natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den bør sigte på at gen skabe tilliden til innovations- og ekspansionsfremmende investeringer i såvel de store in dustrikoncerner som de små og mellemstore virksomheder, hvis bidrag til oprettelsen af erhvervsmæssige erbejdspladser er velkendt1). Denne tillid må deles af regeringerne, der selv under udsigterne til en tilbagevenden til ligevægt i de offentlige finanser bør satse mere på den potentielle vækst, som virksomhedernes innovationskapacitet kan udløse, end beskatningen, der lammer denne kapacitet.
The aim must be to re create a climate of confidence that will encourage innovative and expansion investment, both by the major industrial groupings and by the small and medium-sized businesses, whose contribution to the creation of productive employment is common knowledge.1 This confidence must be shared by governments: as they try to restore balance to public finances, they must show more practical faith in the growth potential that can be released by business's capacity for innovation rather than rely on taxation, which stunts this capacity.
Denne strategi skal gennemføres inden for de rammer, der er skitseret i det foreløbige ud kast til det femte økonomiske program på mellemlang sigt.
The strategy must be in line with the preliminary draft fifth medium-term economic policy programme.
Krisen har vist, at den europæiske industri, der står over for de samme udfordringer som industrierne i andre lande, har haft større vanskeligheder end disse med at tilpasse sig til de ændringer, der er ved at ske i verdenen.
The crisis has shown that European industry, faced with the same challenges as its trading partners, has found it more difficult to adjust to the changes taking place in the world.
Blandt andet er de globale præstationer i EF's in dustri mindre gode end i De forenede Stater og Japan.
In particular, the Community's overall industrial performance is not as good as that of the USA or Japan.
EF's andel af eksporten af færdigvarer i verden er faldende, medens USA's andel opretholdes, og Japan øger sin andel.
The Community's share of world exports in manufactured goods is declining while the USA's share remains steady and Japan's is increasing.
Det handelsoverskud, der kan registreres, når samhandelen med energiprodukter holdes uden for, bevares lige netop i Europa, medens det stiger i USA og Japan.
Europe is just managing to keep a trade surplus, excluding energy products, while the USA and Japan are increasing theirs.
Hovedproblemet i den europæiske industri er nedgangen i produktivitetsstigningerne, blandt andet som følge af realinvesteringernes utilstrækkelighed.
The major problem facing European industry is that improvement in productivity has slowed down, the reason being inadequate productive investment.
Følgen er, at den europæiske konkurrenceevne, målt ved udgiften til arbejdskraft pr. produceret enhed, er blevet relativt forringet fra 1960 til 1980; hvis man ser på de af det amerikanske arbejdsministerium beregnede arbejdskraftomkostninger pr. produceret enhed, steg de i de syv største EF-lande med 8,7 % i gennemsnit pr. år mod 7,4 % i Japan og 3,9 % i USA.
As a result, competitiveness in Europe as measured by unit labour costs declined in relative terms between 1960 and 1980. Calculations by the US Department of Labour show that unit labour costs increased in the seven largest countries of the Community by an average of 8.7 % per year, compared with 7.4 % in Japan and 3.9 % in the USA.
Udviklingen i bruttoafkastet inden for fremstillingsvirksomhed bekræfter den relative nedgang i den globale produktivitet for de samlede produktionsfaktorer.
Trends in the manufacturing gross rates of return confirm this relative decline in the overall productivity of all factors of production.
Diagram 6: Bruttoforrentning af kapitalen i forarbejdningsindustrien
Graph 6: Gross rate of return on capital stock in manufacturing
Kilde:OECD - Ekstraordinært møde om nationalregnskaber i Paris, den 9.­12. juni 1981, modedokument nr. 1.
Source: OECD - Special meeting on national accounts, Paris, 9-12 June 1981, Room document No 1.
Endelig giver nedgangen i den europæiske industris konkurrenceevne sig udtryk ved de ar­bejdspladser, der ikke oprettes: i det sidste årti er beskæftigelsen i Europa steget med 2 millioner arbejdspladser mod 5 millioner i Japan og 19 millioner i USA.
Lastly, European industry's loss of competitiveness has meant a loss of potential employ­ment: over the last decade, the number of jobs in Europe increased by 2 million compared with 5 million in Japan and 19 million in the USA.
