natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I øvrigt kan der gøres visse undtagelser fra ordningen med ét sprog, navnlig når der skal handles inden for en vis frist.
In any case, certain exceptions can be allowed from the single-language rule, especially in cases where action has to be taken within a specified period.
I gennemførelsesforordningen (artikel 125) gives der regler for, under hvilke betingelser sådanne undtagelser kan til lades.
The conditions under which such exceptions are permissible will be laid down in the implementing regulation (Article 125).
Kommissionen finder, at tiden ikke er inde til allerede nu at fremsætte forslag om, hvorvidt arbejdssproget skal være engelsk eller fransk.
In the Commissions's opinion, it would be premature to make a proposal at this stage as to whether the language for procedural purposes should be English or French.
Kommissionen finder det derfor formålstjenligt at frem lægge sit forslag vedrørende arbejdssproget på et mere egnet tidspunkt.
The Commission feels it is better to make its proposal at a later date on the language to be used for procedural purposes.
De afgifter, som parterne måtte blive afkrævet, ville dermed blive så store, at EF-varemærket ville miste sin tiltrækningskraft, og således ikke blive benyttet. Målet for forordningen, nemlig at frem me den frie handel med mærkevarer, ville altså kun kunne nås ved betydelige og stadige tilskud fra Fællesskabets øvrige indtægter.
Legal supervision does not therefore cover de cisions of the Office on individual cases but only acts of the President in the course of administering the Office.
En sådan løsning anså Kommissionen på forhånd for udelukket. Hertil ville komme, at det med syv sprog (fra og
The Commission will not scrutinize the President's decisions at a technical level, but only to make sure that he has observed the law.
eksempelvis præsidenten indgår en folkeretlig aftale og derved overskrider sin kompetence, ville Kommissionen være beføjet til, under udøvelse af sin legalitetskontrol, at kræve, at en sådan retsakt ophæves.
Were the President, for example, to exceed his authority by signing an international agreement, the Commission could exercise its legal control to have the decision reversed.
Derimod omfatter legalitetskontrollen ikke præsidentens afgørelser i personalespørgsmål.
On the other hand, legal control does not extend to decisions of the President on personnel matters.
Da personalevedtægterne finder anvendelse i henhold til artikel 100, og da præsidenten udøver beføjelse som ansættelsesmyndighed, kan præsidentens afgørelser efter vedtægternes artikel 91 omgående påklages til Domstolen.
Since Article 100 says that the Staff Regulations are applicable and the President exercises the powers of appointing authority, under Article 91 of the Staff Regulations, an appeal from his decisions lies direct to the Court of Justice.
den en vidtgående uafhængighed i alle spørgsmål af administrativ, personalemæssig og teknisk karakter.
Assignment of the powers listed in this Article to its President confers on the Office a large measure of autonomy in all administrative, personnel and professional matters.
Præsidenten er ikke med hensyn til materielle spørgsmål underkastet tilsyn fra Kommissionen, som ikke øver nogen indflydelse på det saglige indhold af varemærkemyndighedens afgørelser, heller ikke i form af generelle instrukser.
The President is not subject to any professional supervision by the Commission ; and the Commission exerts no influence on the technical decisions of the Office, even in the form of general instructions.
Tværtimod træffer præsidenten selvstændigt alle de for nødne foranstaltninger til sikring af varemærke myndighedens funktion.
The President has authority to take any steps necessary for the functioning of the Office.
Heri bistås han af Det rådgivende udvalg.
He is assisted in this by the Advisory Committee.
Kommissionen efterprøver ex officio eller efter anmodning fra en medlemsstat eller tredjemand lovligheden af præsidentens handlinger.
The Commission can review the legality of relevant acts of the President of its own motion or at the request of a Member State or a third party.
Der kan efter traktatens artikel 173 og 175 indbringes klage for Domstolen over Kommissionens afgørelser eller over dennes undladelser.
Its decisions, or failure to act, can be challenged in the Court of Justice under Articles 173 and 175 of the Treaty.
Hvad angår varemærkemyndighedens budget, udarbejder han et overslag over udgifterne og ind tægterne.
He draws up the estimates of revenue and expenditure for the Office's budget.
Ved udførelsen af budgettet er han bundet af de bestemmelser, der gælder ifølge finansforordningen vedrørende De europæiske Fællesskabers almindelige budget.
In implementing the budget he is subject to the rules of the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities.
