natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estimering af eksport- og importefterspørgselsfunktioner har altid interesseret de økonomer, der ville forstå de regulerende faktorer i den internationale handel og de økonomiske konsekvenser af disse faktorers samspil.
The estimation of import and export demand functions has always been of interest in trying to understand the factors that govern international trade and the implications of the interplay of those factors for economic policy.
Kendskabet til priselasticiteter og indkomstelasticiteter i udenrigshandelen er nemlig en forudsætning for bl.a. at kunne vurdere virkningerne af paritetsændringer, toldpolitik eller subventioner på et lands betalingsbalance, for at kunne forstå mekanismerne i den internationale transmission af prisændringer eller vækstrater og, generelt, for at kunne måle omfanget af den eksterne binding, som det enkelte land er underkastet som følge af, at det er åbent over for udlandet og indgår i den internationale arbejdsdeling.
For example, it is necessary to know price and income elasticities of external trade to assess the consequences for a country's trade balance and those of its partners of changes in par values, tariff policies or subsidies; to comprehend the mechanisms by which changes in price or growth raies are transmitted between countries; and, more generally, to evaluate the severity of the external constraint on each country as a result of its degree of openness and the extent of its participation in the international division of labour.
findes på dette område — de er nøje analyseret i nogle nye undersøgelser (M. Goldstein og M. S. Khan [6] — og som navnlig vedrører specifikationen af modellerne og valget af variable: vanskeligheder med at estimere eksport- og importudbudsfunktioner, og problemer, der vedrører valget af prisindekser (måleproblemer, strukturforskelle fra det ene land til det andet, bias som følge af anvendelse af enhedsværdier i stedet for de egentlige eksport- og importpriser, som ikke kendes med særlig stor nøjagtighed), stabiliteten i relationerne over tiden og medregning af tilpasningsforsinkelser.
this matter—studied in detail in recent work by M. Goldstein and M.S. Khan [6], particularly in connection with the specification of models and the choice of variables : problems of estimating export and import supply functions, problems relating to the choice of price indices (difficulties of measurement, differences in price structures from one country to another, biases introduced by the use of unit values rather than the true prices of imports and exports, which are incompletely known), to the stability of relation ships over time and to lags in adjustment.
Som altid i sådanne tilfælde er det de statistiske muligheder, der i vidt omfang bestemmer arten af de estimerede relationer, og forskellen er undertiden stor mellem den teoretiske formulering og det, som er muligt.
As always in these cases, the availability of statistics largely determines the nature of the relations estimated ; there is sometimes a wide disparity between what is possible and what is formulated theoretically.
Derfor anvendes her en klassisk angrebsvinkel, og formuleringen af eksport- og importfunktionerne, hvor der kun anvendes variable for de relative priser og den nationale eller internationale efterspørgsel, har den form, som almindeligvis anvendes i litteraturen på dette område (jf. den indrammede tekst 1).
The approach adopted here is traditional, and the formulations used for export and import functions are those most often used in the relevant literature (see Box 1), being confined to variables of relative price and national or international demand.
Ved således kun at benytte de væsentligste konkurrenceevnebestemmende faktorer og ved at anvende internationale sammenligninger i stedet for teoretiske raffinementer antages det, at man bedre kan præcisere arten af den eksterne binding, der på meget forskellig måde gør sig gældende for de enkelte europæiske lande og for deres vigtigste konkurrenter, og som bl.a. afspejler sig i den divergerende handelsbalan-ceudvikling-i disse lande eller i hyppigheden af de valutakursjusteringer, der har fundet sted siden iværksættelsen af EMS.
By confining the enquiry to the essential factors of external competitiveness and by concentrating on the international comparison aspect rather than theoretical refinements, it has been possible to define more precisely the nature of the external constraint that affects each of the European countries and their main industrialized competitors in very different ways, reflected in particular in differences between the trends of their trade balances and the number of currency realignments since the introduction of the EMS.
Blandt de mange undersøgelser, der er foretaget særlig siden begyndelsen af 1970'erne, kan bl.a. nævnes Houthakkers og Magees [1] ') eller Adams [2] arbejder, der tager sigte på at estimere tilstrækkeligt pålidelige parametre — trods den usikkerhed, der er og altid vil være omkring udenrigshandelstallene — således at de bl.a. kan være til nytte i forbindelse med økonomisk-politiske beslutninger.
