natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse krav vil typisk vedrøre minimallønsatser, ferie, visse sociale ydelser osv. Specielle krav er sådanne krav, som vedrører den enkelte brance.
These questions normally deal with such matters as, for example, minimum rates of remuneration, holidays, and certain social contributions.
Også disse overenskomst forhandlinger er landsdækkende.
Specific questions are those which are related to a single sector of industry.
De specielle overenskomster vil typisk vedrøre spørgsmål om uddannelse, trivsel og sikkerhed.
But these agreements too are nation al. They relate, for example, to such questions as training, welfare and safety.
Kollektive overenskomster af proceduremæssig karakter danner en forholdsvis veludviklet ramme for forholdet mellem arbejdsmarkedets parter i Danmark som vi f.eks. skal se ved rørende samarbejde og konsultation.
Collective agreements of a procedural nature constitute a fairly well developed framework for Danish industrial relations, for example with regard to the system for cooperation and consultation. tation.
Der gøres særlig opmærksom på den ved lov x) fastsatte mæglingsprocedure, der anvendes i forbindelse med arbejdsstridigheder.
Special reference should be made to the conciliation procedure in the event of disagreement which is regulated by law.'
Arbejdsministeren udnævner forligsmænd med det hverv at medvirke til bilæggelse af stridigheder mellem arbejdsgivere og arbejdstagere.
The Minister of Labour appoints conciliators who have the task of assisting in the settlement of conflicts be tween employers and employees.
Med henblik på at nå frem til en aftale kan forligsmændene træde til, såfremt arbejdsmarkedets parter ikke kan nå til enighed.
The conciliators have a right to intervene when parties cannot agree, to help them to reach an agree ment.
De kan endvidere i begrænset tid afbryde iværksatte faglige aktioner som f.eks. strejker med henblik på at muliggøre forhandlingernes fortsættelse.
They also have power to suspend industrial action such as strikes for limited periods to enable negotiations to continue.
Konsultation og samarbejde sker i Danmark ikke på basis af lovgivning men på basis af en
559', of 21.12.1971 on the conciliation procedure in the event of labour conflicts.
»aftale om samarbejdsudvalg«, som er truffet mellem Dansk Arbejdsgiverforening og LO i oktober 1970.
Consultation and cooperation, as it is known in Denmark, has its basis not in legislation, but in an 'Agreement on cooperation committees' concluded by the Danish Employers' Confederation and the Danish Federation of Trade Unions in October 1970.
Siden 1969 har der med Dansk Arbejdsgiver forening og LO's godkendelse været gennem ført samarbejdsforsøg på talrige danske virk somheder, idet den eksisterende samarbejdsaftale har været udgangspunkt.
Since 1969, with the approval of the Danish Employers' Confederation and the Danish Federation of Trade Unions, experiments in cooperation have been taking place in several Danish companies, taking the existing agreement on cooperation as their starting point.
Den typiske tendens har været anvendelse af halvt autonome arbejdsgrupper1).
The typical trend has been in the direction of utilizing semi-autonomous work groups.'
Resultaterne af disse forsøg, som generelt set synes at have haft positive virkninger1), vil sandsynligvis med tiden blive afspejlet i samarbejdsaftalen.
The results of these experiments, which appear generally to have had favourable effects,' will probably be reflected in time in the agreement on cooperation.
Den nuværende aftale udløber i 1976, såfremt en af parterne afgiver opsigelse med aftalt varsel.
The present agreement comes to an end in 1976 if either party gives requisite prior notice.
I henhold til denne aftale nedsættes der samarbejdsudvalg i virksomheder inden for industri og håndværk.
The agreement provides for cooperation commit tees in industrial and craft enterprises.
Disse består af et lige antal repræsentanter for ledelsen og de ansatte, idet det tilsynsførende personale er repræsenteret på ledelsens side, og de valgte tillidsmænd ipso facto repræsenterer de ansatte.
These consist of an equal number of representatives of management and employees, with the supervisory staff being represented on the management side, and elected snop stewards being ipso facto employee representatives.
I virk somheder med 50 eller flere ansatte skal der oprettes et samarbejdsudvalg, såfremt dette foreslås enten af arbejdsgiveren eller af et flertal af de ansatte.
In establishments employing fifty or more workers, a cooperation committee must be set up when recommended either by the employer or by a majority of workers.
I mindre virksomheder henstilles det til ledelsen og de ansatte, at de selv træffer passende foranstaltninger for at nå de mål, der er indeholdt i aftalen.
