natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Man må dog erkende, at dette land er enestående i forhold til de fleste andre lande i Fællesskabet, idet det offentlige ikke søger at gribe direkte ind i forhandlingerne (der sættes ikke spørgsmålstegn ved dette princip, nu hvor "Konzertierte Aktion" er ophørt).
Tlre eetablishnent of a sliding ecale of ragee ls a dirsct ieeponse toinflation. It ie etill a natter of controversy toda,y whetber or not it iecontrar;r to sounat nonetary po1lcy, wbether it brakes or speede up inflation.llhe secotrd guestion, wbich one ehoulcl be abl.e to anarer on points of facttreoains unreeolved, probably because the slirling scale bag tlifferent effeotsaocording to the dlifferent bargaining structurei and attitudeo of the troeialee - a^ntlperhaps also aocot{in6 to the iaflation rats.
Størstedelen af de andre lande befinder sig på et stadium mellem direktiver og kontrol.
of uages to the price(1950) and Luxobourg.
1) Ifølge analysen i den allerede omtalte ILO-publikation Kollektive forhandlinger ... s. 171 ff. 2) Fælleserklæring fra deltagerne i mødet den 12. oktober 1970, citeret af Hans Reichel, ibid s. 196.
Sone countries proceed by the general indexation intter ancl have done so for a long tine, l.lke Belgiun
lem dem ligger snarere i den måde, hvorpå direktiverne gennem føres og beslutningerne administreres, dvs. i hvor høj grad arbejdsmarkedets parter er involveret i regeringens politik.
principle by confederal a€Teement for intlustry anctalso applies to the public sector), anil reviewetl thein the 19?5 agreeurent. Denrnark also has a general
Det er praktisk talt umuligt ikke at tage hensyn til arbejdsmarkedsparterne.
Italy also ad.opted this businesg ae a nhole (it nethocls of calculation ind.exation systern.
I dette tilfælde er der dog ikke tale om den mindst mulige grad af involvering.
Other countries are less systmatic.
Ikke alene er der ikke opnået nogen aftale med ar bejdsmarkedsparterne, men regeringens politik har ikke, undtagen for så vidt angår et underordnet aspekt (begrænsningen i stigningen i de høje indkomster), været til afstemning i Parlamentet.
In the IJK inclexing has been introducedin narly collective agreements, but i.t is far fbon uaiversal.
Modsat kan foranstaltningerne under indkomstpolitik ken være omfattet af en aftale.
Naturally thechanges in wa6es polioy often neant ind.exation was queetionecl again.
Enten en aftale mellem fagfor eninger og regering (Den sociale Kontrakt i Storbritannien mel lem arbejderregeringen og Trade Union Council), eller en aftale mellem arbejdsmarkedets parter, der faktisk forhandles mellem tre parter, fordi den er forbundet med de kompensationer, regeringen tilbyder (eller med dens trussel om at anvende tvang), hvilket er tilfældet med de landsdækkende aftaler i Irland og hovedaftalen af 1973 i Nederlandene, eller en kompleks kombination af overenskomst og lovgivning og af arbejdsmarkedets parters og Folketingets beslutninger, som det var tilfældet i Danmark i 1976.
In Irelandtin the absence of argr real iadexing, Bone national agreenents provid.e for rnoreor less automatic adjustments usualJ.y in line with the fluctuations in thecost of living. fn lbance this practicc ras at first prohibited by 1au, thentolerateclr antl now ratheriindireöt or even ilireot sliding scale folou].aa havebecone wictespread. especially in the public Eector, althor.rgh they are stt1l far fron general.
Undertiden og ofte i de samme lande har det ikke været muligt at indgå en aftale, og det har været nødvendigt med en regeringsbeslutning, der er autoritær i sin form, men som i større eller mindre grad tager hensyn til de aftalepunkter, der allerede er et resultat af forhandlingerne.
The Federal Republic of Germany remains apart because anJr indexing clausein a col,lective agreenent nuat first be authorlzed by the Feiteral Bank.Applioation bae riever been nade for euch authorlization.
Således i Nederlandene efter 1973, bl,a„ med "bemyndigelsesloven" af 1974, som sætter
Pnblic opinlon asa rho1e, toth on the side of the wage earners and trade unions anal of theenployera, is tleepLy hostiLe to inctexing.
