natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selv om ar bejdstidsnedsættelsen i de fleste tilfælde repræsenterer et skridt i retning af en harmonisering af arbejdstiden for arbejdere og funktionærer, idet de sidstnævnte i forvejen havde en kortere arbejdsuge end arbejderne, er der desuden besluttet arbejdstidsnedsættelser for kontorpersonalet i den grafiske industri og i en del af den offentlige sektor.
While, in many cases this reduction represents a move to wards harmonization between manual and non-manual workers who were al ready working a shorter working week, reductions have also been made for office staff in the printing industry and in parts of the public sector.
Medens arbejdstidsnedsættelsen for arbejderne generelt har betydet en for kortelse af arbejdstiden fra 40 til 39 timer, indeholder visse aftaler bestemmelser om større nedsættelser, bl.a. i den kemiske industri (fra 38 til 37,5 timer) og i den grafiske industri (37,5 time).
While the reductions for manual workers were, typically,f rom 40 to 39 hours, some agree ments have provided for more substantial reductions, for example, chemicals, to 38 or 37.5 hours a week and printing to 37.5 hours.
Udviklingen i retning af en forlængelse af den årlige ferie er fortsat.
Annual holiday entitlements have continued to improve.
I 1980 var 74% af arbejdstagerne omfattet af nationale kollektive overenskomster, der gav ret til mindst fire ugers ferie, i 1981 var det 87% og ved udgangen af 1982 skulle tallet være over 90%.
The proportion of workers covered by national collective agreements enjoying at least four weeks' annual holiday was 74% in 1980, 87% in 1981 and is expected to be over 90% by the end of 1982.
I Belgien er der ved kongelig anordning nr. 11. af 26. februar indført en midlertidig ændring af dyrtidsreguleringen; en anden kongelig anordning, nr. 18 af 18. marts 1982, indeholder faste regler for virksomhedernes omkostningsdæmpende foranstaltninger og bestemmelser om kontrol med disse foranstaltninger.
In Denmark, the Folketing adopted a law in May on protection against dismissal for trade union activity, designed to bring Danish law into line with the judgment of the European Court of Human Rights of August 1981.
Endelig er der vedtaget nogle lovbestemmelser om de nærmere vilkår for kontrollen med virksomhedernes indkomstdæmpende politik.
Whilst the local labour courts generally ruled in favour of the unions, the land labour courts—notably the land Labour Court for Baden-Wurttemberg—decided that the new 'flexible action' tactics—i.e. selective strike campaigns—were un lawful.
Disse bestemmelser skal sikre, at arbejdsgiveren udnytter de lønbremsende foranstaltninger for at skabe beskæftigelse, foretage investeringer og føre en rimelig prispolitik, og kontrollen udøves af samarbejdsudvalgene i de enkelte virksomheder eller fagforeningsrepræsentanterne.
Since appeal has already been lodged the Federal Labour Court can be expected to rule on this matter in the course of 1983.
Loven sigter mod at bringe den danske retstilstand i overensstemmelse med en dom fra august 1981 afsagt af Den europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Criticism centred on the proposal to reduce the statutory standard working week from 48 to 40 hours and thereby limit the amount of overtime worked.
I henhold til loven må en arbejdsgiver ikke afskedige en lønmodtager fordi denne er medlem af en fagforening eller en bestemt forening.
Whilst the intention here is to bring legislation into line with the realities of collectively agreed working hours, the employers fear that such a change will restrict firms' freedom for manoeuvre and increase labour costs.
Desuden må en arbejdsgiver ikke afskedige en lønmodtager, fordi denne ikke er medlem af en fagforening eller en bestemt forening, med mindre et sådant medlemsskab var en klar forudsætning for den pågældendes ansættelse.
The trade unions intensified their demands for more extensive participation rights than those provided for in the Law on labour relations at the workplace and the Worker Participation Law, their stated aims including full parity codetermination along the lines of the arrangements applicable in the coal and steel industries.
I Forbundsrepublikken Tyskland blev den konflikt, der er omtalt i Socialberetningen 1981 ') om lovligheden af såkaldte punktstrejker, i 1982 behandlet ved de forskellige restsinstanser.