In smaller establishments, the man agement and employees are recommended to find their own appropriate machinery for achieving the aims and objects set out in the agreement.
Gældende lov
Present law
Hensigten med samarbejdsudvalgene er at sikre de ansatte gode arbejdsvilkår, forbedre de ansattes trivsel på arbejdspladsen, forbedre sikkerheden samt øge deres interesse for en forbedring af virksomhedens effektivitet og konkurrencedygtighed.
The objects of the cooperation committees are to secure good conditions of work and to increase the employees' job satisfaction, their security and their interest in improving the efficiency and competitiveness of their enterprises.
Den danske aktieselskabslov nr. 370 og lov om anpartsselskaber nr. 371 af 1973 giver ansatte i alle selskaber, der beskæftiger mindst 50 ansatte, ret (men ikke pligt) til at vælge 2 medlemmer til bestyrelsen udover de medlem mer af bestyrelsen, der er valgt af aktionærerne.
The Danish Companies Act No 370 of 13 June 1973 ('Lov om aktieselskaber') for joint stock companies and No 371 of 13 June 1973 for private companies ('Lov om anpartsselskaber') give to the employees of all companies employ ing at least fifty employees the right, but not the duty, to elect to the board of directors two members in addition to those elected by the shareholders meeting.
Samarbejdsudvalgene har ret til at blive informeret af ledelsen om virksomhedens økonomiske situation og fremtidsudsigter.
The committees are entitled to receive information from management relating to the enterprises' economic situation and future prospects.
De har »medindflydelse« på de almindelige dispositioner vedrørende den daglige produktion, planlægning af arbejdet, samt gennemførelse af større ændringer i virksomheden.
They exercise 'co-influence' on general policy in relation to daytoday production and work planning and on the implementation of major alterations in the enterprises.
De er medbestemmende ved udformning af principper vedrørende de stedlige arbejdsvilkår, personalets velfærd og personalepolitik.
They exercise 'co-determination' in formulating principles in relation to local work and welfare conditions and in relation to staff policy.
Selskabets vedtægter kan tillægge medarbejderne ret til at vælge flere end to medlemmer ligesom vedtægterne kan tillægge offentlige myndigheder eller andre ret til at udpege et eller flere medlemmer af bestyrelsen.
The articles of association may provide for a larger number of employees' representatives or for one or more representatives appointed by
» Medindflydelse « indebærer ifølge de to parters officielle udtalelser, at ledelsen skal give samarbejdsudvalget gode muligheder for at ud veksle ideer og forslag, før der tages beslutninger. »Medbestemmelse« indebærer en forpligtelse for begge parter til at bestæbe sig for at nå til enighed.
'Co-influence' implies, according to the official comments made by the contracting partners, that the management shall afford the cooperation committee good opportunities for the exchange of ideas and suggestions prior to taking decisions.
Såfremt den ene part misligholder denne pligt, er der fastsat en voldgiftsprocedure.
'Co-determination' implies an obligation
1) Industrielt demokrati i Danmark, B. Bordrup og P. Roos.
1Industrial Democracy in Denmark, by B. Bordrup and P. Roos.
Afhandling fremlagt på ILO konferencen om arbejdstageres medindflydelse på beslutningsprocessen i virksomheder, august 1974.
Paper delivered at the ILO Symposium on Workers' Participation in Decisions within Under takings, August 1974.
konvertering af bidrag til aktiekapital, såfremt selskabet ønskede det.
In joint stock companies employing more than fifty persons, two thirds of the annual contribution was to remain in the firm by being converted into share capital with a provision that the fund could not own more than half of the company's issued share capital.
Endvidere skulle andre selskaber end aktieselskaber og med mindst 10 lønmodtagere kunne kræve, at 2/3 af de udbetalte bidrag forblev indestående i virksom heden som lån.
Furthermore, companies other than joint stock companies employing at least ten persons were to have the right to claim that two thirds of the annual contributions were to remain in the firm as a loan.
oprettelse blev foreslået ved lovforslag af den daværende socialdemokratiske regering i januar 1973 1).
These new laws were conceived as the starting point for employee participation which would then be developed by employee representatives joining the boards of directors through the operations of the Wage Earners' Investment and Profit Fund proposed by the former Danish Government in January 1973.'
Det var selskabslovenes sigte at give arbejdstagerne relevante informationer om deres selskabs forhold, samt sætte dem i stand til at gøre deres synspunkter gældende inden for beslutningsprocessen før deres repræsentation gennem Lønmodtagernes Investerings- og Ud byttefond2).