Sidstnævnte tilfælde viser, at der kan være tale om alle mulige grader af involvering.
Sone nerely aligrr wagc ratcecfos€ly to the cost of li"ving(Belgiun).
Selv om ar bejdsmarkedets parter skiltes i 1976 uden at nå til en aftale mellem hovedorganisationerne, havde de vedtaget en ret generel hensigtserklæring vedrørende de målsætninger, der skulle nås, hvorved problemet blev overladt til de enkelte brancher.
Provi.itett the latter is measured correctly (in Selgiun by the tripartite dete:mination of the index), tbie elidirg ecale is eocially neutral.
Regeringen opgav således at forlænge loven af 1976 og satte, dog med visse forbehold (og ved at bevare sine kontrolmuligheder) sin lid til forhandlingerne (men den havde jo også et vægtigt våben over for erhvervslivet i priskontrollen, og den havde påpeget, at en forhøjelse af reallønningerne, dvs. ud over indeksreguleringen, ikke ville blive accepteret som påskud for en forhøjelse af pri serne) .
But in other cases the sliiling scale a d.egreseive elenent so that even rhile maintaining averagerith the cost of Living, its application resulte in ein wages in relation to wage rates. lfhus, in Italy and in d.evice includes wagee in parity degressive rise
Det var Trade Union Council, der i 1976 fik sømandsforbundet til at holde sig inden for rammerne af den aftale, der var indgået med arbej derregeringen.
Dönnark rhere the systens are very sinilar, a one point lnd.ex produces a flat-rate rise of a1l wa6es (the flat rise in the pricerate ie fixecl at about 1 S of the average or nost frequent waae).
Employers-Labour Conference i Irland, der drøfter de landsdækkende aftaler, optræder ligeledes som mægler og op mand i konflikter, der kan opstå i forbindelse med den efterfølgende udarbejdelse af brancheaftaler.
So the a,itJustnents have anegual,izing effect, particularLy when inflation accelerates. fn Dernark this hae brought substantially forinstance, the wages of unskilled anit skilled workers, or of nen and wonen, cLoser.
LO og DA i Danmark har ansvaret for, at lønstigningerne holder sig inden for 2$ årligt i 1976-1978.
Effects of the saae kind were obteineil in the l{etherLands, with the nininun risee.
Den meget kraftige begrænsning af pengemængden i Forbundsrepublikken Tyskland er et eksempel herpå, og arbejdsmarkedets par ter blev gjort opmærksom på, at der var umiddelbar fare for, at en overdreven forhøjelse af lønningerne ville få skæbnesvangre virkninger for beskæftigelsen. Vi har allerede nævnt priskontrollen, der påvirker virksomhedernes beslutninger (navnlig de store).
In April 1lJJ, goue elenentg of thc coet of liviag rerc:dlggoolä.teil llron thbindexr rhich slowed clorn their inc eage. tastly, Ln'1976 the DaniEh Pa,rlianentilecideit in a singlc flet-rate inoreasc during that year end that e aecond onc,ift ae res likely, the price treud. caused a eecond risel rould be palil to tbcauppleuenter5r pcnsion firnd,-
De viser sig efterhånden.
'197'l were of a eiuiler kird.
Tilstedeværelsen af en betydelig arbejdsløshed komplicerer pro blemerne, idet den gør en økonomisk løsning vanskeligere, men den gør det måske muligt bedre at tilbyde lønmodtagere kompensation (eller give dem håbet om en kompensation).
Ihe llench goverment ileoieiong fot were to be adJuetcil to the cogt of living over tbat Jrear, no nors and no lees,rbere the adjuetnent rould be raahrced verlr high na6es antl ealarles for (rf ercept by helf tg-24 00O a nonth) or ebolisbed entirely
I reglen en helhedsløsning, en package deal, hvori der indgår meget forskellige elementer.
pronote inveetment and. therefore enplo;rment ( it,tax on high incomes in the form of a conpulsory
Lønforhøjelsen kan være fast eller degressiv eller en kombination af begge. Anvendelsen af indeksreguleringen kan være degressiv.