Many relevant studies have been carried out, especially since the work of Houthakker and Magee [1] ' and that of Adams [2] in the early 1970s, which atempted to estimate sufficiently reliable parameters—in spite of the uncertainty that inevitably surrounds foreign trade data—to inform economic policy decisions.
Flere af disse undersøgelser består i internationale sammenligninger, der behandler udenrigshandelen i de vigtigste EF-lande, USA og Japan ; de dækker uheldigvis perioder, der går helt tilbage til 50'erne og 60'erne (Houthakker og Magee, Basevi [3] og Taplin [4] i forbindelse med Project LINK), eller i bedste fald perioden i begyndelsen af 70'erne (Deppler og Ripley [5]).
Some of these studies concentrate on international comparisons and deal with the foreign trade of the main Community countries, the United States and Japan; unfortunately, the periods they cover are usually rather distant : the late 1950s and the 1960s (Houthakker and Magee, Basev [3] and Taplin [4] under the Link project), or at best, for the most recent study (Deppler and Ripley [5]), the very early 1970s.
Generelt er der hidtil ikke gjort en større indsats for at belyse de ændringer, der er indtruffet i den internationale handel efter 1973 (og som er behandlet i første kapitel). Tilstedeværelsen af en databank for den mængdemæssige udenrigshandel 2), som giver mulighed for internationale sammenligninger på et vist disaggregeringsniveau, har således gjort det muligt at ajourføre dette kendskab til reguleringsmekanismerne i udenrigshandelen og at komplettere de foreliggende undersøgelser på tre væsentlige punkter:
Little work has been done to date to take account of the changes in international trade since 1973 described in Chapter I. The data bank for foreign trade statistics in volume terms2 now makes possible international comparisons with a fairly fine breakdown, so knowledge of the mechanisms that regulate foreign trade has been updated and the general view provided by available studies has been supplemented in three main ways :
— systematisk gennemførelse af internationale sammenligninger mellem EF-landene, USA og Japan;
(i) systematic international comparisons have been made between the Community countries, the USA and Japan ;
En sådan opgave er uden tvivl noget dristig i betragtning af de talrige metodologiske problemer og de kontroverser, der
The exercise is not without risk, in view of the numerous problems of methodology and the controversies surrounding
') Tallene i klamme refererer til bibliografien sidst i dette kapitel. 2) Jf. metodologisk bilag om vurderingen af de mængdemæssige handels
This constraint, which is largely determined by the extent to which a country's productive system is adapted to the structures and trends of domestic and world demand and by its degree of price competitiveness, is reflected both in the price and income elasticities of imports and exports and in the comparative rates of inflation and economic growth (see Box 2).
Denne binding, der i vid udstrækning er afhængig af produktionsapparatets tilpasning til strukturerne og udviklingen i den nationale og internationale efterspørgsel og af graden af pris-konkurrenceevnen, afspejler sig både i pris- og indkomstelasticiteterne i importen og eksporten og i inflationstempoet og den økonomiske vækst (jf. den indrammede tekst 2).
The trend in the trade balance thus depends, first, on price elasticities and inflation differentials : if, for example, a country exhibits high price elasticities, this means that its trade balance will be especially sensitive to changes in relative prices where these are not offset by exchange rate move ments, and that it will therefore have to attempt to bring down its inflation rate to a level comparable to that of its international trading partners.
Udviklingen i handelsbalancen afhænger således for det første af priselasticiteterne og af den relative inflationsudvikling; høje priselasticiteter for et land betyder f.eks., at dets handelsbalance vil være særlig følsom over for udviklingen i de relative priser — for så vidt prisudviklingen ikke opvejes ved udviklingen i valutakurser ne — hvorfor det pågældende land bør begrænse inflationen til et niveau, der ligger på linje med inflationen i de konkurrerende lande; udviklingen på handelsbalancen afhænger for det andet også af forskellen mellem indkomstelasticiteterne i eksporten og importen og af forskellene i den økonomiske vækst, og den kombinerede virkning heraf kan accentuere eller dæmpe den kombinerede virkning af priselasticiteterne og de relative priser.
