natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I følgende lande er der overvældende flertal for at overlade dette spørgsmål til de nationale myndigheder: Tyskland, Østrig, Danmark, Finland, Luxembourg og Sverige.
The following countries clearly favour their national authorities: Germany, Austria, Denmark, Finland, Luxembourg and Sweden.
I fire lande mener et flertal af borgerne, at afgørelser vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen bør træffes i fællesskabsregi. Der er tale om Grækenland, Irland, Italien og Nederlandene.
In four countries, a majority of citizens considers that decisions relating to health and safety at work should be taken at European level: these are Greece, Ireland, Italy and the Netherlands.
Det skal denne forbindelse bemærkes, at det også i dette spørgsmål er i Nederlandene og Danmark, at andelen af »Ved ikke«­svar er mindst (1,9% i begge lande), medens det er i Portugal (8,2 %), Spanien (7,3 %) og Østrig (7,2 %), at ubeslutsomheden er størst. Det europæiske gennemsnit er på 5,1 %.
With regard to strength of opinion on this question, it should be noted that the Netherlands and Denmark are once again the Member States with the lowest rate of 'Don't knows' (1.9% in each country), while Portugal (8.2%), Spain (7.3%) and Austria (7.2%) have the highest number of the undecided, with the European average rate being 5.1%.
HVAD EUROPÆERNE om kulturen
EUROPEAN OPINION on culture in Europe f
Interessen for dette spørgsmål er ganske vist relativt høj (kun 8,6% af de adspurgte erklærer, at de ikke kan svare på dette spørgsmål), men i flere lande er der ret stor usikkerhed: Det er især tilfældet med Østrig (15,3 % »ved ikke«), Irland (13%) og Portugal (11,9%).
The six remaining go against the trend, with a majority expressing opposition to the idea: the Netherlands (63.9 %), Denmark (52.9 %), Germany (52.2 %), Sweden (49.9 %), Austria (47.3 %), and finally Belgium (46.7 %).
De lande, der har den laveste procentdel »ved ikke« er Frankrig (3,8%) , Danmark (3,6 %) og Nederlandene (3,4 %).
Although on average this question does prompt a high level of reaction, with only 8.6 % of those questioned not giving an answer, in several countries there is a good deal of indecision, particularly Austria (15.3 % 'don't know'), Ireland (13 %) and Portugal (11.9 %).
Dette dokument er udarbejdet pá grundlag af et udvalg af resultater fra den største undersøgelse af denne art, der nogensinde har fundet sted i Europa.
formation sheet has been compiled from selected data from the results of the largest survey of this type ever conducted in Europe.
Undersøgelsen fandt sted i samtlige regioner i tiden 28. januar -12. marts 1996.
This survey was carried out from 28 January to 12 March 1996 in all the regions of the Union.
I alt 65 000 personer, i såvel byområder som landdistrikter overalt i de 15 medlemsstater, blev stillet en række spørgsmål om Europas opbygning, hvor de gav udtryk for deres frygt, bekymringer og ønsker.
A total of 65 000 people in the 15 Member States, living both in towns and cities and in the countryside, were questioned. They were asked to give their opinions on a number of questions relating to the development of the European Union, thereby expressing not only their aspirations but also tbeir fears and concerns.
Undersøgelsens fejlmargin er pá +/-1,5.
The margin of error in the survey was approximately 1.5.
Arbejdet i marken er udført af INRA (Europe) for Europa-Kommissionen.
The field survey was conducted by INRA (Europe) for the European Commission.
59,4% europæere (over for 19,5%) ser positivt på EU's forsøg på at skabe balance på det audiovisuelle marked ved at give støtte til europæiske tv- og filmproduktioner som modvægt mod de amerikanske og japanske. De femten medlemsstater er enige om dette spørgsmål.
Replies to questions about the role of the European Union on matters relating to culture reveal that Europeans are not afraid of losing their national — or indeed their regional — cultural identity.
Ikke desto mindre er en ud af fem borgere usikker på, hvad det drejer sig om: 21,1 % af de adspurgte indrømmer, at de ikke ved, hvad de skal mene.
However, they do expect to encounter problems caused by the enormous differences between peoples of the Union.
