natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Rådets henstilling 86/659/EØF om samordnet indførelse af et tjenesteintegreret digitalnet i Det Europæiske Fællesskab er der givet klare retningslinjer herfor.
Clear guidelines in this respect are given in Council Recommendation 86/659/EEC on the coordinated introduction of ISDN.
»Teleadministrationerne vil kunne tilbyde terminaludstyr i konkurrence med andre leverandører af udstyr.
'Telecommunications administrations would be able to offer terminal equip­ment in a competitive environment alongside other equipment suppliers.
Et vigtigt punkt i denne forbindelse er, at der føres nøje kontrol med, at konkurrencereglerne overholdes.
A key issue here will be careful supervision under competition rules.
Overgangen til et konkurrenceorienteret EF-dækkende marked for terminaludstyr vil kunne fremskyndes betydeligt ved at gennemføre følgende to foran staltninger:
The transition towards a Communitywide competitive terminal equipment market could be substantially accelerated by two measures:
— Ved at give en klar definition af nettermineringspunkter som led i den generelle fastsættelse af, på hvilke vilkår teleadministrationerne skal stille netinfrastrukturer til rådighed for brugere og konkurrerende tjenester (tilrådighedsstillelse af et åbent net, Open Network Provision — ONP, se nedenfor). Man kan i denne forbindelse basere sig på de retningslinjer, der er givet i Rådets henstilling 86/659/EØF.
(i) clear definition of network termination points in the overall context of fixing the conditions under which the network infrastructure is provided by the telecommunications administrations to users and competitive services providers (Open Network Provision — ONP; see Box 47).
— Ved snarest at udvide direktiv 86/361/EØF, således at der sikres en fuldstændig gensidig anerkendelse af typegodkendelser«2).
(ii) rapid extension of Directive 86/361/EEC to full mutual recognition of type approval.'2
For så vidt angår den restriktive virkning af det offentliges indkøb i det enkelte medlemsland er det påkrævet med en hurtig liberalisering af teleadministrationernes indkøbspraksis, således at der kan indsendes tilbud fra alle lande i EF.
Regarding the restrictive effect of national procurement policies, rapid opening of telecommunications administrations' purchasing to Communitywide bidding is requested.
Vilkårene for liberalisering af terminalmarkedet blev senere defineret i Kommissionens direktiv 88/301/EØF, der blev udstedt den 16.5.1988.3)
The conditions for the opening of the terminal market were subsequently defined in Commission Directive 88/301/EEC, issued on 16 May 1988.3
Uindskrænket adgang til egnet terminaludstyr i hele EF er en nødvendig forudsætning for, at de højt specialiserede og brugertilpassede teletjenester, som der bliver behov for i 1992-markedet, kan udvikles i Fællesskabet.
Free Communitywide availability of suitable terminal equipment is a precondition for the development in the Community of the highly diversified and user-adjusted telecom munications services which the 1992 market will need.
Det fælles marked for teletjenester: Telekommunikation som infrastruktur for fremtidens informationsbaserede marked
The common market in telecommunications services: allowing telecommunications to develop into the Community's infrastructure for the future informationbased market
Frihed til at levere tjenesteydelser overalt på EF-markedet bliver en væsentlig forudsætning for, at telekommunikationen kan udvikle sig til at blive den drivende kraft bag udviklingen af Fællesskabets marked, således som den kan og bør være.
The freedom to provide services in a Communitywide market will be essential to de velop telecommunications into the pervasive force for development of the Community's market which it can and should be.
Ydelsen af teletjenester overalt i verden står og falder med to tendenser, der allerede er behandlet i kapitel III :
Provision of telecommunications services worldwide will be determined by the two trends discussed in Chapter III:
— de tekniske fremskridt, som skaber mulighed for en lang række nye udnyttelsesmuligheder og tjenester
(i) technical progress makes a multitude of new uses and services possible;
— netinfrastrukturen, som kan fremføre fiere og flere tjenester uafhængigt af netope ratørerne.
(ii) the network infrastructure can carry more and more services operated independently of network operators.
Teletjenester vil i stadig stigende grad blive en handelsvare.
Telecommunications services are becoming more and more tradable.
Værdiforøgende tjenester kommer til at spille en rolle som et mellemled mellem fremtidens generelle digitale telenet, der kan anvendes til forskellige formål, og de særlige behov, der vil opstå først på arbejdspladserne, og dernæst i hjemmene.
