natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Er det muligt at udvikle fornuftige alternative strategier på energi- og landbrugsområdet?
Can any strategies be worked out which would represent a reasonable alternative in terms of energy and agriculture?
Ville det f.eks. være en løsning i stigende grad at indføre bestemte levnedsmidler fra lande, hvor der foregår en ekstensiv produktion, og hvor der derfor medgår mindre energi?
For example, would it be a solution to import larger quantities of certain foods from countries which produce them by extensive means, that is, with a low level of energy input?
Eller, kun ne landbrugets energibehov, selv om man måtte anerkende nødvendigheden af en høj produktionsintensitet i Europa, så ikke alligevel formindskes gennem egnede spareforanstaltninger?
Or, if the need for more intensive production in Europe is acknowledged, would it not be possible to cut back agricultural energy consumption by appropriate energy-saving measures?
Kan Fællesskabets landbrug, når alt kommer til alt, måske selv producere en del af den energi, det har behov for?
Could the farmers themselves not produce some of the energy which they require?
På de følgende sider skal der gøres et forsøg på at behandle disse spørsmål mere indgående, selv om det sandsynligvis ikke endnu vil være muligt at finde endegyldige løsninger.
On the following pages an attempt will be made to examine these questions, although it is hardly possible at this stage to give any definite answers.
De fremsatte betragtninger skal således fremfor alt være et oplæg til videre diskussion.
Thus, the following remarks are mainly intended as a basis for further discussion.
Det eksterne alternativ: Energibesparelser ved import?
The 'external alternative': save energy by importing?
Ved bedømmelsen af de mulige energibesparelser ved import fra lande med ekstensivt landbrug er der to forhold, der særligt bør tages i betragtning:
In any assessment of the energy savings which might be achieved by import ing products from countries using extensive methods of farming, two considerations should be particularly borne in mind:
— Ved ekstensiv produktion anvendes der kun en ringe mængde indkøbt energi pr. ha, men udbyttet pr. ha. bliver derfor også lavere.
(i) Where extensive methods of production are practised, the input of commercial energy per hectare is lower but the yields per hectare are also lower.
Enhver sammenligning må derfor foretages ud fra energiforbruget pr. udbytteenhed (f.eks. energiforbruget pr. t hvede, oksekød osv.).
Thus, any comparison must be based on the energy input per unit of yield (e.g. energy consumption per tonne of wheat, beef, etc.).
— De fleste lande med ekstensiv produktion, der ville kunne eksportere til Fælles skabet, er oversøiske lande, der ligger langt væk.
(ii) Most of the countries which employ extensive methods of production and which would export to the Community are overseas and very remote.
Transporten fra produktionslandet til Fællesskabet kræver derfor ofte betydelige yderligere energimængder, som ved sammenligningen må tages med i betragtning.
The transportation of products from the producing country to the Community would therefore consume considerable quantities of energy which would have to be included in any comparison.
I forbindelse med det af generaldirektoratet for landbrug gennemførte un dersøgelsesprogram 1980/81 blev der foretaget en sammenlignende undersøgelse, der tog hensyn til disse synspunkter. I omstående tabel er denne undersøgelses
A comparative study which took account of these considerations was carried out under the 1980/81 study programme of the Directorate-General for Agriculture.
slutresultater for nogle vigtige produkters vedkommende anført.
Its final results for certain important products are shown in Table 2.
Resultaterne er til vis grad udtryk for en generalisering, idet de bygger på beregninger eller skøn over »gennemsnitlige«, »oftest forekommende« eller »typiske« værdier.
These results represent a generalization inasmuch as they are based on calculations or estimates of'average', 'most frequent'pr 'typical' values.
I virkeligheden er der i hvert producentland for et givet produkt tale om en hel række forskellige grader af produktionsintensitet og tilsvarende forskelligt energiforbrug.
In practice, the degree of intensive production and, consequently, energy input varies greatly within each country pro­ducing a given product.
Til trods for denne begrænsning er der muligt at uddrage en række generelle konklusioner.
Some general conclusions may be drawn, however.
Således anvendes der normalt mindre energi ved produktion af det okse- og fårekød samt de produkter heraf, der importeres fra Nord- og Sydamerika, Australien og New Zealand, end ved den tilsvarende europæiske produktion.
As a rule, less energy is con­sumed when beef, veal, sheepmeat and derived products are imported from North America, South America, Australia or New Zealand than when they are produced in Europe.