• En indsats for de europæiske kulturer
• Safeguarding European culture
Herefter følger en gruppe lande, der placerer sig omkring gennemsnittet: Italien (62,7% for), Luxembourg (60,7%), Det Forenede Kongerige (56,9%) og Belgien (56,4%). Lige efter denne gruppe følger Tyskland og Finland (henholdsvis 53,3 % og 52,0%) og herefter Sverige (45,3%).
The countries most convinced of the need to support European audiovisual productions are Greece (75.9 % in favour), France (70.2 %), Ireland (66.6 %), Spain (65.4 %) and Portugal (64.0 %).
50,6% europæiske borgere (over for 40,8%) mener, at det er en væsentlig opgave for EU at forsvare alle former for europæisk kultur (kunst, film mv.).
On average 50.6 % of European nationals believe that safeguarding European culture in all its forms (art, cinema, etc.) ought to be an essential priority for the Union.
Offentlighedens holdning i de enkelte lande er meget forskellig.
Some 40.8 % disagree. Between the difieren tates, however, views vary widely.
45.2 % for og 41,5 % imod, og i Nederlandene er endnu flere imod, nemlig 41,7% over for 43,3% for.
They are followed by a group of countries with scores close to the Community average: Italy (62.7 %), Luxembourg (60.7 %), United Kingdom (56.9 %) and Belgium (56.4 %).
I de sidste to tilfælde er der lige akkurat et flertal for.
Close behind come Germany (53.3 %), Finland (52.0 %) and Sweden (45.3 %).
Østrig er kun med nød og næppe mere positiv (45,1 % for), men i dette tilfælde er der langt færre imod (27,4%), hvorimod der er langt flere »ved ikke« (ligeledes 27,4%).
The majority in favour is very narrow in Denmark (45.2 % in favour and 41.4 % against) and in the Netherlands (43.3 % in favour and 41.7 % against).
Som det fremgår, er der en høj grad af manglende stillingtagen til dette spørgsmål. Selv i de lande, hvor borgerne er mest aktive (Danmark, Frankrig og Finland), når »ved ikke« op på henholdsvis 13,3%,
Austria has only 45.1 % in favour, but opposition is not very strong (27.4 % against), with a very large proportion of 'don't knows' (also 27.4 %).
1 ni lande mener man, at det er en væsentlig opgave for EU at forsvare de europæiske kulturer.
Nine cou tries feel that preserving European culture should f ature high on the list of priorities for the Union.
Frankrig kommer ind på en førsteplads med 67,8 ', tilhængere efterfulgt af en gruppe på seks lande, der er lidt mindre overbeviste: Grækenland (59,9% for), Portugal (59,0%), Spanien (58,6%), Italien (58,3%), Luxembourg (56,8%) og Irland (55,4%).
F ance is well in front with 67.8 % taking this view, fo owed by a group of six countries that are slightly ss enthusiastic: Greece (59.9 %), Portugal (59.0 %), pain (58.6 %), Italy (58.3 %), Luxembourg (56.8%) nd Ireland (55.4 %).
I de øvrige seks lande mener et flertal, at det ikke er en opgave for EU: Det drejer sig om Nederlandene (63,9 % imod), Danmark (52,9 %), Tyskland (52,2 %), Sverige (49,9%), Østrig (47,3%) og Belgien (46,7%).
United gdom, with 47.7 % in favour, and Finland, where th idea of preserving European culture is supporte by only a very small majority of 46.7 % against
Kilde: Mega-Eurobarometer 1/1996.
Source: Mega-Eurobarometer 1/1996.
Når det drejer sig om beslutninger om grundlæggende regler for radio, fjernsyn og presse giver europæerne igen udtryk for, at de foretrækker det nationale plan: 53,5 % (over for 37%).
Europeans also prefer national measures on matters concerning basic rules with regard to radio, television and the press. On average, 53.5 % take this view, compared with 37 % taking the opposite view.
Denne holdning kommer til udtryk i 13 medlemslande.
This preference had majority backing in 13 Member States.
For den europæiske offentlighed er kulturpolitikken et nationalt anliggende.
This question failed to produce a reaction from a great many people.
Det mener i hvert fald 57,1 % af de europæiske borgere (over for 34,3 %).