Det er meget vanskeligt at identificere årsagerne til de dårlige præstationer i EF's industri, dels fordi disse årsager er mangfoldige og dels fordi man meget let kan tage virkning for årsag og såldes stille en forkert diagnose.
It is very difficult to identify the causes of the EEC's poor industrial performance: in the first place, they are manifold, and secondly it is very easy to mistake effects for causes and thus make the wrong diagnosis.
Derfor her Kommissionen med støtte af et initiativ fra Europa­Parlamentets økonomi­ og valutaudvalg foretaget en grundig undersøgelse af den europæiske industris konkurren­ceevne. Denne undersøgelse vil være disponibel ved årets afslutning; den vil give et bedre overblik over den europæiske industris stærke og svage sider.
For this reason, the Commission, supported by Parliament's Committee on Economic and Monetary Affairs, has started a detailed study of the competitiveness of European indus­try: it will be available by the end of the year and will identify both the weaknesses and the strengths of industry in Europe.
Til trods for at denne analyse endnu ikke er afsluttet, viser de oplysninger, som Kommis­sionen råder over, imidlertid, at EF kan bidrage effektivt til industriens udvikling, og at dette bidrag er uerstatteligt.
Even though this study has not yet been completed, the information available to the Com­mission already shows that the Community can make a real contribution to industrial ex­pansion and that this contribution cannot come from any other source.
Vil EF i 1980'erne som i 1960'erne kunne give sin industri vigtige impul­ser i en forskellig økonomisk sammenhæng, nemlig verdenskrisen, og i en politisk og social kontekst, der er præget af grundlæggende samfundsmæssige valg, der vanskeligt kan tages og til nyvurdering?
Can the EEC give industry the kind of fundamental im­petus in the 1980s that it gave in the 1960s now that the economic context has turned into that of a world in crisis and the political and social climate has been marked by the basic choices of society which would be difficult to call into question?
- et nyt opsving i væksten gennem en udvikling af realinvesteringerne, idet det ikke uden vækst vil være muligt at foretage virkelige tilpasninger;
(i) renewed growth, by increasing productive investment, because without growth posi tive change will not be possible;
- oprettelsen af et europæisk industriområde med særlige udviklingsincitamenter for vor industri.
(ii) the establishment of a European industrial continuum, with specific incentives for the development of our industry.
Ved at indføre det fælles marked i 1958 gav Europa industrien en ny ramme til dens udvik­ling: det angav en målsætning, nemlig toldunionen, fastsatte en tidsplan, nemlig udstræk­ningen over ti år, og pålagde en strategi for industrien, nemlig opnåelse af international konkurrenceevne.
When the common market was set up in 1958, European industry was given a new framework in which to develop : it was given an objective — the customs union; a timetable — 10 years; and a strategy - international competitiveness.
På grundlag af denne fællesskabsramme, har det, der i begyndelsen var en omvæltning, og som for industrien kunne have været et spring ud i det ukendte, vist sig at have været ud­gangspunktet for et opsving i EF's industri uden fortilfælde.
This Community framework, which was certainly a change in the established order and for industry might have been a leap in the dark, turned out to be the springboard for an unprecedented industrial boom in the Community.
Men omstændighederne har ændret sig; i en verden, der er præget af stadig større konkur­rence, er forandringer både mere nødvendige og mere vanskelige, og de offentlige myndig­heder er tvunget til i stigende omfang at intervenere for at muliggøre disse forandringer.
But times have changed. In a world of increasingly fierce competition, change becomes at once more necessary yet more difficult and the authorities have to intervene more and more in order to bring it about.
Således kan industrien i USA, der allerede drager fordel af det kontinentale markeds di­mension, regne med betydelige offentlige ordrer, blandt andet i forbindelse med forsvarets opbygning.
For instance, industry in the USA, which already enjoys the advantages of a continentalscale market, can now count on large, particularly defence-related, public contracts.
I Japan udformes de store industrikoncerners strategi inden for rammerne af en planlægning, der er baseret på consensus mellem regering og industri.
In Japan, the strategy of the main industrial groups is worked out within a planning frame work based on consensus between government and industry.
I Europa intervenerer de offentlige myndigheder i lige så høj grad, om ikke mere, på mar­kedet; dog mindskes effektiviteten af disse interventioner af to faktorer, nemlig dels deres punktuelle karakter og dels den konstante risiko for en opsplitning af fællesskabsmarke­det, som de indebærer.