In tbe uidc!' sengcr rc shell deecribe ag lnconee policy an3rneaouc takcnby the public euthorltics rhich affccte the itietribution of inconeer at tbcrtine of inconeg foroatlon or after thcy have been receiveil. fn tbie rensclevcr1r nodern gtete has an lnconeB policy, uhether fornal. or not, b5r tbc verSr fact of having a tax policy.
De laveste lønninger kan forhøjes ved en stigning i de garanterede mindstelønninger. Visse skatter kan lempes (Storbritannien) el ler subsidier ydes med henblik på en nedsættelse af fødevarepriserne (Irland) eller visse priskategorier (Frankrig).
In the nerr.ow scnae an inconee policy ig anynea$Iro by the public a3rtborities affeeting inconcs forrnation rhicb aing tobe conprebeneive and.conslgtcnt (ena, fn generaL, falr). fn thls aease, iaapitc of the variety and scale of usegurcs taken in reaponse to the ehort-tsrnccononic trend, lt ig not certain thet alry of the nine countriee und.erconeltleration has a genuine lncones policy, if only becauge so uany of theird,ecislone are taten es a natter of urgency.
Dernæst kan. man bestræbe sig på at garantere lønmod tagerne, at de ikke er de eneste, der rammes, men at alle er hvervsgrupper er med til at bringe ofre. Der vil blive fastsat rammer for eller kontrol af de øvrige indkomster.
Sone provlalone of thc branch agreencnte can be laiit ilora by the tyo eldcs of lntluetrXr ag Dart of an lnooucs pol.ioy.
Priserne vil blive overvåget eller sænket.
In several recent Belgian a4roencnte
Det sidstnævnte mål er sikkert det naturligste - den bedste kompensation i forbindelse med inflationsbekæmpelse er helt åbenlyst at standse eller bremse inflationen. tionen.
(neohlao proriluotiönr.aOckbrr)r tbc tro eidcs agrecit to rrduoc.to rero or etrictly curtail thc increaee in na6ce anit to pay tbe arnorurtthus reevsil! to tbe soclal eccurity furd of the branch ae a eupplcuentary contribnrtion.
Det tredje mål er sandsynligvis det vigtigste, men det er også det vanskeligste at kombinere med inflationsbekæmpelsen, nemlig genoprettelse af den fulde beskæftigelse. De lønmod tagere, der er overbevist om, at midlertidige restriktioner gør det muligt at forbedre beskæftigelsessituationen, accepterer dem lettere.
Ibrdno crtont tbig & ecacr purcheoing power; and to soüc extcnt it relcracgpogts !y pronoting eerly retlracnt. fn the aare raJr, tbc eetting up ofooployeeer firnes (by branoh a4reement) in varioue Oernan inrlustriee raaiterigned epeoifioally to avoiil iaflatlonary tcnclcncieg. Althongh not erceptionel, thcsc casea qre not tbe rule eitber.
Vanskeligheden består i, på dette område at finde effektive foranstaltninger som ikke har inflatoriske virkninger.
At proecat,incones pollcied ere s,ln€d at restoring the overall balanoc and tberofore e,!c
I de fleste tilfælde ligger resultaterne langt ud i fremtiden, og det bliver stadig vanskeligere at fremsætte overbevisende forslag.
I'hc Enitish Trades Union Council, a traditionally weak örganlzation if only because of tbe1ow dues it leviee, has rnanagettto increase ite lnfluence and authority since 1tlJt i-rr epite of Bomeups and. d.owns.
Lønmodtagerne (og i et vist omfang arbejdsgiverne) kan også ønske, at disse reaktioner på konjunkturerne indgår i en langsigtet industri- og socialpolitik.
Generally, however, thie centralization of power withln enpfoyerst andemployeeer trade associations is a response to the ectivities of the publicauthorities. ft goea hanil in hanit rith a shift fron bipartism to tripartien.lfith rnore or legs iliffioulty, ancl on a nore or less wicle gcale clepeniling onearfier national custon (cf. 1.2,), ttrc govcrnnents arc nolr playing a largerrole in d.etermining wages.
Der er i flere lande gjort bestræbelser for at nærme arbejderne og funktionærerne til hinanden eller forbedre situationen for de manuelle arbejdere.
In gome cases it seens to be tenporary or occaElonal in lelgiurar the intervention in 1976 a^nal1977 }n,aenot been repeated and wasregardect as an elception.