Valueadded services will play the role of the mediator between the general multipurpose digital telecommunications network of the future and the special requirements in the work-place during the first stage, in homes during the second.
Europa må skabe sig en stærk position på markedet for værdiforøgende tjenester, dersom kontrollen over den fremtidige økonomiske struktur skal bevares (boks 45).
Europe must implant itself strongly in the valueadded services market-place if it wants to maintain control of its future economic structure (Box 45).
En integreret netinfrastruktur samt tjenesteleverandører med hele Fællesskabet som aktivitetsområde: En europæisk strategi for værdiforøgende tjenester, tager udfordringen fra de multinationale selskaber op
An integrated network infrastructure together with service suppliers operating in a Communitywide market: a European strategy for valueadded services to face up to the challenge of the multinationals
Det voksende behov for værdiforøgende tjenester vil kun resultere i en stærk EF-industri på området, dersom følgende to forudsætninger er opfyldt:
The growing need for valueadded services will only bring forth the creation of a strong European industry in this area if the following two conditions are met:
— det europæiske marked for forædlede tjenester må videreudvikles fra sit nuværende fosterstade, ved at man stimulerer efterspørgslen og sørger for at fjerne den — især lovgivningsmæssige — usikkerhed, der hæmmer markedet
(i) the European market for valueadded services needs to emerge from its current embryonic state, through demand stimulation and the end of the uncertainty, above all regulatory, which is weighing on the market;
En hurtigere udvikling af værdiforøgende tjenester i Europa kræver et aktivt samarbejde mellem de basale transportnet (teleadministrationerne) og de selskaber, der skal levere værdiforøgende tjenester på konkurrencevilkår (teleadministrationerne eller nye private selskaber).
The accelerated development of European valueadded services will rely on active cooperation between basic transporters (telecommunications admin­istrations) and the suppliers of valueadded services operating in a com­petitive environment (telecommunications administrations or private new entrants).
De europæiske strategier, der er beskrevet i grønbogen, støtter denne fremgangsmåde.
The European strategies that feature in the Green Paper are sup­portive of this approach.
Forudsætningen herfor er, at der eksisterer et marked, der omfatter hele EF.
The precondition for this is the Europewide market.
Mange værdiforøgende tjenester tager udelukkende sigte på meget specielle brugerbehov.
Many valueadded services are targeted narrowly on specific user needs.
Eksempelvis kan en tjeneste, som måske kun henvender sig til én procent at erhvervslivet eller derunder, sagtens overleve på et EF-marked med 320 millioner indbyggere, men ikke kunne klare sig inden for en enkelt medlemsstat med en befolkning på maksimalt 60 millioner.
As a result they need a large market to develop : for example, a service which appeals to only 1 % or less of businesses may well be viable in the Community market of 320 million people where it would not be viable in any single Member State with a population of some 60 million at most.
I grønbogen påpeges følgende:
The Green Paper recalls that:
»På grund af den teknologiske udvikling går den nuværende tendens i medlemsstaterne klart i retning af at etablere et frit marked for flere og flere af disse tjenester, således at de traditionelle basale tjenester, som teleadministrationerne bevarer deres monopol over, fortolkes mere snævert.«
' Given the technological development, the trend in the Member States currently is clear­ly towards a competitive environment for more and more of these services with corre­spondingly narrower interpretation of those traditional " basic services " which continue to be reserved for exclusive provision by the telecommunications administrations. '
Der fortsættes således:
It continues:
»De nye teknologiske muligheder gør, at en lang række funktioner og tjenester, der tidligere, af tekniske og økonomiske årsager, kun kunne stilles til rådighed af teleadministrationerne, nu kan varetages af brugerne selv.
'The new technological opportunities allow the provision of many functions and services by users which were previously only possible technically and economically for the tele­communications administrations.
Opretholdelse af princippet om monopoliserede tjenester vil derfor uundgåeligt medføre, at der pålægges visse begrænsninger med hensyn til, hvorledes terminaludstyr, der tilsluttes nettet, såsom PABC-anlæg, må benyttes.
The maintenance of the principle of exclusive provi­sion therefore inevitably translates into imposing certain restrictions on the ways in which terminal equipment connected to the network such as PABXs may be used.
EF-Domstolen har udtrykkeligt anerkendt, at brugere af nettet har ret til fuldt ud at drage fordel af de nye muligheder, som de teknologiske fremskridt har åbnet ').