Med henblik på at sikre, at varemærkemyndighe dens højere tjenestemænd besidder den fornødne faglige kvalifikation, forekommer det hensigtsmæssigt at lade Det rådgivende Udvalg deltage i Kommissionens afgørelse om uudnævnelse af denne personkreds, da Kommissionen ikke selv fører tilsyn med varemærkemyndigheden med hensyn til materielle spørgsmål.
To ensure that persons of the right professional calibre are appointed by the Commission to senior positions in the Office, it is advisable to associate the Advisory Committee in the appointment pro cedure, since the Commission does not exercise any professional control over the Office.
Med henblik på at varetage de i artikel 107 anførte opgaver synes det nødvendigt at oprette et rådgivende udvalg under registreringsmyndigheden.
To perform the functions referred to in Article 107, it is necessary to set up an Advisory Committee to the Office.
I artikel 108-111 er der fastsat regler for dette udvalgs sammensætning, dets arbejdsgang og pligter. ter.
Articles 108 to 111 lay down its composition, functions and duties.
tätens artikel 199 og 200.
This Article contains the general provisions governing the budget in line with Articles 199 and 200 of the Treaty.
Det i stk. 3 nævnte tilskud skal kun udbetales i varemærkemyndighe dens begyndelsesperiode, dvs. i ca. 10 år.
The subsidy referred to in paragraph 3 will be payable only during the period, lasting about ten years, while the Office is becoming run in.
I stk. 1 og 2 er beskrevet proceduren frem til Kommissionens forelæggelse af udkastet til det almindelige budget for Rådet.
Paragraphs 1 and 2 describe the steps in the pro cedure up to the submission by the Commission of the preliminary draft budget of the Communities to the Council.
For at tilkendegive at varemærkemyndigheden også i budgetmæssig henseende er underlagt Fællesskaberne, foreslås det, at myndighedens budget optages som bilag i Fællesskabets almindelige budget.
To bring out the status of the Office as a dependent part of the Communities in budget ary matters as well as in other respects, it is pro posed that its budget should be incorporated as an annex to the general budget of the Communities.
Med hensyn til den videre procedure i Rådet og Forsamlingen finder bestemmelserne i traktatens artikel 203 anvendelse.
The further stages of the procedure before the Council and the Assembly are subject to Article 203 of the Treaty.
Kun gennem en sådan ordning kan den demokratiske kontrol med vare mærkemyndighedens budget sikres.
This is the only way of ensuring democratic control of the Office's budget.
I den foreslåede løsning måtte der tages hensyn til, at varemærkemyndigheden skal være selvfinansierende efter en indkøringsperiode.
In de ciding on the proposed formula account had to be taken of the fact that after a running-in period the Office would be self-supporting.
En ordning, hvorefter eksempelvis varemærkemyndighedens præsident godkender budgettet, er derfor udelukket.
An arrangement, for example, under which the President of the Office determines the budget is therefore out of the question.
I dette tilfælde ville en kontrol, der gennemføres af Rådet og Forsamlingen nemlig kun være mulig så længe det er nødvendigt at yde tilskud.
For in that case the Council and Parliament would only be able to exercise control during the period in which subsidies were necessary.
Hvad det angår, kan varemærkemyndigheden ikke sammenlignes med andre organer, hvis udgifter varigt skal finansieres af fællesskabsbudgettet, og hvorved Rådet og Forsamlingen i det mindste får en indirekte mulighed for at føre kontrol.
The Office cannot in this respect be compared to other bodies financed permanently from the Community budget, which are thereby under the indirect control of the Council and Parliament.
Bestemmelserne i denne artikel har til formål at sikre, at medlemmerne af annullationsafdelingen og appelkamrene er uvildige.
The provisions of this Article are designed to guarantee the impartiality of members of the Can cellation Division and of the Boards of Appeal.
Denne bestemmelse fastsætter, at varemærkemyndighedens indtægter og udgifter er underlagt Revisionsrettens efterfølgende kontrol.
This provision makes it clear that the revenue and expenditure of the Office are subject to scrutiny by the Court of Auditors.
Derfor fastsættes det, at bestemmelserne i traktatens artikel 206 a og 206 b ligeledes finder anvendelse på varemærkemyndigheden. kemyndigheden.
For this purpose, Articles 206a and 206b of the Treaty are extended to the Office.
Artiklen indeholder de almindelige bestemmelser vedrørende budgettet svarende til indholdet i trak-
The principle laid down in this Article, that the Office should support itself from its revenue and should fix its fees accordingly, cannot be applied during its running-in period.