The purposes of the new Companies Acts were to give the workers proper information on their company's affairs and to enable them to express their viewpoint within the decision making process prior to their representation through the machinery of the Wage Earners' Investment and Profit Fund.2
Sideløbende med denne udvikling er der for nylig truffet foranstaltninger med henblik på det offentliges repræsentation i bestyrelsen for selskaber, hvis forhold er af stor betydning for landets økonomi.
Parallel to these developments, action has also been taken recently with regard to representation of the public interest on the boards of companies with activities of great importance for the economy of the State.
Den 28. marts 1974 vedtog folketinget en lov, der påbyder danske banker at optage en repræsentant udpeget af staten i bestyrelserne.
On 28 March 1974, the Danish Parliament adopted a law requiring the boards of directors of Danish banks to include a representative appointed by the State.
Det var dog foreskrevet repræsentant skabet at påse, at midlerne i videst muligt omfang blev anbragt aktivt i erhvervslivet: i aktier — dog altid kun indtil halvdelen af et selskabs samlede aktiekapital — som indskud i kommanditselskaber eller på anden måde som ansvarlig kapital.
The Committee, however, was to be obliged to take care that the funds, to the highest possible degree, were invested as risk capital in enterprises: in shares, though always only half of a company's issued share capital at most, as capital in limited partnerships, or in any other way, as capital.
Da disse nye love kun har været i kraft kort tid, er det for tidligt at vurdere, hvordan de virker i praksis.
Voting rights attached to share capital resulting from conversion were to be exercised by the employees in the enterprise in question.
Af samme grund er der ikke fremsat nye forslag.
The same was in principle the case for the voting rights attached to the shares bought by the fund.
Det ser dog ud til, at de ansatte har været interesseret i at benytte deres ret til at vælge repræsentanter til bestyrelsen.
However, the management board of the fund could under special circumstances decide
Det samme gjaldt principielt for de aktier, der var erhvervet for fondets frie midler.
For the same reason, fresh proposals have not yet been made.
Dog kunne fondets ledelse under særlige omstændigheder bestemme, at befø jelserne skulle udøves direkte af fonden.
It does appear, however, that employees have been interested in exercising their right to elect repre sentatives to the board.
Fondens midler skulle tilvejebringes ved bidrag fra alle arbejdsgivere.
Statement of the Danish member of Parliament,
2) Redegørelse fra det danske folketingsmedlem Christensen i Europa-Parlamentets social- og arbejdsudvalg, Dok. PE 32.691.
Christensen, within the Committee on Social Affairs and Employment of the European Parliament, Doc. PE
For aktieselskaber med mindre end 50 lønmodtagere var der åbnet en tilsvarende adgang til
In January 1973, the then Social Democratic Government of Denmark proposed legislation to
medbestemmelsesret i disse anliggender.
that the voting rights should be exercised by the fund administration.
Der kunne dog ikke skabes en bredere politisk enighed om forslaget i den fremlagte form.
All employees were to receive the same amounts from the fund.
På grund af regeringens tilbagetræden i de cember 1973 og den deraf følgende opløsning af folketinget skal lovforslaget genfremsættes i folketinget.
Certificates would be credited with the employees' share of the profit once a year.
Dette er endnu ikke sket, selv om den politiske drøftelse af dette og andre projekter fortsætter.
The certificates could be redeemed after the passage of a number of years but, could not be sold or pledged.
Det kan i vedtægterne være fastsat, at der foruden bestyrelsen skal være et repræsentant skab på mindst fem medlemmer, af hvilke et flertal skal vælges af generalforsamlingen.
The purpose of the proposed legislation was 'to bring about an important condition for economic democracy through a more equitable division of wealth, income and influence'.'
Dette repræsentantskab kan få tillagt befø jelser til at udnævne og afsætte bestyrelsen. Bestyrelsesmedlemmer og direktører kan ikke være medlemmer af repræsentantskabet.
Employees were to be ensured of participation in the capital growth of business enterprises and greater voice in their affairs.
Re præsentantskabets opgave er at føre tilsyn med bestyrelsens og direktionens ledelse.
However, no broad consensus could be reached on the proposal in the form in which it was proposed.
I dette øjemed kan vedtægterne fastsætte, at repræsentantskabet på forhånd skal underrettes om visse vigtige dispositioner.