In Greece, Law No 1264/82 repeals, existing legislation dating from 1976 and gives major new rights to trade unions.2These include:
UDVIKLING I 1982 arbejdsretlige instanser, specielt arbejdsretten i Baden-Württemberg, erklærede »mobilitetstaktikken«, dvs. omfattende anvendelse af punktstrejker, for lovstridig.
SOCIAL DEVELOPMENTS IN 1982 strikes (for example, strikes in support of a general political or economic aim or in solidarity with other workers elsewhere);
De har især kritiseret bestemmelsen om en begrænsning af antallet af overarbejdstimer i forbindelse med en forkortelse af arbejdstiden fra 48 til 40 timer om ugen.
(ii) abolition of the employers' existing right to institute lock-outs in response ot strikes or to recruit staff to continue production during strikes;
Sidste år krævede fagforeningerne en udvidelse af medbestemmelsesretten, som er fastsat i loven om virksomhedernes interne organisation og loven om medbestemmelse. Et af de erklærede mål var at få indført medbestemmelse i de større virksomheder efter samme paritetiske model, som den der gælder i mine- og stålindustrien.
(iii) ban on interference by employers in trade union activities, for example by providing direct financial support or setting up unions at undertaking level; by attempting to dissuade employees from joining a union or by discriminating against or dismissing employees who have done so;
I Frankrig har regeringen med henblik på gennemførelsen af programmet til forbedring af beskæftigelsessituationen og leve- og arbejdsvilkårene for lønmodtagere fået bemyndigelse til ved bekendtgørelse at træffe foranstaltninger på arbejdsmarkedsområdet, som ellers sædvanligvis reguleres ved lov.
In France, to carry out its programme to improve the employment situation and living and working conditions, the government was authorized to implement social measures by administrative orders rather than the usual legislative channel.
I Irland har parlamentet vedtaget loven af 1982 om ændring af loven af 1906 om arbejdskonflikter (Trade Disputes (Amendment) Act 1982); ved denne lov udvides retsbeskyttelsen i tilfælde af arbejdskonflikter som hidtil kun dækkede arbejdstagere i den private sektor, til også at omfatte de fleste arbejdstagere i den offentlige sektor.
In Ireland, a Trade Disputes (Amendment) Act, 1982, amending the 1906 Act was passed by Parliament and extends to workers in the public service the same legal protections in industrial disputes as apply in the private sector.
Fællesskabsbestemmelserne (om lige adgang til beskæftigelse) trådte i kraft i Irland den 30. september 1982.
The European Communities (Employment Equality) Regulations came into force on 30 September 1982.
Bestemmelserne er udformet efter anvisningerne fra Kommissionen, som påpegede, at visse bestemmelser om udelukkelse i »Employment Equality Act« var i strid med ligebehandlingsdirektivet.
The regulations were made following instructions from the European Commission that certain exclusions under the Employment Equality Act were an infringement of the Equal Treatment Directive.
I Italien er der ved lov nr. 297 af 29. maj 1982 indført nye bestemmelser for den private sektor vedrørende fratrædelsesgodgøresle; reglerne indebærer bl.a. gradvis indregning under visse omstændigheder af dyrtidsreguleringen i denne fratrædelsesgodtgørelse.
In Italy, Law No 297 of 29 May 1982 introduced new rules with respect to severance payments in the private sector. It provides, under certain conditions for the gradual integration of any previously acquired entitlement to cost-of-living increases into these payments.
I henhold til samme lov er der oprettet en garantifond for at sikre, at arbejdstagerne får udbetalt fratrædelsesgodtgørelse i tilfælde af, at arbejdsgiveren går konkurs.
Studies are in progress concerning the introduction of half-time and flexi-time working in the civil service and a law governing the employment of students during the holidays was passed on 15 July 1982.
UDVIKLING I 1982
90 SOCIAL DEVELOPMENTS IN 1982
Desuden er der undersøgelser i gang om indførelse af halvtidsarbejde og flekstid inden for det offentlige, og der er vedtaget en lov af 15. juli 1982 om reglerne for ansættelse af studerende i ferietiden.
The Social and Economic Council delivered an opinion on a preliminary draft law on equal treatment,1taking the view that a law in the form proposed would give rise to too many ambiguities both for complainants and those required to apply the law.