Det samme gælder — bortset fra import fra USA — for hvede, idet energifordelen ved import dog her er betydeligt mindre.
The same applies (with the exception of imports from the USA) to wheat, but here the energy saving is much smaller.
For andre kornarters vedkommende er der, når der tages hensyn til energiforbruget i forbindelse med transporten, slet ikke tale om nogen fordel.
When the energy consumed by transportation is taken into account, there is no advantage whatever in importing the other types of cereal.
Det er der heller ikke ved mejeriprodukter, hvor den europæiske produktion set ud fra et energiøkonomisk synspunkt endog er gunstigere.
The same applies to milk products, which are actually cheaper to make in Europe in terms of energy consumption.
Ligeledes er EFs produktion af grønsager (tomater undtaget) og sukker mindre energiintensiv end importen fra oversøiske lande.
Similarly, it requires less energy to grow vegetables (exception : tomatoes) or to manufacture sugar in the Community than it would to import these products from overseas.
Energiforbruget ved import fra oversøiske lande sammenlignet med energiforbruget ved produktion i Europa for nogle vigtige landbrugsprodukters vedkommende (energiforbruget i forbindelse med transporten til Fællesskabets grænse medregnet)
Energy saved by importation from overseas as compared with production in Europe in the case of some important agricultural products (including energy required for transportation to Community frontiers)
Energibesparelse ved import
Energy saving if imported
Oksekød Fårekød Svinekød Fjerkrækød Smør Hvede
Beef and veal Sheepmeat ■ Pigmeat Poultrymeat Butter Wheat
Bønner Kartofler Tomater Sukker (raffineret)
Maize Barley Rye Beans Potatoes Tomatoes Sugar (refined)
+ + = betydelig energibesparelse ved import; + = ringe energibesparelse ved import; 0 = praktisk taget ingen besparelse; - = ringe energibesparelse ved produktion i Fællesskabet; — = betydelig energibesparelse ved produktion i Fællesskabet
Note : + + =? considerable energy saving if imported ; + = small energy saving if imported ; 0 = practically no saving ; - = slight energy saving if produced in the Community ; = considerable energy saving if produced in the Community.
Vedvarende energibesparelse tvivlsom
Energy savings doubtful in the long run
Omstående tabel skal opfattes som en slag øjebliksbillede.
Table 2 gives a picture of the situation at a given time.
Den er baseret på temmeligt grove sammenligninger mellem energiforbrug i sidste halvdel af 70'erne.
It is based on a (rough) comparison of levels of energy consumption in the latter half of the 1970s.
Forholdene ville imidlertid ændre sig, hvis Fællesskabet gik over til at dække en stor del af sit behov for produkter som oksekød eller hvede gennem indkøb fra lande, som på grund af deres ekstensive produktionsmetoder kan producere på en energibesparende måde.
The situation would be different if the Community were to go over to an external strategy and import a substantial proportion of its requirements for products such as beef or wheat from those countries which save energy by their extensive methods of production.
For at tilfredsstille den deraf følgende betydelige stigning i efterspørgslen, må disse lande enten anvende større arealer til den nødvendige produktion eller selv producere mere intensivt, hvilket betyder anvendelse af mere energi.
To satisfy the considerable increase in demand which would follow, these countries would either have to release more land for the production of the quantities required or would themselves have to adopt more intensive methods, that is, increase their energy consumption.
Ved en voksende produktionsintensitet vil man imidlertid før eller senere nå det punkt, hvor importen fra oversøiske lande også under hensyntagen til energiforbruget til transporten mister den energimæssige fordel over for fællesskabsproduktionen.
As farming became more intensive, however, the point would eventually be reached where imports from overseas (including energy consumption for transportation purposes) would cease to enjoy any advantage over Community products in terms of energy input.
Denne grænse vil alt efter produkt og produktionsbetingelser (såvel inden for som uden for Fællesskabet) før eller senere blivet nået.
This limit is reached sooner or later, depending on the product and the circumstances surrounding production (both inside and outside the Community).
Dette ville for okse- og fårekøds vedkommende sandsynligvis ske senere end for hvede.
In the case of beef, veal and sheepmeat, therefore, the scope for energy savings is probably greater than in the case of wheat.
Følgende overvejelse har også en vis betydning i denne sammenhæng: Efter hånden som verdens befolkningstal vokser, vil det samlede levnedsmiddelbehov også blive større.
