irland er forholdsvis tyndt befolkede, medens nogle af Fællesskabets mindre regioner har stor befolkningstæthed.
Such differences in size of regions can, however, be offset if account is taken of population densities, some of the larger regions such as Scotland or Ireland having relatively low densities, while some smaller Community regions are thickly populated.
Som det kunne forventes, afviger regionerne stærkt fra hinanden for så vidt angår by- og landmæssige karakteristika.
As might be expected, the characteristics of regions differ widely.
Mange af de britiske regioner består af store byområder kombineret med landområder - det mest bemærkelsesværdige tilfælde er South East England, som omfatter såvel London som de omkringliggende områder helt ned til sydøstkysten.
Many of the U.K. regions consist of large metropolitan centres combined with rural zones - the outstanding case is South East England which includes both London and the surrounding areas as far as the south-east coast.
I modsætning hertil er nogle tyske regioner (f.eks. Hamburg, Bremen, Vestberlin) næsten udelukkende byområder.
By contrast, some German regions (e.g. Hamburg, Bremen, West-Berlin) are almost exclusively urban.
Således gør kombinationen by/land-område, der kendetegner de britiske regioner, det vanskeligt at lave en særskilt klassifikation af forholdene i henholdsvis by- og landområder.
Thus the combination of urban/rural features of regions such as exist in the U.K. make it difficult to classify the characteristics of urban and rural situations separately.
På den anden side har udviklingen i de nævnte tyske byregioner en betydelig afsmittende virkning på udviklingen i de tilstødende regioner, hvilket medfører en relativ overvurdering af situationen i byerne og en undervurdering af situationen i de omkringliggende regioner 6.
In contrast, in the German regions cited there are considerable spillover effects of regional development from the cities into adjoining regions which result in a relative overvaluation of the position in the cities and an undervaluation of that in the surrounding regions6.
I nogle tilfælde er der foretaget beregninger, som bygger på skøn, og hvor det er fundet nødvendigt, er der givet en forklaring med hensyn til disse i det "Bilag E: Metodologisk bilag" på side 189. Det skal særligt bemærkes, at det i kapitel "3 Arbejdsmarkedet" på side 29 benyttede statistiske materiale vedrørende arbejdsmarkedet hidrører fra såvel nationale som fællesskabsoplysninger.
The basic administrative units are Regierungsbezirke in the Federal Republic of Germany, Regions in France and in Italy, Provinces in the Netherlands and in Belgium, Standard Regions in the United Kingdom, 3 groups of Amter in Denmark, together with Ireland and Luxembourg (G.D.).
"Afsmittende virkning" med hensyn til BNP per capita behandles i "4.1 Indledning" på side 47 i forbindelse med regioner som Hamburg og Bremen i Tyskland.
The 'spillover' problems in respect of GDP/head are discussed in "4.1 Introduction" on page 41 in relation to regions such as Hamburg and Bremen in Germany.
Der er også det særlige problem vedrørende Groningen i Nederlandene, som har det højeste BNP per capita i Fællesskabet (277% af gennemsnittet).
There is also the special problem of Groningen in the Netherlands which has the highest GDP per head in the Community (277% of the average).
60% af BNP kan dog tilskrives naturgasproduktionen, og det statistiske materiale giver i dette tilfælde et fordrejet billede af den økonomiske situation i regionen, som har en høj strukturarbejdsløshed og er et prioriteret område for Nederlandenes regionalpolitik.
607, of the GDP is, however, attributable to natural gas production and the statistics distort in this case the real economic situation of the region which has a high level of structural unemployment and is a priority area for regional policy in the Netherlands.
I de følgende kapitler søges med henvisning til de væsentligste økonomiske størrelser - demografi, arbejdsmarkedet, økonomisk udvikling inklusive forskellige strukturelle faktorer - fastlagt årsagerne til forværringen af situationen i de svagere regioner.
The analysis in the following chapters attempts to explain by reference to the principal economic magnitudes - demography, labour markets, economic development including various structural factors - the reasons for the deterioration in the situation of the weaker regions.
Endvidere vurderes de regionale økonomiers styrke og svagheder på baggrund af de udfordringer, de står overfor.
It also tries to assess the strengths and weaknesses of the regional economies in the light of the challenges with which they are faced.
I kapitel "2 Demografisk udvikling og struktur" på side 9 gennemgås de demografiske forhold i halvfjerdserne sammenlignet med tresserne, og opmærksomheden rettes særlig mod hovedelementerne i befolkningsudviklingen fra midten af halvfjerdserne og fremefter (i særlig grad disses indflydelse på regionale forskelle i BNP per capita og den generelle opbremsning i befolkningstilvæksten i de fleste af Fællesskabets centralt beliggende regioner, som hænger sammen med reduktionen i vandringerne fra de perifere til de centrale regioner).
"2 Demographic Developments and Structure" on page 7 examines the demographic situation in the seventies compared with the sixties, particular attention being given to the main elements in the changes in population from the middle of the seventies onwards (notably their influence on regional disparities in GDP per head, the general slow down in population growth in most central regions of the Community with which is associated the fall in migration from peripheral to central regions).
I kapitel "3 Arbejdsmarkedet" på side 29 indeholder en analyse af arbejdsløsheden og beskæftigelsen, herunder en undersøgelse af stagnationen i den samlede beskæftigelse i 1970'erne, den kraftige vækst i ledigheden, forekomsten af strukturarbejdsløshed og et overslag over den regionale fordeling af tilgangen til arbejdsstyrken frem til 1985.
"3 Labour market" on page 25 contains an analysis of unemployment and employment including a review of the stagnation in total employment in the 1970s, the large increases in unemployment, the incidence of structural unemployment and an estimation of the regional distribution of the additional numbers who will enter the labour force up to 1985.
Der er gjort bemærkninger om ændringer i de regionale uligheder med hensyn til BNP per capita i halvfjerdserne og om fordelingen af højt kvalificeret arbejdskraft.
Changes in regional disparities in GDP per head in the seventies are noted as well as the distribution of high quality manpower.
Analysen i kapitel "4 Faktorer, der påvirker produktionens udvikling og struktur" på side 47 føres videre i det efterfølgende kapitel "5 Beskæftigelse og produktion i de enkelte sektorer" på side 75 i form af en undersøgelse af udviklingen i beskæftigelsen og produktionen inden for de enkelte sektorer i 1970'erne, herunder bl.a. specialiseringsgraden i svagere regioner inden for sektorer med ringe vækst inklusive problemer forårsaget af sektorer i tilbagegang - tekstil-, stål- og værftsindustrien.
The analysis in "4 Factors affecting the evolution and structure of production" on page 41 is extended in the following Chapter to a study of sectoral developments in the 1970s of employment and output covering in
I kapitel "6 Indkomstniveau og levevilkår" på side 101, drejer analysen sig om den sociale situation og udvikling og omfatter indkomster, forbrug og nogle sociale indikatorer.
In "6 Income Levels and Living Conditions" on page 91, the analysis turns to the social situation and evolution, looking at income, consumption and some social indicators.