Men i begge tilfælde er det meget vanskeligt at foretage mærkbare fremskridt på grund af de krav, der stilles til lønudviklingen.
But, aLtbough such governnent action provokeestrong reactions often followeil by nithd.rawal, it rould eeem that the treniL is deep-rooted..
Endelig kan fagforeningerne i visse tilfælde drage fordel heraf med henblik på at forsøge at få en lovgivning eller foranstaltninger gennemført, som ligger dem på sinde. Således vil LO i Danmark have gennemført en lov om lønmodtagernes investeringsfond (et forslag i lighed med det svenske), en meget ambitiøs lov, fordi den på længere sigt lægger en stor del af private virksomheders kapital i lønmodtagernes hænder.
The channels of intervention are ertrsnely varlecl and the pri.nciples onrhich they are based differ according to countryi yet these governnent D€aaureacan be itivided into three categorles : tetatenents of principlet the establiehnentofspecificilirectives,anct effectivegove"ntnent controlofwage trendsr.(1) the first category, whlch nost econonietg consider ae at nost a preliuinaryto a genuine inconreg policy, ie nevertheless the one chogen in the Federal Republic of Germany.
Vedtagelsen af loven i 1976 om medbestemmelse i Forbundsrepublikken Tyskland kan betragtes som en kompensation for den løntilbageholdenhed, som fagforeningerne har accepteret at efterleve (naturligvis er denne medbestemmelse også et resultat af fagforeningernes hårdnakkede indsats siden 1952, den offentlige debat, som Biedenkopf-rapporten omhandler, og den almindelige politiske udvikling).
Concertecl action, in which the governnent repreeentativestthe two sidee of ind.ustry, the Fetleral Sank anct various experts jointly exarninea report on the state of the economy and future prospects ig not the sane ae adecieion-uaking neeting.
Til gengæld er manglen på en sådan kompensation (i hvert fald lønmodtagernes skuffelse på dette punkt) måske en af årsagerne til den sociale uro i Italien.
Its obJect ig fto obtain the voluntary co-operation of aLl- intereetecl. parties in order ituly to conbine stabllity and tlevelopnent by the
1.2.4 - En mindskelse af forskellene?
ILO volume quoted earliert
Endelig er denne mindskelse af forskellene et af de store emner, der optager vort samfund.
Following the analyeis pfesented in ff,
Inflationen under første verdenskrig faldt sam men med en mangel på arbejdskraft (mere generelt har dette været tilfældet i de fleste perioder med stor inflation).
Irhus it firlly reepecte the lntlepcndenee of the tro Eides of iailustrarr uhichtbe unione and. oployere upholrl eo strolgly ft le utd.eretanilable rlly in principle concerted aation does not cover ilorethan general uatters (re shoulrl note thet tbe DOE enrt the IDA have no authorltyovcr th6ir respcctive fccleraJlone ancl coulcl not therefore inpose thelr conclueioneon tbq evcn if tbey so wisheit).
Det er faktisk på ingen måde bevist, at de lovsikrede eller overenskomstsikrede mindstelønninger i Frankrig, Italien eller Storbritannien finder generel anvendelse.
In 1977 ae rrhat corrcepond.ed nost clogely to the overall econoDic needsr qnil tbat tbe Feileral Bank criticlzed eone
I en periode med fuld beskæftigelse er dette kun delvis tilfældet. Der kan være, og der er faktisk, grupper af ugunstigt stillet arbejdere, faglige, geografiske - eller etniske grupper.
0.5 *), situatloa ard. to nedirrtern agreeoents becauge tbey exceedlsil this rate, nalee onc inclinedl to thirk thatthe crieis forced the governnent to take a ueu step, noviug fron etatementsof princlple to illreotivee, although tbey rersain overall directives not aineclat a,r5r oac brancb 1a particular. lIbie night be one of tbe reasong wb;r tbiensthotl of coacertation is ao longer applteil.
Hvis der er mangel på beskæftigelse, melder de involverede parter da, at disse overtrædelser finder sted? Tallene fra Frankrig viser, at der er sket en mindskelse af forskellene siden 1973.
how orlginal this etep ie ln relation to whet bappens incouatrlee ubcre the public euthorities do not trlr toin the negottations (ternination of the conoertcd actlonthis princlple).