Eftersom forskrifterne i traktaten finder tilsvarende anvendelse på vedtagelsen af varemærkemyndighedens budget, er det en naturlig følge, at
Since the level at which the Office's fees are set determines the size of its revenue, it is necessary, in the interests of preserving the budgetary powers of Parliament, for Parliament to be consulted before the fees regulations are adopted by the Council.
Prix i Luxembourg (moms ikke medregnet) ECU 4 ­ BFR 160 ­ DKR 30,80
Price (excluding VAT) in Luxembourg ECU 4 - BFR 160 - IRL 2.60 - UKL 2.40 - USD 5.60
Det har vist sig nødvendigt at harmonisere de bestemmelser i de nationale lovgivninger vedrørende varemærker, som har en direkte indvirkning på den fri udveksling af varer og tjenesteydelser, såvel som på konkurrencen inden for Fællesskabet: dette er således formålet med direktivforslaget.
The purpose of this proposal for a Directive is to harmonize those provisions of national trademark law which directly affect the free movement of goods and services and freedom of competition in the Community.
Kommissionen har endvidere, for herved at eliminere de konflikter, som stadig ville kunne forekomme på varemærkeområdet til trods for denne harmonisering, foreslået indførel­sen af et EF­varemærke.
The Commission is also proposing that a Community trademark be created to eliminate conflicts which may still exist despite harmonization.
Pris i Luxembourg (moms ikke medregne ECU 4 - BFR 160 - DKR 30,80 gjljl
Price (excluding VAT) in Luxembourg ECU 4 - BFR 160 - IRL 2.60 - UKL 2.40 - USD 5.60
FOR DE EUROPÆISK FÆLLESSKABER
OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Udvalg og komiteer under Rådet og Kommissionen Information og høring af arbejdstagerne i virksomhederne Den europæiske Union-Årsrapporter for 1980 Nyt varemærkesystem for Fællesskabet Betragtninger over den fælles landbrugspolitik
Council and Commission Committees Employee information and consultation procedures European Union -Annual reports for 1980 A new trade-mark system for the Community Reflections on the common agricultural policy
(meddelelse fra Kommissionen til Rådet, forelagt den 8. december 1980)
(Commission communication to the Council, presented on 8 December 1980)
Luxembourg: Kontoret for De europæiske Fællesskabers officielle Publikationer, 1981
Luxembourg : Office for Official Publications of the European Communities, 1981
Den fælles landbrugspolitiks eksistensberettigelse, principper og resultater tater
Preface General considerations The reasons for ιhe CAP, Us principles and its results Reasons
Mål Principper Resultater
Principles Results
Den fælles landbrugspolitiks vanskeligheder, mulige løsninger
Difficulties encountered by the CAP: possible solutions
13 15 a) Tilpasning af de fælles markedsordninger for landbrugsprodukter b) Betragtninger vedrørende politikken over for tredjelande ..
Criticisms Solutions - A solution to be rejected - Possible solutions (a) Adjustments to the common agricultural market organiza­tions (b) Reflections on external policy (c) Readjustment of structural policy
Medlemsstaternes handelsbalance (i alt og på landbrugsområdet 4.
Trade balances (total and agricultural) of the Member States . . 4.
Udviklingen i de fælles landbrugspriser 5. Selvforsyningsgraden i EF 6.
Common agricultural prices 5.
Konsum pr. indbygger 7.
Per capita consumption : 7.
Udbyttet at en række produkter 8.
Yields of selected products 8.
Sukkerproducenternes medansvar 9. Garantisektionens udgifter
Coresponsibility of producers in the sugar sector 9.
Landbrugets bruttoværditilvækst (faktorpriser) i % af Fællesska
Share of gross value added by agriculture in Community GDP
Udviklingen i Forbundsrepublikken Tyskland med hensyn til landbrugsproduktion og leverancer af landbrugsprodukter, der omfattes af monetære udligningsbeløb 12.
FR of Germany: agricultural output and exports subject to MCAs 1 2.
Import af konkurrerende varer
Imported substitutes
Kommissionen finder, at tidspunktet er kommet til at offentliggøre resultatet af de overvejelser, den har gjort sig vedrørende den fælles landbrugspolitik, og som har impliceret en gennemgang af denne politiks principper og resultater, og den foreslår samtidig retningslinjer for den revision, der nu bør iværksættes.
The Commission considers it opportune to publish now its reflections on the common agricultural policy, in which it examines the principles and results of the policy and presents its orientations for the overhaul of the policy which must now be undertaken.
Baggrunden er således givet for de vigtige forslag. Kommissionen vil forelægge i begyndelsen af 1981 med henblik på vedtagelse i Rådet.