It depends, secondly, on the difference between the income elasticities of imports and exports and on economic growth differentials, the combined impact of which may accentuate or mitigate that of price elasticities and relative prices.
Selv om inflationstakten således ligger på linje med inflationen i konkurrentlandene, kan et land med en økonomisk vækst, der er identisk med væksten i konkurrentlandene, forbedre sin handelsbalance, såfremt indkomstelasticiteten i landets eksport er større end indkomstelasticiteten i landets import.
Even if inflation rates are comparable, a country may experience an underlying improvement in its trade balance if the income elasticity of its exports is greater than that of its imports, as long as its economic growth rate is identical to that of its trading partners.
Den analyse, der foretages her, søger altså at indkredse arten og styrken af den eksterne binding, der følger af samspillet mellem disse elasticiteter; analysen dækker en lang periode fra 1964 til 1981 for EF-landene, USA og Japan, og der gives først en behandling af disse landes handel med verden og dernæst af deres handel med Fællesskabet.
(1964-81) for the Community countries, the United States and Japan, first in respect of their trade with the rest of the world and then in respect of their trade with the Community.
Der foretages derimod ikke nogen systematisk behandling af den rolle, som den særlige udvikling i valutakurserne har spillet (valutakursernes betydning afhænger delvis af udviklingen i handelsbalancen, delvis af monetære faktorer).
It does not, however, attempt to measure the effect of specific exhange rate movements, which depend partly on the trend in the trade balance and partly on monetary factors.
For det første er et stort antal af priselasticiteterne i importen, både den samlede import og industriimporten, signifikante. De er imidlertid ikke ret store (mellem — 0,3 og — 0,5), hvilket således viser prisernes ringe rolle i importen, der tilsyneladende snarere afhænger af det økonomiske aktivitetsniveau og andelen af vanskeligt substituerbare produkter, som enten er betinget af fysiske årsager (energiprodukter, råstoffer, landbrugsprodukter) eller af, at EF-landene i høj grad deltager i den internationale arbejdsdeling.
— 0,5), an indication ofthe minor role played by prices in the regulation of imports, which would seem to be more influenced by the level of economic activity caused by the fact that a large proportion of goods which can be substituted for only with difficulty, either for physical reasons (energy products, raw materials, agricultural products) or for reasons to do with the increased participation of the Community countries in the international division of labour.
Betydningen af den eksterne binding for det enkelte land afhænger naturligvis af udviklingen i dets samlede handel og i dets handel med industriprodukter, men en mere detaljeret analyse for de vigtigste produktkategorier viser, at de handelsmæssige resultater både afspejler udviklingen i den internationale specialisering og de omvæltninger, der eventuelt har fundet sted efter det første olieprischok.
The extent of the external constraint on each country is, of course, dependent on the trends in its total trade and trade in manufactures but a finer analysis by main product category reveals that the trade results achieved reflect both the changes in international specialization and the breaks in trend that have occurred since the first oil shock.
Priselasticiteterne i eksporten er ligeledes signifikante for flere lande.
The price elasticities of exports are also significant in a number of countries.
Det gælder særlig Italien, hvis samlede eksport og industrieksport er meget følsom over for prisændringer (elasticitet på — 2), hvilket uden tvivl skyldes, at dette land er stærkt specialiseret inden for en række dagligvarer, hvor priskonkurrencen er skarp som følge af, at der er mange produkter (tekstil, beklædning...) på markedet fra lande med lave lønomkostninger [8].
This is notably the case in Italy, whose total and manufactured exports are highly sensitive to price changes (elasticity of — 2) probably because the country is highly specialized in the manufacture of unsophisticated products in which there is keen price competition, especially because the markets concerned (textiles, clothing, etc.) are also supplied by low-wage countries [8].
For de øvrige lande ligger elasticiteterne derimod omkring 1 : Tyskland, Frankrig, USA, Japan (den samlede eksport), Belgien (industrieksporten). ten).
Elsewhere elasticities are very close to unity: Germany, France, United States, Japan (total exports), Belgium (manufactured exports).