In this connection, another important consideration should be mentioned : as me world population increases, there is a corresponding increase in the world's food requirements.
Inden for en overskuelig fremtid vil dette højst sandsynligt kun kunne dækkes ved, at lande, der i dag producerer levnedsmidler ekstensivt med en lav produktivitet, går over til at anvende mere intensive produktionsmetoder.
In the foreseeable future it is highly probable that these requirements can only be covered if the countries now producing food by extensive and low-productivity methods of farming change over to more intensive methods of production.
Alene denne udvikling må, i det mindste på baggrund af tendenserne, ud fra et energisynspunkt på lang sigt medføre en tilnærmelse af de forskellige produktionssystemer til hinanden og gør det således på lang sigt tvivlsomt, om en EF-importstrategi vil være en energiøkonomisk fordel.
In the long term, this alone would tend to offset any energy-saving advantages enjoyed by one production system as compared to another, so that in terms of energy-saving the long-term success of any Community import strategy would appear doubtful.
Uønskede bivirkninger
Undesirable side-effects
Foruden problemet vedrørende en større forsyningsafhængighed i forbindelse med en energifordel, der på lang sigt er tvivlsom, opstår problemet vedrørende importstrategiens betydning for beskæftigelsen i EFs landbrug. Ifølge den i 1975
Apart from making the Community more dependent on other countries for its supplies in order to achieve energy savings which are doubtful in the long term,
Hvis Fællesskabets behov for de produkter, som disse landmænd producerer, helt eller overvejende blev dækket gennem import, ville betydelige strukturelle tilpasninger være uundgåelige i disse sektorer.
According to the agricultural structures survey of 1975, over 400 000 farms were mainly engaged in the production of cereals, 246 000 in the rearing and fattening of cattle and 240 000 in mixed cattle-farming (meat/milk)^1) If the Community's requirements for these products were wholly or largely covered by imports, considerable structural adjustments would be inevitable in these sectors.
På baggrund af den generelt ugunstige økonomiske situation ville sådanne tilpasninger selvfølgelig bringe spørgsmålet om alternative beskæftigelsesmuligheder for de ramte landmænd på bane.
Given the generally unfavourable economic situation, this would obviously give rise to the question of alternative employment for the farmers concerned.
Dette ville i sidste ende betyde en vidtrækkende ændring af arbejdsdelingen i landbruget på verdensplan med energibesparelser som kriterium.
This would ultimately mean far-reaching changes in the division of labour in agriculture throughout the world, on the basis of energy-saving criteria.
En sådan plan ville dog nødvendiggøre yderst komplicerede og langvarige forhandlinger, hvis resultater man i dag dårligt kan forudse.
Unfortunately, it would require highly complicated and lengthy negotiations, the outcome of which would be quite unpredictable.
Resultat: Et ufuldstændigt svar
Conclusion: an imperfect solution
Det eksterne alternativ er således alt i alt kun et meget ufuldstændigt svar på det europæiske landbrugs energiproblemer; det skaber flere problemer, end det er i stand til at løse.
Thus, the 'external alternative' would, all things considered, represent only an imperfect solution to the energy problems of European agriculture; it would create more problems than it would solve.
Ud fra et energiøkonomisk synspunkt ville det kun være interessant for nogle enkelte om end ret vigtige produkter. På kort og mellemlang sigt ville det medføre betydelige strukturelle tilpasningsproblemer i Fællesskabets landbrug.
Energy would be saved only in the case of a few products.
På lang sigt må det forventes, at den energifordel, der kan opnås, bliver stadig mindre eller måske endda helt forsvinder.
In the long term, there is every probability that the energy saving would become gradually smaller or even disappear altogether.
Herudover ville Fællesskabets forsyningsafhængighed under alle omstændigheder blive betydeligt større, for så vidt angår basislevnedsmidler.
At any event, the Community would become considerably more dependent on external sources for its supplies of basic foodstuffs.
Den interne tilpasning : Nøavendighed og chance
Internal adjustment: necessity and opportunity
Fornuftigt og muligt: Energibesparelser
Energy savings are sensible and feasible
Da det eksterne alternativ kun indebærer begrænsede muligheder, og da det er forbundet med en række problemer og risici, træder spørgsmålet om interne tilpasningsmuligheder i det europæiske landbrug klart i forgrunden.