The way is thus prepared for the important proposals which will be submitted by the Commission early in 1981 for adoption by the Council.
Den fælles landbrugspolitik justeres løbende. Det er imidlertid Kommissionens opfattelse, at dokumentet kan bidrage til de drøftelse, der allerede er indledt af EF-institutionerne og medlemsstaterne om de retningslinjer, der skal følges med henblik på at tilpasse og styrke den fælles landbrugspolitik i et sådant omfang, at den kan modsvare de kommende års udfordring.
The adaptation of the agricultural policy is a continuing process.
Disse betragtninger over den fælles landbrugspolitik bør inddrages i forbindelse med den bredere gennemgang. Kommissionen gennemfører i henhold til Rådets mandat af 30. maj 1980') vedrørende udviklingen af EF-politikkens forskellige områder og spørgsmålet om strukturændringer.
These reflections on the common agricultural policy will be taken into account in the broader examination which the Commission is undertaking as a result of the mandate, conferred on it by the Council of 30 May 1980,1concerning the development of Community policies and the question of structural changes.
Dette mandat, som udløber ved udgangen af juni 1981. omfatter ikke blot landbruget, men også andre aspekter af EF-politikken, uden at der herved stilles spørgsmålstegn ved begrebet det fælles finansielle ansvar eller ved grundprincipperne for den fælles landbrugspolitik.
That mandate, which is to be fulfilled by the end of June 1981, will cover not only agriculture but the other common policies, without calling into question the common financial responsibility for them, or the basic principles of the CAP.
Den drøftelse. EF-institutionerne iværksætter på grundlag af nærværende dokument, der kun vedrører landbruget, vil bidrage til Kommissionens fremtidige betragtninger over hele forholdet mellem EF-politikken og budgetaspekterne.
The discussion which must take place in the Community institutions on the present document, which is limited to the agricultural sector, will contribute to the Commission's further reflections concerning the overall relation between the common policies and their budgetary aspects.
Den fælles landbrugspolitik har siden sin oprettelse hvilet på tre principper:
The common agricultural policy has been based since its inception on three principles:
• fri samhandel og fællesskabspræference
• freedom of trade and Community preference:
• oprettelse af markedsordninger med fælles priser af
• the creation of market organizations based on common prices;
• økonomisk solidaritet ved afholdelse omkostningerne til denne fælles politik.
• the sharing of the cost of this common policy.
I. Dersom man ønsker at gøre sig betragtninger over den fælles landbrugspolitiks fremtid, må man holde sig for øje, hvilke motiver der ligger bag dens oprettelse, og resultaterne af denne politik bør vurderes på baggrund af målsætningerne i traktaten.
I. When one reflects on the future of the common agricultural policy it is essential to bear in mind the reasons which led to its creation and to assess the results of the policy in terms of the objectives of the Treaty.
Først når dette er slået fast, kan man gå i gang med en analyse af de problemer, der er opstået inden for den fælles landbrugspolitik, og hvorledes de kan afhjælpes.
It is only against this background that the problems facing the common agricultural policy and the solutions required for them can be properly analysed.
Disse tre principper forudsætter hinanden indbyrdes og er uadskilleligt forbundet med den fastsatte målsætning.
These three principles are interdependent and cannot be dissociated from the objective to be achieved.
For at kunne skabe//·/ samhandel er en fælles støttepolitik og en ordning med enhedspriser påkrævet.
In order for there to be free trade, it is necessary to have a common support policy and a single price level.
Når der i fællesskab fastsættes et prisskema, er det ikke blot naturligt, men uomgængeligt nødvendigt, at de økonomiske konsekvenser af denne fælles landbrugspolitik bæres solidarisk.
Once prices are decided on in common it is not only natural but essential for the financial consequences of that common agricultural policy to be borne jointly.
Den fælles landbrugspolitik blev udarbejdet med det formål at skabe fri samhandel med landbrugsprodukter inden for det fælles marked, der var under opbygning.
The common agricultural policy was set up with the objective of permitting free trade in agricultural produce within the newly-created common market.
Mens en frigivelse af samhandelen med industriprodukter hovedsagelig forudsatte fjernelse af toldskranker og kvantitative restriktioner, var det for landbrugsprodukternes vedkommende påkrævet af afskaffe de mangeartede former for statsstøtte, markedsordninger og indkomststøtte, der fandtes i alle medlemsstater.
While the freeing of trade in industrial products was to be based essentially on the removal of customs barriers and quantitative restrictions, for agricultural products it was necessary to put an end to the multiplicity of State aids, market organizations and income support systems which existed in all Member States.