Varehandelen og handelen med industriprodukter : forskellen i bindingerne inden for EF og for samtlige industrilande
Trade in goods and trade in manufactures : the unevenness of constraints in the Community and in the industrialized world generally
Den relativt hoje værdi af summen af priselasticiteterne indebærer en storre sårbarhed for lande med hoj inflation
The relatively high value of combined elasticities means that countries with high inflation rates are more vulnerable
Resultaterne af pris- og indkomstelasticitetsberegningerne vises i tabel 1 og 2.
The results in terms of price and income elasticities are given in Tables 1 and 2.
De er generelt ret tilfredsstillende: determinationskoefficienterne er normalt meget høje, autokorrelationsproblemerne er sjældne, og der er få colinearitetsproblemer.
On the whole, they are fairly satisfactory : the coefficients of determination are usually very high, problems of autocorrelation are rare, and few problems arise with colinearity.
Priselasticiteterne : eksporten er mere følsom over for udviklingen i de relative priser end importen
Price elasticities: exports more sensitive to relative price trends than imports
Estimationerne af priselasticiteterne er som helhed retjævne, særlig for eksporten.
By and large, the estimations of price elasticities are only mediocre, particularly those for exports.
Dette kan afspejle statistiske fænomener — middelværdierne er approksimative indikatorer for de egentlige priser i udenrigshandelen — eller reelle fænomener, idet flere faktorer peger i retning af, at priserne har spillet en aftagende rolle i reguleringen af den internationale handel i det sidste tiår:
This may be because of statistical phenomena (average values being only approximate indicators ofthe actual prices in external trade) or because of real phenomena in that a number of factors have in the last decade tended to restrict the role of prices in the regulation of international trade:
— den internationale konkurrence kan generelt bedre beskrives som oligopolitisk konkurrence end som fuldkommen konkurrence, ligesom den i højere grad kendetegnes ved produktdifferentiering end ved priskonkurrence ;
(i) in general international competition is more in the nature of oligopolistic competition than in that of pure and perfect competition and acts more on product differentiation than on prices;
Med forbehold af den usikkerhed, som den slags beregninger er behæftet med, er summen af priselasticiteterne i importen og eksporten altså tilsyneladende højere end 1 i de fleste EF-lande.
Subject to the uncertainty attaching to data of this kind, it would therefore appear that the sum of the price elasticities of imports and exports in most Community countries is greater than unity.
Det er således sandsynligt, at handelsbalancerne reagerer positivt på enhver devaluering og enhver nedsættelse af de relative priser (og omvendt), uden at man her skal præcisere dette fænomens styrke og dynamiske virkninger (tidsrummet, der forløber, indtil der registreres positive virkninger).
As a result, the likelihood is that trade balances react positively to any currency depreciation and to any fall in relative prices (and vice versa) although we are unable here to indicate the extent ofthe phenomenon and its mechanics (in particular, the lag in the beneficial effects).
Samtidig indebærer den relativt høje værdi af denne sum, at EF-landene må hindre, at forskellene i inflationstakten vokser mellem EF-landene indbyrdes på den ene side og, på den anden side, mellem EF-landene og resten af verden, hvis de vil undgå en forværring af deres handelsbalance og en nedskrivning af deres valuta.
At the same time, this relatively high value of the combind elasticities means that the Community countries must not allow any widening of inflation differentials between them and the rest ofthe world as this may induce a deterioration in their trade balance and a fall in the value of their currencies.
Landene med den højeste inflation — Frankrig, Det forenede Kongerige, Italien (tabel 3) - - har, hvis man betragter udviklingen på lang sigt, ikke andet valg end at foretage en kraftig nedbringelse af inflationen (denne strategi følges navnlig i Det forenede Kongerige) eller at nedskrive deres valuta, hvis de vil opretholde ligevægt på betalingsbalancen, og det bemærkes, at behovet for at foretage tilpasninger ved hjælp af valutakursændringer er særlig stort for Italien i betragtning af den høje priselasticitet i eksporten.
The countries with the greatest inflation problem taking the longrun trends, France, the United Kingdom and Italy (Table 3), thus have had no alternative but to bring down inflation sharply (a strategy successfully pursued in the United Kingdom) or to allow the value of their currencies to fall in order to keep their external accounts in balance. The latter constraint, in the shape of an adjustment via the exchange rate, weighs particularly heavily on Italy on account of the high value of its export price elasticities.