In Europe, intervention on the market by the public authorities is just as substantial, if not more so. But its effectiveness is undermined by two factors: it is sporadic; and it carries the ever-present risk of fragmenting the Community market.
De offentlige myndigheders ineffektive direkte aktioner i indu­strien må effektiviseres, så meget desto mere som der findes mange historisk, geografisk og politisk betingede begrænsninger for industriudviklingen, som det er meget svært at få bugt med.
It is all the more important to improve the effectiveness of direct action by the public authorities to help industry in that there are so many historical, geographical and political constraints on industrial develop ment that elude control.
Da Europa ikke i tide har gennemført den kvalitative forandring, der ville gøre det muligt at optræde som en enhed og danne et sammenhængende hele, er det følgelig konstant i de­fensiven over for de amerikanske og japanske strategier; det opstiller ikke længere målet eller viser vejen.
Thus because Europe has not been able in time to make the qualitative changes which would have allowed it to act in concert, it is permanently on the defensive in the face of American and Japanese strategy. Europe is no longer calling the tune; Europe is no longer in the van.
Det tilpasser sig erfaringsmæssigt gennem punktuelle aktioner, der ofte bliver genstand for bebrejdelser om protektionisme, da de fremtræder som reaktioner.
Its responses are empirical andad hoc; and, because they are taken to be a reaction rather than action, they lay themselves open to the charge of protectionism.
Det er vigtigt, at EF på ny tager teten og foreslår en ramme for et europæisk modtræk.
The Community must waste no time in giving a fresh lead by proposing what positive action Europe should take.
Dette modtræk skal være vækst, da kun et opsving i væksten vil gøre forandringerne accep­table for virksomhedsledere og arbejdstagere. Rammen for dette modtræk vil nødvendig­vis være det europæiske interne marked, som stadig er den bedste chance, Europa kan give sin industri.
The response must be renewed growth, which alone will persuade business and workers to accept the need for change; and the arena will of necessity be Europe's internal market, which is the greatest asset that Europe can give its industry.
Tilliden vil blive øget, hvis der på det interne marked sker et yderligere og betydningsfuldt skridt henimod en intern samling, således at dets identitet bekræftes over for udlandet; det
Pressing the European market into one important step further towards internal unity, thereby reaffirming its separate identity vis-à-vis the outside world, will help to restore confidence.
er nødvendigt, at man på ny taler om det falles marked som en chance for EF's industri.
We must again see the common market as an opportunity for European indus try.
Det er den anskuelse, der fremgår af Kommissionens dokument om det interne marked1).
That is the thrust of the Commission's document on the internal market.J
Det er kun muligt at modernisere vort industriapparat i en situation med vækst.
Our industrial base cannot be modernized without growth.
Det er endvidere nødvendigt at præcisere på hvilken efterspørgselskomponent — eksport eller intern efterspørgsel, forbrug eller investeringer ­ Fællesskabet skal basere dette op­sving i væksten, for at dette på bedste måde kan sikre en fornyelse af vort industriapparat, både for så vidt angår ny produktionsteknik og udvikling af nye varer og tjenester.
But it must be decided which component of demand - exports or domestic demand, con­sumption or investment — the Community is to take as a basis for growth that will nurture the renewal of our industrial base, both as regards new manufacturing techniques and the development of new products and services.
Væksten i EØF har hidtil stort set været forårsaget af udviklingen i vor eksport, der har ud­viklet sig i takt med udviklingen i verdenshandelen.
In the past, growth in the EEC was largely export-led: exports expanded at the same rate as world trade.
Der har i nogle år været en afdæmpning i verdenshandelen, og det er usandsynligt, at der vil ske en tilbagevenden til 60'ernes dy­namisme, men fællesskabsindustrien som helhed synes især ikke at være særlig godt rustet til at drage fordel af et genopsving i den internationale efterspørgsel, hvis der skulle indtræffe et sådant.
Over the last few years, world trade has been slowing down and it is unlikely that we shall again see the like of the boom in the 1960s; but, and more to the point, Com­munity industry as a whole is not in the best posture to take advantage of an upturn in world demand, should one occur.
De europæiske varers andel af verdensmarkedet har siden 1978 været faldende, og der er opstået en forskel mellem væksten i den internationale efterspørgsel og væksten i Fælles skabets eksport.