The European Court of Justice has explicitly recognized the right of network users to benefit fully from new opportunities offered by technological progress. '
Begrundelsen for at bevare monopolet for så vidt angår formidling af visse basale tjenester skal derfor nøje afvejes mod de restriktioner, som et sådant monopol kan indebære for brugernes telefaciliteter, der anvendes til eget brug eller fælles brug, eller til formidling af tjenester for tredjepart.
The justification of continued exclusive provision of certain basic services must therefore be weighed carefully against the restrictions which this may impose on users' applications for their own use or provision of services to third parties.
Det kan derfor i al væsentlighed konkluderes,
Major conclusions are :
- at eneret med hensyn til tilrådighedsstillelse af tjenester skal anskues snævert
(i) exclusive provision of services must be narrowly construed;
- at den igangværende integration af teletjenester, der skyides den teknologiske udvikling, gør det nødvendigt, at eneretten med hensyn til tilrådighedsstillelse af tjenester tages op til vurdering med jævne mellemrum.«
(ii) the ongoing integration of services caused by the technological trend makes it neces­sary that exclusive provision is made subject to periodic review. '
Da det er vanskeligt at give en klar definition på værdiforøgende tjenester, gøres der ikke i grønbogen forskel på disse og på de basale tjenester i forbindelse med fremsættelsen af lovforslag. Der skelnes i stedet mellem monopoliserede tjenester (reserved services) og ikkemonopoliserede tjenester (competitive services) (boks 46).
Given the problem of delimiting valueadded services, the Green Paper does not use the delimitation of basic services versus valueadded services for the purposes of regulatory proposals.
Jf. dommen af 20.3.1985 i British Tcleeom sagen, sag 41/83 -- Kommissionen mod Italien, se kapitel VI.7.
Case 41/83 Commission ν Italy of 20 March 1985 ('British Telecom'), see Chapter VI, Section 7.
Teletjenester: Problematikken omkring definitioner
Telecommunications definition
Debatten overalt i verden vedrørende en lovregulering på telekommunika tionsområdet er lige siden FCC's fejlslagne forsøg i USA på at stable en definition på benene stødt på vanskeligheder i forbindelse med definitionen af, hvor grænsen mellem de enkelte tjenester går.
The problem of the definition of service boundaries has been a stumbling block worldwide in regulatory discussion of telecommunications, ever since the unsuccessful efforts by the Federal Communications Commission in the United States to create stable definitions.
I den såkaldte »Computer Inquiry II« undersøgelse (1981) forsøgte man således at opdele tjenesterne i basale tjenester over for »udbyggede« eller »værdiforøgende« tjenester (merværditjenester). værditjenester).
In Computer Inquiry II (1981) the attempt was made to split services according to "basic" ser­vices and 'enhanced' or 'value-added' services.
De traditionelle basale teletjenester var ifølge denne opdeling telefoni og telex.
The traditional 'basic' telecommunications services were telephony and telex.
Efterhånden som der skete en udvikling inden for teknologien, indførte teleadministrationerne nye tjenester, hvoraf nogle blev accepteret som basale tjenester i visse medlemsstater (men ikke i alle). Eksempler herpå varierer fra medlemsstat til medlemsstat, men man kan bl.a. nævne de pakkekoblede datatjenester, kredsløbskoblede datatjenester, télétex, elektronisk post og tele data.
As technology evolved, telecommunications administrations introduced new services, some of which have become accepted as basic services in some Member States (but not in others).
Der er ikke enighed om, hvad begrebet basale tjenester dækker, hverken på verdensplan eller blandt Fællesskabets medlemsstater.
There is no universal agreement even within the Community Member States on what constitutes 'basic services'.
Hertil kommer, at der er stor vækst i antallet af »merværditjenester«, der i De Forenede Stater går under betegnelsen »udbyggede tjenester«.
In parallel, there is the growing variety of'value-added services', defined in the United States as 'enhanced services'.
Ved udbyggede tjenester forstås således almindeligvis tjenester, hvori der indgår yderligere funktioner ud over de basale formidlingsfunktioner.
'Enhanced services' are generally understood to be services where there are additional functions provided over and above the basic conveyance functions.
Dette er reelt den eneste definition, der (uden større held) er forsøgt anvendt i De Forenede Stater for at sondre mellem »basale tjenester« og »udbyggede« eller »værdiforøgende« tjenester.
Indeed, it is just this definition that has been used — unsuccess­fully — in the United States to attempt to differentiate between 'basic ser­vices' and 'enhanced' (or 'value-added') services.
Samtlige erfaringer, man har gjort i USA (bl.a. i forbindelse med Computer Inquiry II og III ') har vist, at det ikke er muligt at opretholde en fast definition.