Denmark, France and Finland — the countries with the highest reply rates — still had 13.3 %, 13.3 % and 14.1 % respectively of 'don't knows'.
I 14 lande erklærer et flertal sig for kultur som et nationalt anliggende.
The rate was 23 % or above in Austria (27.4 %), Italy (24.6 %), Portugal (24.6 %), Ireland (24.5 %), Spain (24.1 %), Germany (24.0 %) and Belgium (23.0 %).
Danmark (76,7%) og Sverige (69,7%) hører til de mest ivrige tilhængere af en mediepolitik på nationalt plan.
Denmark (76.7 %) and Sweden (69.7 %) are the most fervent supporters of national government measures.
Lige efter kommer Det Forenede Kongerige (62,7%) og Østrig (62,5%).
They are followed closely by the United Kingdom (62.7 %) and Austria (62.5 %).
Blandt de mest overbeviste tilhængere heraf er Danmark og Sverige, der ligger langt foran Østrig, Finland, Irland og Nederlandene.
As far as Europeans are concerned, cultural policy is a matter for national governments.
Kun Tyskland placerer sig tæt op ad, mens seks medlemslande placerer sig omkring gennemsnittet (Belgien, Spanien, Frankrig, Grækenland, Portugal og Det Forenede Kongerige).
This, in any case, is what is felt by an average of 57.1 % of the public, with 34.3 % opposed.
I Luxembourg er der færre tilhængere af kultur som et nationalt anliggende, men der er alligevel flere, der ser kultur som et nationalt anliggende end som et EU-anliggende.
There is a majority in favour of national action in 14 countries.
Et eneste land ligger i nærheden af det europæiske gennemsnit, nemlig Frankrig (53,6%, over for 38,3%).
France is the only country actually matching the Community average, with 53.6 % in favour and 38.3 % against.
Syv medlemslande holder sig i nærheden af dette gennemsnit med afvigelser, der ikke ligger over mere end 2 % over gennemsnittet og 4,5 % under gennemsnittet: Tyskland, Belgien, Spanien, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal.
Seven Member States have figures close to this average: Germany, Belgium, Spain, Ireland, Luxembourg, the Netherlands and Portugal. They are all within a range from 2 % above and 4.5 % below the average.
I Finland er det kun et lille flertal, der går ind for en national mediepolitik: 47,6 % over for 45,1 %, der ønsker en europæisk mediepolitik.
In Finland, supporters of national measures (47.6 %) only just outnumber those in favour of Community measures (45.1 %).
Det eneste land, hvor et flertal er for en kulturpolitik på EU-plan, er Italien: 47,6% italienere ønsker, at EU skal tage sig af kulturen, men der er kun tale om et lille flertal (43,6% er tilhængere af kultur som et nationalt anliggende).
Only Germany matches the European average, while six Member States (Belgium, Spain, France, Greece, Portugal and the United Kingdom) are close. Fewer are in favour of national measures in Luxembourg, but they still form a majority.
I Grækenland og Italien er der et flertal for en europæisk mediepolitik, i Italien et lille flertal (46,4%, over for 43,9%) og i Grækenland et større flertal (54,3%, over for 38,8%).
In Italy, support for European action (46.4 %) just exceeds support for national action (43.9 %), while in Greece, the difference is wider (54.3 % against 38.8%).
Spørgsmålet giver anledning til kraftigt engagement, idet kun 8,6% europæere ikke ved, hvad de skal svare.
The only country with a majority in favour of joint Union action on cultural issues is Italy, with 47.6 % taking this view.
De mest engagerede er danskere, grækere og hollændere, mens spanierne, luxembourgerne, portugiserne og briterne i mindre grad forholder sig til dette spørgsmål.
However the majority is very slim, since 43.6 % favour national action.
Hvad er man bange for?
What Europeans feel anxious about
Er de europæiske sprog truede?
Decline in the use of European languages
De europæiske borgere ser med sindsro pá EU's indflydelse på deres nationale identitet og kultur. 56,5 % (over for 35,1 %) hævder, at de ikke frygter, at fortsættelsen af det europæiske samarbejde skal føre til tab af identitet og kultur.