Dette var også på høje tid, idet den fælles landbrugspolitik med sikkerhed ville være gået i opløsning, såfremt udligningsordningen fortsat havde fået lov til at eksistere og beløbene øges.
Once there is a Community decision on the fixing of prices, and hence indirectly on the development of budgetary expenditure, it is only natural for the consequences to be borne by the budget of the Community.
Opretholdelse af forskellige landbrugssystemer ville endvidere have ført til konkurrencefordrejninger, som ville have virket hæmmende på samhandelen og medført forskelle i levnedsmiddelpriserne, og dermed i leveomkostningerne og lønomkostningerne, hvilket ville være til skade for en veritabel økonomisk integration.
Furthermore, the maintenance of different agricultural systems would have led to distortions of competition which would have impeded trade and produced differences in the cost of food, and hence in the cost of living and in wage costs, which would have been prejudicial to true economic integration.
Er finansieringssystemet ikke solidarisk, bliver fastsættelsen af enhedspriser meget usikkerhedsbetonet. Til belysning kan nævnes enkelte eksempler, som ikke er udtømmende, men som blot skal tjene læseren som illustration af, hvad landbrugsministrene drøfter i Rådet:
Without a common system of financing there can be no certainty about the fixing of single prices.
Derfor var de oprindelige medlemsstater af den opfattelse, at der samtidig med det fælles marked for industrivarer skulle indføres fri samhandel med landbrugsprodukter, hvilket til gengæld betød, at der måtte udarbejdes en fælles politik for landbruget.
For the above reasons the founding Member States considered that there should be free trade in agricultural products as well as a common market in industrial products and that therefore there should be a common policy for agriculture.
Landbrugspolitikken og den fri samhandel med industrivarer er således uløseligt knyttet til hinanden og udgør tilsammen selve grundlaget for EF.
Agricultural policy and free trade in industrial products thus remain indissolubly linked and together constitute the very basis of the Community. nity.
2-1979. indledende kapitel, og EF-Bull. 3-1979. pkt. 2.1.1.
EC 2-1979. preliminary chapter; Bull.
Mon Frankrig gennem femten år ville være gået med til høje priser på korn og sukker, hvis landet selv havde skullet afholde udgifterne?
sugar for fifteen years if it had to meet the expenditure itself?
Mon Italien ville have givet tilskud på samme niveau til olivenolie og for arbejdede frugter og grønsager, såfremt dets parlament årligt havde skullet stemme om bevillinger hertil?
Would Italy have subsidized olive oil or processed fruit and vegetables to the same extent if the Italian Parliament had had to vote the necessary appropriations each year?
På samme måde kan det konstateres, når man ser på såvel landbrugsproduktionen, der er steget med 2,5 % årligt gennem de sidste 20 år, som på produktivitetsstigningen og den optimale anvendelse af produktionsfaktorerne, at den fælles landbrugspolitik har været en modernisen'ngsfaktor for landbruget i Europa.
Similarly, if we look at agricultural production, which has increased by 2.5 % a year over the last twenty years, the growth in productivity and the optimum use made of production factors, we can see that the common agricultural policy has encouraged the modernization of European agriculture. culture.
Den produktionsstigning, der fremgår af disse tal, viser i hvor høj grad landbruget med støtte i den fælles politik, i 60'erne og 70'erne bidrog til det bemærkelsesværdige opsving inden for industri og servicefag gennem tilvejebringelse af den nødvendige arbejdskraft: mellem 1958 og 1979 forlod mere end 10 mio erhvervsaktive landbruget. Det vil sige, at der i denne periode blev en landbruger mindre i minuttet.
The growth in productivity revealed by the figures shows the extent to which agriculture, supported by the common policy, contributed in the 1960s and 1970s to the remarkable boom in the industrial and tertiary sectors by providing them with the necessary labour: between 1958 and 1979 more than 10 million members of the working population left agriculture, i.e. at the rate of one a minute.
Når man ser nærmere på den fælles landbrugspolitiks indre opbygning, står det klart, at disse tre principper eller grundpiller, der er rejst af denne politiks bygmestre, ikke blot er til pynt.
If we look closely at the internal structure of the common agricultural policy it is evident that these three principles, or pillars erected by the architects of the policy, are not merely decorative features.
De udgør det nødvendige grundlag for at kunne skabe en fælles landbrugspolitik inden for et fælles marked, der hviler på fri samhandel.
They are essential foundations for the insertion of any common agricultural policy into a common market based on freedom of trade.