Throughout the US experience — notably in Computer Inquiries II and III1— it has turned out to be impossible to maintain a stable definition.
Det umulige i at nå til enighed om præcise, teknisk begrundede definitioner er en konsekvens af den teknologiske udvikling.
The impossibility of agreeing on precise 'technically-based' definitions is an important result of technological development.
I grønbogen gøres der derfor ikke noget forsøg på at sondre mellem basale tjenester og værdiforøgende tjenester i forbindelse med lovreguleringen.
The Green Paper therefore does not try to define 'basic services' nor 'val­ue-added services' for the purpose of regulatory proposals.
Tværtimod vendes problemstillingen om, idet man i grønbogen koncentrerer sig om det meget begrænsede antal tjenester, som fortsat bør være underlagt restriktioner (monopoliserede tjenester), ¡det alle andre tjenester ikke er undergivet restriktioner (ikke-monopoliserede tjenester).
Instead, it inverts the problem by concentrating on the very limited number of services which would continue to be subject to restrictions ('reserved services'), with unrestricted supply allowed for all other services ('competitive ser­vices').
I grønbogen argumenteres der klart for en liberalisering af tjenestemarkedet :
The Green Paper clearly argues the case for opening the services market:
- »ved 'monopoliserede tjenester' forstås tjenester, som teleadministrationerne har eneret på at stille til rådighed.
' " reserved services " are defined as services reserved for exclusive provision by the tele communications administrations.
Der bør gælde snævre rammer for tildeling af monopoliserede tjenester for at undgå begrænsninger eller fordrejninger af konkurrencen.
Reserved services must be narrowly defined, in order to avoid restrictions or distortions of competition.
Sådanne monopoliserede tjenester skal stilles til rådighed universelt. Ikkemonopoliserede tjenester omfatter alle andre tjenester, herunder merværdibaserede tjenester. «
They must be provided on a universal basis.
Kommissionen påpeger, at telefonsamtaler alene repræsenterer 85-90% af de 62,5 mia ecu, som telekommunikationen på nuværende tidspunkt indtjener i Fællesskabet '), og fortsætter :
The Commission recalls that voice telephony alone currently accounts for 85 to 90% of the 64 800 million ECU per annum which make up telecommunications revenues in the Community1and continues:
- »i og med, at eneret på tilrådighedsstillelse af tjenester for tiden er begrundet i hensynet til at sikre teleadministrationernes finansielle rentabilitet, er det tilsyneladende kun taletrafik, der helt klart kan komme på tale som monopoliseret tjeneste.
'(i) As far as exclusive provision of services is currently justified by the need to safe guard the financial viability of telecommunications administrations, only voice tele phony seems to be an obvious candidate.
- bevarelse eller udvidelse af eneretten til også at omfatte andre tjenester vil medføre, at der pålægges brugerne ekstra begrænsninger, som det vil blive stadig vanskeligere at kontrollere.«
(ii) Maintaining or extending exclusive provision over other services will lead to the imposition of additional restrictions on users : restrictions which will become more and more difficult to control.'
Teletjenesterne bliver i stadig større grad en handelsvare.
Telecommunications services are becoming more and more tradable.
Teletjenester kan i stigende omfang stilles til rådighed på tværs af Fællesskabets landegrænser uden alvorligere tekniske hindringer.
The provision of telecommunications services can increasingly take place across borders in the Community, without any major technical constraint being involved.
Med 1992-målsætningen for øje bliver det således nødvendigt med en liberalisering af markedet for teletjenester.
With a view to 1992 this makes the opening of the telecommunications services market a fundamental obligation upon the sector.
En fri udveksling af tjenesteydelser på tværs af grænserne er hjemlet i Rom-Traktatens artikel 59.
Article 59 of the Treaty of Rome guarantees, as a general rule, the freedom to provide cross-border services.
Kommissionen gør i grønbogen klart opmærksom på denne forpligtelse, idet den anfører :
In the Green Paper the Commission clearly recalls this obligation and continues:
»Der bør gælde snævre rammer med hensyn til undtagelser.
'Exceptions must be interpreted narrowly.
Risikoen for en konflikt mindskes, hvis
The potential for conflict will be reduced if:
- medlemsstaterne anvender en nogenlunde ensartet definition af, hvilke tjenester teleadministrationerne kan få monopol på
(i) comparable definitions of services which may be reserved exist in the Member States;
- der anvendes snævre rammer for definering af monopoliserede tjenester.