Continuation of the integration process with a Union eventually taking in new members and introducing new.languages in the Union's 'heritage', could cause some people to fear that their language may gradually be replaced by, say, English in European Union institutions and publications.
I øvrigt anser en tilsvarende procentdel (55,5 % over for 31,7%) slet ikke dette for at være særlig sandsynligt.
However, the survey revealed that only a few countries consider this occurrence likely and even fewer fear it.
Fortsættelsen af det europæiske samarbejde med det formål at udvide EU med nye medlemmer og indføre nye sprog, der vil blive en del af EU's sprogskat, fremkalder hos visse borgere frygt for, at deres sprog efterhånden vil blive fortrængt, f.eks. i institutionerne og i EU's publikationer, til fordel for et sprog som engelsk.
Europeans feel comfortable on the issue of the influence the European Union may have on their identity and national culture. On average, 56.5 % claim not to be afraid that the continuation of the integration process could lead to a loss of identity and culture.
Det fremgår imidlertid af undersøgelsen, at kun få lande anser dette for at være en sandsynlig udvikling, af hvilken grund de naturligvis derfor heller ikke føler sig truet.
Some 35.1 % take the opposing view. On the other hand, virtually the same proportion (55.5 % against 31.7 %) believe this occurrence is unlikely.
60,2% europæere (over for 32,6%) forholder sig helt roligt til dette spørgsmål.
On average, 60.2 % of Europeans are relaxed, compared with 32.6 % who harbour such fears.
I 13 medlemsstater ser flertallet med sindsro på situationen.
In 13 Member States the majority view is to have no sense of fear.
I 13 lande forholder man sig overvejende afslappet til dette spørgsmål.
This feeling of confidence prevails in 13 countries, with Germany, Spain, Finland, Italy and the Netherlands leading the group.
Af disse lande er Tyskland, Spanien, Finland, Italien og Nederlandene de lande, der ser med størst sindsro på situationen.
With the exception of Germany, these countries also belong to the group that think it most unlikely that a loss of identity and culture could occur as a result of Union membership.
De lande, der er mindst nervøse for deres sprogs fremtid er Nederlandene (med 66,5% adspurgte, der erklærer, at de intet frygter i denne henseende), Det Forenede Kongerige (65,9%), Østrig (65,1 %), Tyskland (64,7%), Sverige (62,5%), Finland (61,3%) og Spanien (60,5%).
The countries least anxious about the future of their language are the Netherlands (66.5 % claiming to have no fear), United Kingdom (65.9 %), Austria (65.1 %), Germany (64.7 %), Sweden (62.5 %), Finland (61.3 %), Spain (60.5 %).
Herefter følger Danmark (59,1%), Frankrig (56,6%), Belgien (55,7%), Italien (54,9%) og Irland (49,7%), hvor man dog ser med en vis bekymring på det gæliske sprogs fremtid (40,6%).
They are followed by Denmark (59.1 %), France (56.6 %), Belgium (55.7 %), Italy (54.9 %) and Ireland, 49.7 %, where there is a certain amount of anxiety — 40.6 % — concerning the future of the Irish language.
I Portugal nærer 49,0% ingen bekymring i denne henseende.
In Portugal, 49.0 % of nationals feel comfortable on this issue.
Blandt de 13 mest afslappede lande placerer en anden gruppe medlemsstater sig omkring det europæiske gennemsnit, nemlig Østrig, Belgien, Danmark, Frankrig, Grækenland og Sverige.
Among the 13 most confident countries, a second group is situated around the Community average: Austria, Belgium, Denmark, France, Greece and Sweden.
I Luxembourg og Portugal er procentdelen af dem, der ikke føler sig truet, lidt lavere.
In Luxembourg and Portugal the percentage with no fears is slightly lower.
Dette skyldes imidlertid en høj grad af manglende stillingtagen (13,3 % »ved ikke« for Luxembourg og 16,1 % for Portugal) og ikke, at der er flere, der er føler sig truet.
However, rather than more anxiety, this figure reflects a high level of uncertainty: 13.3 % 'don't know' in Luxembourg and 16.1 % in Portugal.
Kun to medlemsstater ser ud til at være bekymrede: Luxembourg (44,5 % bekymrede over for 43,5 %) og Grækenland.