I Italien viser de, at det store fremstød for ligestilling har nærmet de faglige katagorier inden for erhvervene og erhvervene til hinanden. Men der er stadig så stor forskel mellem områderne og, hvad der er vigtigere, mellem virksomhedernes størrelser, at man kan rejse spørgsmålet om, hvor vidt der ikke er en vigtig opdeling af økonomien i to stadig mere adskilte sektorer i dag (jf. 1.1.5.2).
l{e nuet reelize noet otber Comuaity intenrene clirectly doee not lnvalld.ate fn rost other countries tbe situation lieg betreen < lirectivee and control.llhe reel clifferences between tbeo a,re rainly ln the na,Daer in rblch the tlirectivea are epplied and tbe dcoigiona slalee of ld.uetry adoinietereil, that is to eay in thear€ aeeociatetl in the governnent to which the tro ertcDt polioy. It ie practtcally inpoeslble for the governrnent to ignore thcm entlrely.Enen in the caee of tbe hencb Sarre PIan, ituring ite first pbaee (blockingprices aril ragea for tbree nonths) or thc second phaee (li.nttlag wage lncreaeeg to the increagss in the coet of livlng fot botb consulted (cven if sone of the forner and arc openly trying to oppoee the plan).
Systemet med wage councils i Storbritannien synes faktisk ikke at være mere effektivt og dette af samme grund, for slet ikke at tale om at det kan efterlade meget større huller (er det nødvendigt at erindre om, at den i dag omfatter over tre millioner lønmodtagere?). Vi har allerede nævnt problemer med vikarog hjemmearbejde i Italien.
1977), the uaions and. employers wereeeeert they rcre not ]isten€il to In tbia caee, however, we bave rcached tbe loveot poeelble level of aeeociation : not only ras no agreoeutrcaobed, brut apa,rt fron niaor aspects (ffniti.ng rises in high lnconee) thegovcnuent d,eclslons rere not fornally voted ia Perliament (oa the otberbanatr it was the Danieh Parlianent that vöted tbe prlce freeze in 19?8 enalite crteneion for three nonths in Februarlr 1979).
Også der er lovgivningen vanskelig at gennemføre, og fagforeningen deltager generelt ikke.
Althorrgh they take thc fo:mof e clirective, tbe control netboits are inportant because for tbe urdertakiagathey involve price controlg.
Det negative aspekt ved udjævningsforanstaltningerne, nemlig at man skærer toppen af de højeste lønninger, har gode chancer for at finde anvendelse, med de forbehold vi skal komme nærmere ind på.
At tbe other ertrme we häve incones policy neasurea which are agreed,clther betreen unions entl governnent (tle eocial contract in the ttK), orbetween the two eiclse of rurd.uotrXr, although in fact they are negotiatedbetneen three pa,rtners because ttnksat to reciprocal concegaiona offored by
Det positive aspekt vil sikkert blive gennemført for størstedelen af de berørte parter.
Joint statoent by the participarts in the ncetlng of 12 October 1970'quoted ty flans Reichel, ibial. p. 196
Hvis man dertil føjer de arbejdsløse, i det mindste dem der kun får delvis godtgørelse, eller som med tiden placeres i en lavere kategori, er der risiko for, at gruppen af ugunstigt stillede ikke alene forbliver stor, men at den vil blive større.
Or one can have a conplex conbination of agreement andlegislation, of decisione by the two sid.es of industry anci Parlianent, as happeneil in Dennark in 1976,
Der er således stor risiko for, at "de lavtlønnede" stadig vil være et aktuelt problem.
Quite often, however, ancl sometines in the same countries, no agreementcoulcl be reacbecl and those concerned hail" to resort to a governnent d.ecision,authoritarian in form but taking some account of the points of agTeement already reached cluring the bargaining.
Modsat, og stadig på grund af forholdene på arbejds markedet, er det da sikkert, at de højeste lønninger på længere sigt vil blive nedsat? Der må her lægges særlig vægt på de bestræbelser, der er i gang for at mindske disse forskelle. I Italien for eksempel sker dette ved en forenkling af de faglige indplaceringssystemer, nedskæringen i antallet af kategorier og mindskelse af koefficientforskellene.
: although the two sidee of undustry separated in 1976 without reaching ar$fagreenent at confed.eral level, they adopted a fairly general statement ofintent ou the objectivee to be achieved which was regardecl ae neanlng thatthis matter was nolr entrusteal to the branches.