(ii) reserved services are defined narrowly.
Grundtanken med grønbogen er således at sørge for, at europæiske tjenesteleverandører får hele EF-markedet som virkefelt i 1992, og at der er uhindret adgang til teleadministrationernes net for brugere og leverandører, som tilbyder konkurrerende tjenester (boks 47).
In practice, given existing differences in definitions in the field of nonvoice services, and the likely narrow interpretation of exceptions by the Court of Justice, reservation of services which go substantially beyond voice services is likely to lead to conflict. '
Et EF-dækkende net ¡ 1992: Tilrådighedsstillelse af et åbent net — ONP
A Communitywide network infrastructure for the 1992 market: Open Network Provision (ONP)
Et centralt begreb i grønbogen er Kommissionens forslag om at sørge for, at der stilles et åbent net til rådighed for brugere og tjenesteydere. Det hedder således i grønbogen:
'Open Network Provision' to users and service providers is a central con­cept proposed by the Commission in the Green Paper, which states :
» Hvis man skal undgå en lang række tvister og langvarige konflikter (der måtte løses af Kommissionen på basis af EØF-Traktatens artikel 52, 59, 85, 86 og 90), må Fællesskabet etablere fælles principper for de generelle vilkår, hvorunder teleadministrationerne stiller netinfrastrukturer til rådighed for brugere og leverandører af ikkemonopoliserede teletjenester, specielt for så vidt angår tilrådighedsstillelse på tværs af landegrænserne.
'If a series of contentious cases and lengthy conflict (which would have to be resolved by the Commission under Articles 52, 59, 85, 86, and 90 of the Treaty) is to be avoided, the Community will have to develop common principles regarding the general conditions for the provision of the network infrastructure by the telecommunications administrations to users and com­petitive service providers, in particular for trans-frontier provision.'
Betingelserne for adgang til nettet vil primært involvere følgende aspekter: standarder og grænseflader for sammenkobling: principper for takstfastsættelse; og tildeling af frekvenser.
The conditions of access to the network concern mainly: standards and interfaces offered for interconnection; tariff principles and usage condi­tions; and provision of frequencies.
Udviklingen hen imod et liberaliseret EF-marked for teletjenester kan således fremskyndes betydeligt, hvis der vedtages EF-direktiver om tilrådighedsstillelse af et åbent net (ONP) på basis af EØF-Traktatens artikel 100 A og artikel 90, stk. 3, for henholdsvis tekniske specifikationer og adgang til nettet.
'The transition towards a Communitywide competitive services market could therefore be substantially accelerated by Community Directives on ONP, based on Articles 100a and 90(3) for technical specifications and network access respectively.
Formålet med sådanne direktiver skulle være at få harmoniseret principperne for adgang til nettet på fællesskabsplan.
Such Directives would aim at the Communitywide harmonization of princi­ples of access.
Direktiverne bør klart fastlægge, hvilke vilkår teleadministrationerne må opstille som betingelse for, at tjeneste leverandører, der stiller tjenester til rådighed på tværs af landegrænserne, kan benytte nettet. Direktiverne skal således mindst fastsætte vilkårene på følgende tre punkter :
These Directives would have to include clear access condi­tions by telecommunications administrations for trans-frontier service pro­viders for use of the network, regarding at least three "layers":
— Tekniske grænseflader, dvs. en specificering af kravene med hensyn til faciliteter og standarder, bl.a. på basis af Rådets direktiv 86/361/EØF, Rådets beslutning 87/95/EØF og Rådets henstilling 86/659/EØF.
(i) technical interfaces, i.e. specification of facilities and standards require­ments, building in particular on Council Directive 86/361/EEC, Decision 87/95/EEC and Recommendation 86/659/EEC.
Dette kan i givet fald også indbefatte betingelserne for tildeling af frekvenser, hvor dette er relevant.
This may include con­ditions for availability of frequencies where of relevance; of
— Principper for takstfastsættelse, herunder særskilt takstfastsættelse ('unbundling') for transport- og merværdifaciliteter (jf. kapitel IV.4.3.5.).
(ii) tariff principles, in particular separate tariffing ("unbundling") "bearer" and "value-added" capabilities;
— Restriktioner med hensyn til brugen, hvilket kan være nødvendigt for tiden på grund af teleadministrationernes monopol på visse tjenester, f.eks. taletrafikken.
(iii) restrictions of use which may be inevitable for the time being, such as implied by reservation of certain services, e.g. voice telephony.