Only two countries appear really anxious: Luxembourg with 44.5 % (against 43.5 % expressing no fears), and Greece.
Dette land, der som det eneste i EU bruger et anderledes alfabet, er det land, hvor bekymringen er størst: 49,3 % grækere frygter deres sprogs fremtid (over for 46,1 %).
Greeks, who are the only Union members to use a different alphabet, expressed most concern, with 49.3 % (against 46.1 %) admitting their fears.
Kun i to lande er der et flertal, der frygter at miste identitet og kultur, nemlig Irland (46,0% , der frygter indflydelsen fra EU over for 44 %, der ser med sindsro på situationen) og Det Forenede Kongerige (53,6%, over for 39,6%).
In only two countries is there a majority feeling that identity and culture could be lost: Ireland (with 46.0 % anxious and 44 % confident) and the United Kingdom (53.6 % against 39.6 %).
Der er temmelig stor bevidsthed omkring dette spørgsmål, og kun 8,4 % af de adspurgte ved ikke, hvad de skal svare.
This question produced a relatively high level of response, with only about 8.4 % not expressing an opinion.
De lande, hvor der i størst omfang er taget stilling, er Grækenland, Sverige, Finland, Nederlandene og endelig Danmark.
The highest rates of response — in ascending order — were Greece, Sweden, Finland, the Netherlands and Denmark.
Der er en meget bevidst holdning til dette spørgsmål i Danmark og i Nederlandene, hvor kun henholdsvis 1,5% og 1,7% af de adspurgte svarer »ved ikke«.
This question produced responses from a very large proportion in Denmark and the Netherlands, where only 1.5 % and 1.7 % respectively answered 'don't know'.
Men også i Grækenland er bevidstheden stor (4,6% »ved ikke«) i Sverige (3,5%) og i Finland (3,1 % ).
Greece, Sweden and Finland were also very responsive, where only 4.6 %, 3.5 % and 3.1 % respectively had no opinion.
De lande, hvor færrest tager stilling eller der er flest, der forholder sig tøvende til spørgsmålet, er Luxembourg (12,0%), Portugal (11,3%), Irland (9,7%) og Belgien (9,6%).
The least interested — or rather the most hesitant — on this issue were Luxembourg (12.0 %), Portugal (11.3 %), Ireland (9.7 %) and Belgium (9.6 %).
Er De bange for at miste Deres nationale identitet og kultur?
Do you fear losing your identity and national culture?
Kilde: Mega-Eurobaroineter 1/1996.
Source: Mega-Eurobarometer L/1996.
Italien (51,8%), Finland (51 Luxembourg (51,1 %) og Belgien (50,4%) li omkring gennemsnittet. I Tyskland, Portu al og Østrig er der henholdsvis 47,1 %, 43,2% o der forventer at blive konfronteret med ρ
> Problems that stem from differences between peoples of the Union Are the peoples of the Union or (in the event of enlargement) will the peoples of the Union be too different to get along with each other?
45,4% af de adspurgte (over for 43,4%) frygter, at forskellene mellem befolkningerne vil give anledning til problemer.
About 45.4 % of those questioned (against 43.4 %) fear that differences between people could be a source of problems.
50,6 % (over for 33,6%) anser det for sandsynligt, at der vil opstå problemer.
Some 50.6 % (against 33.6 %) believe such problems are likely.
De to spørgsmål giver anledning til tøven hos en del mennesker: 11,2 % ved ikke, om de frygter sådanne problemer eller ej. 15,7% ved ikke, om de anser det for sandsynligt eller ej, at der vil opstå problemer.
The two questions were not found easy to answer: 11.2 % were unsure whether or not they feared these problems and 15.7 % were unable to say whether or not they considered them likely.
To lande giver udtryk for større optimisme.
The majority from 10 countries fear problems.
I Irland mener næsten lige så mange, at det er usandsynligt, at der vil opstå problemer (37,3 %), som at der nødvendigvis vil opstå problemer (38,0%).
The highest proportions are in France (58.4 %), Sweden (57.8 %), Denmark (57.4 %), the Netherlands (54.7 %), the United Kingdom (50.9 %) and Greece (50.2 %).