Den eksterne binding afhænger imidlertid ikke blot af samspillet mellem priselasticiteterne og de relative priser, idet
The external constraint does not, however, depend solely on the impact of price elasticities and relative prices.
— en betydelig og voksende del af den internationale handel består i intern koncernhandel, der sker til interne afregningspriser, der ikke har noget som helst at gøre med markedspriser, eller i byttehandel, hvor priserne ikke er den væsentligste variabel.
In the first place, a large number of price elasticities of imports, whether total imports or manufactured imports, are significant. But they are not very high (ranging from — 0,3 to
Eksterne bindinger og virkninger af pris­ og indkomstelasticiteter i EF­landenes, USA's og Japans udenrigshandel
The external constraint and the operation ofthe price and income elasticities of external trade in the EC, the USA and Japan
Indkomst­ og priselasticiteterne i vareeksporten og vareimporten (handel med verden; årlige data 1964­1981)
Income and price elasticities of merchandise exports and imports (trade with the rest of the world; annual figures, 1964-81)
Verdens efter­spørgsel
World demand
For det enkelte land anføres forst resultaterne af den multiple regression (som funktion af efterspørgslen og de relative priser), derefter resultaterne af den simple regression (som funktion af efterspørgslen).
For each country, the results of the multiple regression (as a function of demand and relative prices) arc given first, followed by the results of the simple regression (as a function of demand).
Indkomst- og priselasticiteterne i eksporten og importen af industriprodukter (handel med verden; årlige data 1964-1981)
Income and price elasticities of exports and imports of manufactures (trade with the rest of the world; annual figures, 1964-81)
Verdens efter spørgsel
World demand
For det enkelte land anføres først resultaterne af den multiple regression (som funktion af efterspørgslen og de relative priser), derefter resultaterne af den simple regression (som funktion af efterspørgslen).
For each country, the results of the multiple regression (as a function of demand and relative prices) are given first, followed by the results of the simple regression (as a function of demand).
Prisudviklingen i den konkurrenceudsatte sektor (gennemsnitlig årlig vækstrate) r/j
Price trends in the internationally traded goods sector (average annual rates of inrease)
— for det tredje gruppen af europæiske lande (Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien, Nederlandene) og USA, der har elasticiteter på omkring 1,3, og inden for hvilken forskellene ikke er særlig markante, selv om Frankrigs, Italiens og Nederlandenes elasticiteter for industripro­dukter er lidt højere end for de øvrige lande, hvilket afspejler, at disse lande har haft en kraftig udvikling inden for deres specialiseringer i de sidste 15 år.
Netherlands) and the United States with elasticities in the region of 1,3. The differences within this group are fairly small although the elasticities for France, Italy and the Netherlands in respect of manufactures are a little higher than those for the other countries, reflecting a significant shift in their specialization over the last 15 years.
Belgien FR Tyskland Frankrig Italien Nederlandene Det forenede Kongerige USA Japan
Import elasticities with respect to GDP vary even more
Impor¡elasticiteterne i forhold til BNP er endnu mere forskellige
The Netherlands United Kingdom USA Japan
Kilde: IMF, Internationale finansielle statistikker, 1982.
Source: IMF International Financial Statistics - 1982.
bindingen kan lempes eller strammes ved samspillet mellem indkomstelasticiteter og forskelle i den økonomiske vækst.
express the rank order of the constraints that external trade places on economic growth in each country but also denote the extent to which growth in other countries frees them from this constraint.
Forskellene mellem landene er imidlertid klart mere udtalte for importens vedkommende, hvilket bekræfter den opfattel­se, at problemet med konkurrenceevnen for flere europæiske lande i højere grad skal ses ud fra den synsvinkel, at de klarer sig ringere i konkurrencen over for importerede produkter end i konkurrencen på eksportmarkederne.
The disparities between these countries are, however, much more pronounced where imports are concerned, and this corroborates the view that the problem of competitiveness in a number of Community countries has more to do with lesser resistance to imports than with a loss of market shares abroad.
Importelasticite­terne i forhold til BNP er således generelt langt større end 1 og tæt på 2, hvilket er udtryk for de forskellige økonomiers voksende åbenhed over for udlandet.
Generally speaking, the elasticities of imports with respect to GDP are in fact well in excess of 1 and not far from 2, reflecting the increasing openness of the different economies.