For since 1978 the share of the world market held by European products has been decreasing and a gap is growing between the growth in world demand and the growth in Community exports.
På baggrund af denne udvikling, der er udtryk for en forringelse af Europas konkurrenceevne, må Fællesskabet handle for at drage fordel af alle de muligheder, som den internationale handel frembyder, og som endog er begrænsede i forhold til tidligere:
In the face of this trend, which denotes a decline in Europe's competitiveness, the Com munity must take action to exploit all the possibilities provided by international trade, even if they are more limited than in the past:
Det må endnu engang bekræfte, at protektionismen er en blindgade for Europa: at for vente ekspansion som følge af en udvikling af verdenshandelen og lægge hindringer i vejen for denne på sit eget marked er en absurd selvmodsigelse.
The Community must re-emphasize that protectionism is a dead end for Europe: it is an absurd contradiction to predicate Europe's economic expansion on a growth in world trade and at the same time to hinder trade on its own market.
Det må til gengæld kræve, at dets industripartnere yder et bidrag svarende til dets eget for at sikre, at systemet fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med GATT's principper.
Conversely, the Community should insist that its industrial trading partners match its own contribution to the smooth functioning of the system according to GATT principles.
Dette gælder disse landes interne makroøkonomiske politik og åbningen af deres markeder.
This is a matter of the domestic macroeconomic policies of these countries and the opening-up of their markets.
Det kan endvidere omfatte fælles aktioner med vore handelspartnere i stil med OECD-aftalen om stål, som garanterer solidaritet mellem Fællesskabet og de andre producentlande i bestræbelserne på at gennemføre en omstrukturering, eller i stil med MFA på tekstilområdet.
It could also mean taking measures in concert with our partners along the lines of the OECD agreement on steel, which guarantees solidarity between the Community and the other producer countries in restructuring the industry, or the Multifibre Arrangement for textiles.
Endelig har det et særligt ansvar over for udviklingslandene, som medfører, at det skal fremme deres interne vækst, og som resulterer i, at det kan forvente direkte følgevirkninger i form af køb af kapitalgoder.
Finally, the Community has special responsibilities vis-à-vis the developing countries whereby it stimulates their internal growth, which in turn should provide direct spinoffs in the form of orders for capital goods.
Det er i realiteten inden for genoprettelsen af konkurrenceevnen, men ligeledes inden for udviklingen af den interne efterspørgsel, at Fællesskabet finder mulighederne for at opnå den ønskede vækst.
In fact, the Community will find the springs for the growth it is looking for both in the reorganizing of competitiveness and in the expansion of its own internal demand.
Det er endvidere nødvendigt at præcisere arten af denne yderligere in terne efterspørgsel.
The nature of this additional internal demand still has to be defined.
Da det dels drejer sig om at genoprette arbejdspladser, der vil kunne skabe velstand, og dels om at bekæmpe inflationen, er det realinvesteringer, der skal tjene som løftestang til fremme af opsvinget og danne et sundt grundlag herfor, idet de både medfører skabelse af yderligere efterspørgsel og forbedring af produktiviteten.
As the twin aims are to create more jobs which can generate wealth and at the same time to combat inflation, productive investment must be both the engine for industrial revival and its secure basis, since it not only creates additional demand, but also helps to improve pro ductivity.
Kommissionen henstiller, at realinvesteringerne prioriteres højest, først inden for industrien, men også inden for de store ledsagende investeringer.
The Commission recommends that priority be given to productive investment, first of all in industry but also in the major supporting infrastructures.
Et opsving, der er baseret på forbruget, herunder først og fremmest det offentlige forbrug, frembyder ikke de samme fordele: det er derfor at foretrække, at man afventer det opsving i forbruget, der vil fremkomme ved en generel produktivitetsstigning, uanset om denne giver sig udslag i en indkomststigning eller i et fald i realpriserne for forbrugsgoder.
A revival based on consumption, especially public sector consumption, would not offer the same advantages.
Et opsving, der er baseret på investeringer, er mere fordelagtig for den industrielle udvikling, såfremt denne er tilstrækkeligt orienteret:
It is therefore better to wait for consumption to rise as a result of the improvement in general productivity, whether this leads to higher incomes or a drop in the real prices of consumer goods.