Since the external alternative offers only limited scope for improvement and is bound up with a number of problems and risks, the question arises as to what internal adjustments can be made within European agriculture itself.
Herved tænkes der, som i andre sektorer, først og fremmest på mulige energibesparelser.
Here, as in other sectors, one's thoughts turn first of all to possible ways of saving energy.
Forskellige sagkyndige er af den opfattelse, at landbrugets nuværende energiforbrug kan nedbringes med 15-25 % ved målrettede spareforanstaltninger.
Various experts take the view that the current level of agricultural energy consumption could be reduced by 15% to 10% by means of specific economy measures.
Der tænkes her i først række på følgende foranstaltninger:
These would include the following:
— behovsbestemt anvendelse af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler, forø get anvendelse af » integreret plantebeskyttelse «, udvikling af energibesparende produktionsmetoder til fremstilling af gødningsstoffer, anvendelse af »biologisk« gødning fra affald i stedet for kemiske gødningsstoffer
(i) use of fertilizers and plant protection products strictly according to require ments, wider use of 'integrated' plant protection methods; development of energy-saving methods for the manufacture of fertilizers; replacement of chemical fertilizers by 'biological' fertilizers derived from waste matter;
— rationalisering af udvælgelsen og anvendelsen af maskiner — systemtisk anvendelse af varmeisolering
(ii) rational choice and use of machinery; (iii) systematic use of thermal insulation techniques;
— genindvinding af den varme, der optræder som biprodukt ved bestemte former for landbrugsproduktion (mælkeproduktion, kvægopdræt)
(iv) recovery of heat arising as a by-product of certain types of farming (dairy farming, stock-farming);
— genindvinding af spildvarme i forbindelse med produktioner uden for landbru get (f.eks. elektricitetsfremstilling, fremstilling af levnedsmidler osv.).
(v) recovery of waste heat from non-agricultural activities (e.g. generation of elec tricity, manufacture of foodstuffs, etc.).
I denne sammenhæng er der yderligere en interessant overvejelse.
There is also another interesting possibility.
Man kun ne således tænke sig en delvis nyordning af landbrugets arbejdsdeling i EF for der ved på den energiøkonomisk bedst mulige måde at udnytte de regionale produktionsfordele. En sådan nyorientering ville naturligvis kun kunne foregå i små skridt.
Consideration could be given to some changes in the agricultural division of labour within the Community, so that optimum use could be made of the energy-saving advantages offered by production in certain regions.
Men energibesparelser er ikke den eneste tilpasningsstrategi, som landbruget kan udvikle for at imødegå energikrisen. En del af den i landbruget producerede
In the long term, however, it could be the trump card which would enable European agriculture to adapt to a possible future deterioration in the energy situation.
biomasse 0) kunne herudover anvendes som vedvarende energikilde og således i fremtiden erstatte en del af den begrænsede fossile energi.
A proportion of the biomass (l) produced by farming could be used as a renewable source of energy and thus replace to some extent the non-renewable fossil fuels.
Landbruget ville derved selv blive energiproducent.
Agriculture itself would then become an energy producer.
I første fase kunne man overveje at udnytte landbrugsaffald med henblik på at producere energi i form af varme (f.eks. forbrænding af affald) eller gas (ved forgæring eller forgasning). Denne energi kunne direkte anvendes på landbrugsbedriften eller på landsbyplan for at holde transportomkostningerne så lave som muligt.
Initially, use could be made of agricultural waste to produce energy in the form of heat (e.g. burning of waste) or gas (by fermentation or gasification).
Nyligt afsluttede undersøgelser viser, at der i Fællesskabet årligt kunne frembringes ca. 30-40 mio t olieækvivalent (toe) gennem genindvinding og udnyttelse af spildprodukterne inden for landbrug og skovbrug.
Recent studies have shown that between 30 and 40 million tonnes of oil equivalent (toe) per year could be recovered from agricultural and forestry waste for use in the Community.
Det er ca. 2,5 %-3 % af det skønnede samlede energiforbrug i Fællesskabet i 1985.
This would represent between 2.5% and 3% of the total estimated Community energy consumption for 1985.
Vedrørende den potentielle energiproduktion på grundlag af energikulturer er der allerede udarbejdet flere oversigter for Europa.
Various scenarios have been envisaged for energy production from crops in Europe.
Ifølge prognoser baseret på ret for sigtige hypoteser (anvendelse af ca. 78 mio ha til energikulturer) ville en produktion på 35-40 mio toe være tænkelig inden år 2000.