With the resignation of the Government in December 1973 and the subsequent dissolution of Parliament, the proposal has to be re-submitted to Parliament.
Der kan ikke tillægges repræsentantskabet andre beføjelser.
This has not yet occurred, though political discussion of this and other schemes continues.
Den danske aktieselskabslovx) af 1973 fast sætter et todelt ledelsessystem for alle selskaber med en aktiekapital på mere end 400 000 kr. og giver mulighed for todelt struktur for andel aktieselskaber.
The articles of association may contain provisions to the effect that in addition to the board of directors there shall be a committee of share holders consisting of at least five members, the majority of whom shall be elected by shareholders in general meeting. This committee may be given the power to appoint and remove the
Selskabet skal normalt have en bestyrelse, der består af mindst tre medlemmer, der er valgt af aktionærerne på generalforsamlingen2).
Documents issued by the Joint Committee of the
I selskaber med en aktiekapital på mere end 400 000 kr. skal et flertal af bestyrelsesmedlemmerne være per soner, der ikke er direktører3).
Labour on 'Economic Democracy', 9.11.1972.
En direktør kan ikke vælges til bestyrelsesformand.
These companies are the Danish companies which
Som et led i den nylige aktieselskabsform er der nu også skabt mulighed for at oprette anparts selskaber4) (GmbH/S.A.R.L.). Disse selskaber er tænkt anvendt, hvor kredsen af kapitalejere er snævrere end i de store aktieselskaber.
The Danish Law on Joint Stock Companies2 of 1973 prescribes a system of administration with two decision making bodies for all such compa nies having a share capital of more than DKr 400000 and permits such a system for other joint stock companies.
En særlig lov finder anvendelse på selskaber, der kan sammenlignes med »société à responsabilité limitée«, og som baseret på lignende principper som dem, der om tales omstående.
A separate law applies to companies which can be compared to 'société à responsabilité limitée' based on similar principles, discussed below.
2) Paragraf 49 og 50.
Sections 49 and 50.
Selskaber med en aktiekapital på mindre end 400 000 kr. behøver under visse om stændigheder kun 1 bestyrelsesmedlem, og en direktion er ikke obligatorisk for aktieselskaber med en aktiekapital på mindre end 400 000 kr.
Companies with a share capital of less than DKr 400000 in certain circumstan ces need only have one director, and a management board is not obligatory in joint stock companies having a share capital of less than DKr 400000.
3) Loven indeholder overgangsregler, der tillader de personer, der ved lovens ikrafttræden beklæder hverv både som bestyrelsesmedlemmer og direktører i selskabet eller som direktør og formand for bestyrelsen, at fort
The Act contains transitional provisions which permit persons who, at the time when the Act came into operation, occupied seats on both the board of directors and on the board of management to continue doing so and the same applies to persons who are both membe'rs of the management board and chairman of
Enten et bestyrelsesmedlem eller en direktør kan forlange, at der indkaldes til bestyrelsesmøde, og en direktør har, selv om han ikke er medlem af bestyrelsen, ret til at overvære dens møder og til at udtale sig, medmindre be styrelsesmedlemmerne i de enkelte tilfælde træffer anden bestemmelse.
The company normally must have a board of directors ('bestyrelse') consisting of at least three members elected by shareholders in a general meeting.' The board of directors appoints a board of management consisting of one or more members, each of whom the board of directors can remove from office.
sætte dermed.
the company.
Tabel 1 — Selskaber med mindre end 10 aktionærer nærer
Table 1 — Companies with less than 10 share­holders
Antal selskaber
Number having general
Antal selskaber med den administrerende direktøt i bestyrelsen
DKr manager on the til Companies hoard of directors
300 000 til 1 000 000
300000 to 1000000
1 000 000 til 2 000 000
1000000 to 2000000
Tabel 2 — Selskaber med mere end 10 aktionærer nærer
Table 2 — Companies with more than 10 sha­reholders
Antal selskaber
Number oí Companies
Antal selskaber med den administrerende direktør i bestyrelsen
Number of Companies having general manager on the board of directors
1 000 000 til 2 000 000
1000000 to 2 000 000
Mere end 2 000 000
More than 2 000000
Når selskaberne vokser, formindskes direktørernes indflydelse på bestyrelsen gradvist.
As a part of the recent company law reform, there is now also a possibility of forming private companies: 'anpartsselskaber" (GmbH/ SARL).
Tallene i tabel 1 og 2 fremgår af en under søgelse1) af selskaber, der var registrerede i København.