I Spanien forventer 26,9% af de adspurgte problemer over for 46,3%, der mener det modsatte.
Four countries are around the Community average: Belgium, Italy, Luxembourg and Portugal.
Disse to lande hører sammen med Østrig og Portugal til de mest tøvende over for spørgsmålet.
The highest proportion of 'don't know' answers (22.9 %) was also to be found in Portugal.
Procenten af »ved ikke«svar er ekstremt høj og hører til de højeste i Europa: 26,8% i Spanien, 25,3 % i Portugal, 24,7% i Irland og 20,6% i Østrig.
The majority feeling was one of lack of concern in the five remaining countries: Germany, Austria, Finland, Spain and Ireland.
Finland (6,4%), Danmark (6,3 %) og Nederlandene (6,1 %) hører til de mest bevidste på dette område.
The last two countries, together with Portugal, had the highest proportion of 'don't knows'.
Den største frygt finder vi i Frankrig (med 58,4%, der udtrykker bekymring), i Sverige (57,8%), i Danmark (57,4%), i Nederlandene (54,7%), i Det Forenede Kongerige (50,9%) og i Grækenland (50,2%).
Denmark, with 65.1 % considering it inevitable that such problems will arise, Sweden (64.6 %), the Netherlands (62.0 %), France (59.0 %), the United Kingdom (58.4 %) and Greece (56.3 %) were above the Community average for this question.
Fire lande placerer sig omkring gennemsnittet: Belgien, Italien, Luxembourg og Portugal.
Italy (51.8 %), Finland (51.3 %), Luxembourg (51.1 X) and Belgium (50.4 %) were close to the average.
I Portugal er der den højeste procentdel af »ved ikke«svar på dette spørgsmål (22,9%).
Germany, Portugal and Austria had scores of 47.1 %, 43.2 % and 43.0 % respectively.
I de fem øvrige lande ser man mere afslappet på spørgsmålet, nemlig i Tyskland, Østrig, Finland, Spanien og Irland.
There are almost as many people in Ireland (37.3 %) who believe it unlikely that problems will arise as there are who deem them inevitable (38.0 %).
De to sidstnævnte har sammen med Portugal den højeste procentdel af »ved ikke«svar på spørgsmålet.
However, these two countries, together with Austria and Portugal, were also the least certain, with particularly high 'don't know' rates: Spain (26.8 %), Portugal (25.3 %), Ireland (24.7 %), and Austria (20.6 %).
Til gengæld kan der spores en vis pessimisme i svarene på spørgsmålet om, hvorvidt det er sandsynligt, at der eventuelt vil opstå problemer, pá grund af kulturforskelle mellem EU's befolkninger.
Views were most definite in Finland (6.4 % 'don't knows'), Denmark (6.3 %) and the Netherlands (6.1 %).
HVAD EUROPÆERNE M om uddannelse i Europa
EUROPEAN OPINION on education in Europe
> Den Europæiske Unions prioriterede aktionsområder • Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og erhvervskompetencegivende diplomer
> The priorities for European Union action > Recognition of education and vocational training diplomas \
Et overvældende flertal af europæere (i gennemsnit 70,7% mod 20,9%) anser gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og erhvervskompetencegivende diplomer på EU­plan for vigtig.
The vast majority of European citizens (an average of 70.7 % as against 20.9 %) regard the recognition of education and vocational training diplomas on a European scale as a priority.
Denne holdning deles af alle medlemslandene, omend i forskellig grad; kun Det Forenede Kongerige (69,9 % mod 20,8%) placerer sig tæt på EU­gennemsnittet.
This opinion is endorsed, although to differing degrees, in all 15 countries; only the figures for the United Kingdom (69.9 % as against 20.8 %) come close to the European average.
I alt 65 000 personer, i såvel byområder som landdistrikter overalt i de 15 medlemsstater, blev stillet en række spørgsmål om Europas opbygning, hvor de gav udtryk for deres frygt, bekymringer og ønsker.
A total of 65 000 people in the 15 Member States, living both in towns and cities and in the countryside, were questioned. They were asked to give their opinions on a number of questions relating to the development of the European Union, thereby expressing not only their aspirations but also their fears and concerns.