- mod ny teknik, der først og fremmest tager sigte på en produktivitetsstigning;
Stimulation by means of investment will do more to help industrial redeployment if enough of this investment is directed towards: (i) new technologies which aim primarily to improve productivity;
- mod aktiviteter inden for de prioriterede mål, der er fastsat på fællesskabsplan, såsom energi, forskning og udvikling, eller mod aktiviteter, der er forbundet med beskyttelse af miljøet, og som direkte kan resultere i oprettelse af nye arbejdspladser.
(ii) activities which tie in with the priorities set by the Community, like energy and re search and development, or activities connected with environmental protection which also directly create jobs.
Den første type investeringer bidrager til at sanere og modernisere det industrielle grund lag for beskæftigelsen, idet den samlede produktivitet i økonomien forbedres; dens ind virkning på oprettelsen af nye arbejdspladser kommer imidlertid først til udtryk i anden
Investment of the first type helps to improve and modernize the industrial employment base by increasing overall productivity in the economy. Its job creation impact occurs only with a time-lag as sales, particularly exports, increase following improvements in competitiveness.
Den anden type investeringer bidrager på en mere direkte måde til løsningen af problemerne i forbindelse med oprettelse af nye arbejdspladser.
Investment must be directed to upgrading both the human and financial resources of com panies and the quality of the technologies to which they have access.
Investeringen skal foretages således, at der samtidigt tages hensyn til virksomhedernes menneskeuge og finansielle kapacitet samt den til rådighed værende teknologi.
The common feature of this type of investment is that it generally has to be at the initiative of the public authorities; when necessary, they should be in a position to provide finance and, to do so, they should be able to recast fiscal policy so that the requisite resources are transferred from consumption to investment, in such a way as to avoid stimulating inflation. tion.
Investering i energiforsyningssikkerhed og energibesparelse er en forudsætning.
The first essential for energy is investment to secure supply and conserve energy.
Det er forkert at tro, at man kan skabe et gunstigt klima for realinvesteringer, dersom denne indsats, som er væsentlig for uafhængighed og sikkerhed for det økonomiske miljø, ikke er gjort.
It is unrealistic to think we can create a climate favourable to productive investment if we do not make this vital effort to guarantee the independence and security of the economic environment.
Kommissionen har netop offentliggjort sine konklusioner og sine forslag herom1). Rådets svar vil være en prøve på regeringernes troværdighed med hensyn til deres villighed til at gå med i Fællesskabets industrielle genopbygning.
The Commission recently published its conclusions and proposals on this matter.1The Council's reply will be a credibility test of the determination of governments to work to wards the revival of the Community's industry.
Fra nu af indtil 1990 skal Fællesskabet gennemføre investeringer i spredning af energikilder og i energibesparelser af en størrelsesorden på 500-700 mia ECU.
Between now and 1990, the Community should invest an amount of between 500 000 million and 750000 million ECU to diversify its sources of energy and to save energy.
B. Forskning og udvikling
B. Research and development
Medlemsstaternes budgetmæssige vanskeligheder har fået de fleste til at mindske den of fentlige indsats på et tidspunkt, hvor virksomhedernes finansielle vilkår gør det nødvendigt for mange at begrænse de ressourcer, som kan anvendes til F & U.
In its analysis of R & D in the Community, the Commission found that, having regard to both the scale of research requirements and the resources available, efforts are too scattered, supply does not match demand and the effectiveness of what has been done is very uneven.2
Kommissionen harisin analyse afF & U-situationen i Fællesskabet konstateret, at der mel lem behovet for forskning og de disponible midler var en vis spredning af indsatsen og en vis uligevægt mellem udbudet i forhold til efterspørgslen og en meget ulige effektivitet for den foretagne indsats2). Det er især nødvendigt ag gøre EF's forskningsprioriteter mere relevante i forhold til de nuværende og fremtidige industrielle behov og udvide virksomhedernes adgang til resultaterne. taterne.
The priorities selected for Community research should be more relevant to both present and future industrial requirements, and companies should have readier access to the re search findings.
Den tekniske og videnskabelige forskning og Det europæiske Fællesskab.
The development of an energy strategy for the Community.
Samtidig må indsatsen inden for ny teknik øges. Dette gælder bioteknologi, databehandling, kommunikation og automatisering.
At the same time, a greater effort must be deployed in the new technologies - biotechnology, information technology, communications and automation.