These companies are envisaged for situations in which the number of capital holders is much smaller than in a large joint stock company.
to led i systemet, er der et betydeligt element af sammenfald af de to led.
A study2published in 1973 of companies registered in Copenhagen produced the figures in Tables 1 and 2.
De andre bestyrelsesmedlemmer i større selskaber vil normalt omfatte repræsentanter for selskabets større aktionærer og ofte en advokat, som ikke nødvendigvis behøver at være aktionær. nær.
In fact, for the smallest companies, it is often the case that the board of directors consists of the businessman in question, who is normally the company's sole manager, his wife or some other relative, and his lawyer. The company is effectively a 'one­man' company.
Som det vil kunne ses, gælder det for en betydelig mindre del af de selskaber, der har en aktiekapital på mere end 2 000 000 kr., eller hvis aktiekapital er fordelt på mange aktionærer, at deres administrerende direktør er medlem af bestyrelsen end blandt selskaber med en mere eller mindre koncentreret aktiekapital.
It can be seen that among companies having a share capital of more than DKr 2000000 or with more widely distributed shareholdings, the re is a noticeably smaller proportion having the general manager on the board than among companies with a smaller or more concentrated share capital.
Tendensen er den samme for større selskaber, skønt det stadig er korrekt, at den administrerende direktør normalt har sæde i et selskabs bestyrelse med undtagelse af de allerstørste selskaber.
The other directors on the board of larger companies will normally include representatives of the larger shareholders in the company, and often a lawyer who will not necessarily be a shareholder.
Skønt der således indgår
In Norway, such committees play a much larger role.
J) Management 1. november 1973. »De fleste direktører sidder også i bestyrelsen« af B. Posner.
A works council ('Betriebsrat') must be set up in every private industrial establishment with five or more employees.
Repræsentantskaber er yderst sjældne.
The works council has no right of co-determination with regard to the employer's decision on the change as such.
Et antal banker har repræsentantskaber.
The arbitration board can make a proposal in this case also, but it is not binding on the employer.
Ellers er de meget usædvanlige og figurerer i lovgivningen som følge af dennes forsøg på at tilvejebringe samme struktur som andre skandinaviske lande.
The works council, however, does have the right of co-determination when dealing with the social effects of changes on the employees.
I Norge spiller sådanne repræsentantskaber en langt større rolle.
If the employer and the works council cannot agree on the drawing up of a social plan or on its contents, the decision of the arbitration board is binding.
Der er ikke for nuværende udarbejdet nye vigtige forslag, for så vidt angår selskabers struktur. tur.
In principle the employer may take individual measures affecting staff, such as appointments, groupings and re-grouping and transfers, only with the approval of the works council.
Forfatningen garanterer såvel individdets ret til at organisere sig som fagforeningens ret til at kunne virke.
The latter is entitled to oppose such a measure within one week on the grounds set out in the law.
En af fagforeningernes vigtigste opgaver er gennem kollektive overenskomster at udforme lønmodtagernes arbejde- og lønforhold.
If the employer wishes to implement the measure in spite of the opposition of the works council he must normally appeal to the labour court.
De nuværende arbejdsforhold er for størsteparten skabt ikke ved love men ved kollektive overenskomster.
The employer must consult the works council before any dismissal.
Formen, indholdet og virkningerne af disse kollektive overenskomster er dog nærmere fastlagt i lovgivningen.
Dismissals made without such consultation are void.
Kollektive overenskomster er bindende for de lønmodtagere og arbejdsgivere, som har tiltrådt dem.
Normally, the works council can oppose dismissals on certain grounds set out in the law.
I praksis indgås hvert år omkring 8 000 kollektive overenskomster mellem fagforeninger og lønmodtagereorganisationer.
If the employer carries out the dismissal in spite of such opposition, the employee can appeal to the labour court on the grounds alleged by the works council.
Fagforeningernes opgaver og ansvar inden for kollektive overenskomster er ikke undergivet medarbejderindflydelse efter loven om virk somheders interne organisation (»Betriebsverfassungsgesetz«).
Generally, the system of employee representation through works councils, operating normally at establishment level, is regarded as a form of employee participation which has been successful within its proper field of action.
Ifølge denne lov har kollektive overenskomster, med hensyn til de grundlæggende arbejdsforhold, forrang for af taler som er afsluttet på bedriftsniveau.
The law having been revised and modernized as recently as 1972, there are no proposals currently being made for its modification.