According to the more cautious estimates (allocation of between 7 and 8 million ha for energy crops), between 35 and 40 million toe could be produced by the year 2000.
Derved kunne man som nævnt dække ca. 3% af Fællesskabets formodede energiforbrug i 1985 og sandsynligvis 2,5% af forbruget i år 2000, uden at dette ville bringe Fællesskabets forsyningssik-
This would cover about 3% of estimated Community energy consumption in 1985 and probably 2.5% of consumption in the year 2000, without any adverse effect on the Community's security of supply or its external commitments, e.g. in the food aid context.
(1) Ved biomasse forstås alle organiske stoffer — såvel animalske som vegetabilske — der opstår ved fotosyntese : Under indvirkning af solens energi binder planten kulstof, som den via klorofyl kan optage i sine blade.
(') Biomass is the term for all organic matter (animal and vegetable) ultimately derived from photosynthesis. Using solar energy, plants assimilate carbon which they absorb via the chlorophyll in their leaves.
Uafklarede spørgsmål
Questions still unanswered
Ligesom ved alle andre nye aktiviteter er det på nuværende tidspunkt meget vanskeligt at fremsætte forudsigelser vedrørende energiudvindingen af biomasse : Hvor højt vil produktions- og driftsomkostningerne ligge, hvorledes vil de pågældende markeder se ud, og hvilken gensidig påvirkning vil der opstå i forholdet til andre markeder, såvel for råstoffernes som for de endelige produkters vedkommende? de?
The extraction of energy from biomass is like any other new activity in that it is very difficult to predict the level of production and marketing costs, the possible market outlets and the degree of interdependence with other markets, both for the raw material and for the end product.
En del af den energi, der anvendes i landbruget, ville på denne måde kunne leveres til lavere priser end de traditionelle former for energi.
Some of the energy consumed by agriculture would be cheaper to supply in this way than from traditional sources.
Derimod befinder udnyttelsen af energiplanter sig i Fællesskabet stadig i vid udstrækning på et forsøgsstadium, og i de fleste tilfælde er der endnu ikke nogen sikkerhed for den økonomiske rentabilitet.
On the other hand, 'energy crops' are still mostly at the experimental stage in the Community and in the majority of cases their profitability cannot yet be guaranteed.
Der er stadig behov for betydelige teknisk fremskridt for at sikre den økonomiske — og i det mindste i nogle tilfælde — energimæssige ligevægt.
Much technological progress will still be needed, to improve economic balances as well as, in some cases at least, energy balances.
Anlæggelse af energibeplantninger i stor målestok ville også rejse en række andre spørgsmål, der i denne sammenhæng er fundamentale.
The large-scale planting of energy crops would also give rise to a number of other basic questions in this context.
Det drejer sig i det væsentlige om konkurrencen mellem anvendelsen af biomasse til energiudvindelse og dens anvendelse til andre formål (først og fremmest til fremstilling af levnedsmidler), om konkurrencen ved jordudnyttelsen, om markedernes indvirkning på hinanden og i forbindelse hermed forsyningssikkerheden (såvel vedrørende levnedsmidler som vedrørende energi), om konsekvenserne for produktionsstrukturerne i landbruget samt om de mulige risici for miljøet.
Essentially, these problems would be the competition between the use of biomass as a source of energy and its use for other purposes (principally for the manufacture of foodstuffs), the competition for the use of the land, the interdependence of markets and security of supply (both in food and in energy), the consequences for agricultural production structures and the possible risks to the environment.
Et nyt mål for den fælles landbrugspolitik?
A new direction for the common agricultural policy?
Energiudvinding af biomasse er en af flere muligheder for at imødegå energikrisens udfordring.
Like the other possible responses, it would require a substantial level of investment.
Som det er tilfældet for de øvrige muligheder er dens udvikling betinget af ret omfattende investeringer.
Where the use of agricultural and forestry biomass is concerned, such a decision would be taken in the context of the general debate concerning the future of the common agricultural policy.
Da de finansielle midler er begrænsede, er det nødvendigt med en politisk beslutning for at fastlægge, hvorvidt én løsning skal foretrækkes frem for en anden.
Central to this debate are the structural surpluses of certain agricultural products. Thus, the question arises as to whether a 'biomass energy strategy' could not help to solve both the surplus problem and the energy problem.