Det samme gælder i Frankrig med henblik på at lade arbejdere, funktionærer, teknikere og arbejdsledere omfatte af samme skala og lade de enkelte grupper overlappe hinanden. Men hvis man ser det på mellemlang sigt, sker der så ikke en modoffensiv med henblik på at sprede skalaen?
(In fact, the governnent gti1l bad. nuch influence on tbe unclertakings by controlling prices, and it had epecifiett that any increasein real wages beyond the sliding scale linits would not be regarded asjustifying a price review. )
Efter en udligningsperiode (for eksempel med et loft på seks pund om ugen til alle) tilstræber man nu atter større lønforskelle. I Italien, hvor strømmen af fagforeningsmæssige landvindinger har nået sit højeste og måske nu er aftagende, sker der igen sammenslutninger af grupper - selvstyrende fagforeninger og særlige grupper.
As regarcls nethods of ensuring conpliance with these directives, to a verylarge ertent this is best ensured. by the two sides of i:rctustry when the mostdiffj.cul.t neasures, those conoerning wage restraints, are included in theiragreement. ln 1975 it was the llbades Union Council which brought the sea,nentsuni.on back within the terrs of the contract signecl with the labour Governnent.The hployers-tabour Conference in freland. which cliscussee natiotral a4reenents aLso acts as the intermediary and arbiter in ary ctisputes which night arise when these agreenents are written into branch contracts.
I Belgien er det et spørgsmål, om den ringe udvikling i de spredte forhandlinger ikke ophæver solidaritetsbestræbelserne.
In Dennark the LOand DA a:ne responsible for keeping wage increases for 1976-1978 yithin theannual" l-::ni-t of 2 y'o.
Der ville ikke være noget ulogisk i en sådan udvikling.
Even where there ie no agreenent as such, the effectiveness of the d.ecisions1s largely a question of the cliscipline shown by the two sides of tnilustry.fitis is certainly the case in Belgiurn.
I en situation med stor arbejdsløshed er der intet overraskende i, at stærke grupper på arbejdsmarkedet finder udveje til at hævde sig og forsvare deres interesser.
Even in Rrance, and. in spite of theopen opposition of the CG? ancl CtrlDll, the Sarre Plan is now being applied (it is too soon to know how strictly) thanke to the support of the enployers anda section of the uni.on novenent (no cloubt one should also adal the support ofpart of the general public).
På ret kort sigt vil en ny spredning i lønningerne være mulig, i det mindste for nogle.
This eense of cliscipline can vary according tocountry (in spite of the change of potitical cl.imate, it is particularlygtrict in tbe Netherlands) and is rarely entirely absent.
Tilbage står at definere disse stærke grupper, idet det er muligt, at der ikke er tale orn de samme som de traditionelle grupper.
Naturally, the government aLso has its own neana of exerting pressuto.The most clirect methods are not necessarily tbe nost efflcient.
For eksempel kan overproduktionen af uddannede på ret kort sigt reducere privilerierne for disse lønmodtagerkategorier. Til gengæld kan de faglærte, enten fordi der i virkeligheden er
In the Federal Republic of German;r, the very striot linitation of the noney supply ie oneexample ancl tbe two sides of inclustry realizecl that rith Euch congtraintsargr exceeeive wage increase would very soon have adveree effects on enployuent.
få, der har de fornødne kvalifikationer, eller fordi der er streng kontrol med adgangen til at udøve faget, forbedre deres stilling.
on lfc ha,yc alrea{y by unilertakings, wage increasea) nentioacd hor pricc ogntrols iafluence the decigione ta}en eepecialLy large unilertakings. fre tax systen, (eg taree alco cnabLee the goverrnent to intervene specifically (of course it intcrvcnee in generel to cletenoine available revenue). lestlyl webave alrcaÄy listeil all the D€asurea relating to uininun waSear the slitlingscal,€, sootal security pa,yments, ctc.
Med en høj inflationsrate og med en høj arbejdsløshed er alle betingelser for at muliggøre hurtige ændringer i de respektive forhold til stede.
l{evertheLess, there are linitg to tbese netborls of cont:rol (and preasure),which energe gradually. t{e sha'll cone to thm Later.