Endelig er Luxembourgs økonomiske og sociale råd i øjeblikket ved at udarbejde en udtalelse om afskedigelsesreglerne.
Moreover, the preliminary draft gave the impression of being a piece of casuistic legislation lacking internal coherence.
Lovforslaget indeholder en række bestemmelser, der tager sigte på i højere grad at inddrage handicappede i produktionsprocessen.
Once in force, the law would have to actively encourage equal opportunities for men and women; where necessary, in certain situations it might even prove necessary to take discriminatory action—for example, positive discrimination in favour of women—for as long as inequality still played a significant part in society.
I henhold til dette lovforslag er arbejdsgiverne forpligtet til at ansætte mindst en handicappet pr. 20 arbejdstagere (i øjeblikket er det en pr. 50). De arbejdsgivere, for hvem de 5% er for meget, vil kunne undgå eventuelle sanktioner ved i stedet at betale et vist beløb.
For the legislation to serve its purpose more effectively, groups of people would also need to be able to lodge complaints regarding discriminatory action and the burden of proof would have to be reversed in those cases where a selective, discriminatory staff policy was being followed.
Det nederlandske økonomiske og sociale råd, som har behandlet lovforslaget, har ikke kunnet afgive en enstemmig udtalelse med hensyn til forpligtelsen til at forbeholde en vis procentdel af arbejdspladserne for handicappede og heller ikke om størrelsen af denne procentsats1).
In an opinion by the Social and Economic Council on the draft law introduced in autumn 1981 amending the 1919 labour legislation, the government's proposal to reduce the maximum working week from 48 to 42.5 hours was rejected by a majority, as it was felt that it was a matter for employers and workers to conclude agreements in the light of their particular circumstances.
Det økonomiske og sociale råd har afgivet udtalelse om det lovudkast vedrørende ligebehandling2).
In an opinion delivered by the Labour Foundation to the Minister for Employ ment and Social Affairs on the appropriateness of legislation to improve the position of job applicants, the representatives of both the employers and the employees agreed unanimously on the right to sue of applicants who were un fairly treated.
Rådet udtaler, at en lov i denne form i alt for mange Tilfælde vil medføre fortolkningsvanskeligheder både for dem, der anklages for at overtræde loven, og for de instanser, der skal dømme i sagerne.
The Foundation took the view that the drafting of legislation on this subject could be suspended since management and labour were able to settle the question between themselves.
Det hollandske ligestillingsråd har udtalt at udkastet i alt for høj grad forudsætter en holdningsændring.
(Since the publication of the Bill a series of amendments have been made at the request of employers to tighten up loopholes in the closed shop legislation.)
Formålet med loven må være, at bidrage aktivt til ligestilling mellem mænd og kvinder; man må om nødvendigt forlange positiv forskelsbehandling f.eks. mulighed for at give kvinderne en fortrinsstilling, såfremt der stadig er udpræget ulighed mellem de to køn.
The second covers uniononly subcontractors and will render void any clauses in a contract for the supply of goods or services which require the work to be only by workers who are (or are not) members of a union or a particular union.
For at gøre loven mere effektiv må man, hvor der er tale om
The third provision deals with union immunities and makes unions and their funds liable for claims by
91 en selektiv og diskriminatorisk personalepolitk give visse arbejdstagerkategorier mulighed for at indbringe klager om forskelsbehandling og lægge bevisbyrden over på den anklagede.
WORKING CONDITIONS AND LABOUR LAW 91
Den fjerde bestemmelse drejer sig om ulovlige afskedigelser; denne bestemmelse gør det lettere for arbejdsgiverne af afskedige arbejdstagere, der deltager i en arbejdskonflikt, men indskrænker til gengæld arbejdsgivernes ret til at afskedige arbejdstagere, der nægter at melde sig ind i en fagforening.
The fourth provision deals with unfair dismissal and makes it easier for employers to dismiss employees taking industrial action but will make it more difficult for them to dismiss employees for not joining a closed shop.
Lovforslaget kom til afstemming i oktober og trådte i kraft ved årets udgang.
The Bill was enacted in October and made effective by the end of the year.
Bestemmelserne om overdragelse af virksomheder trådte i kraft hendholdsvis den 1. februar og den 1. maj, og betyder, at EF-direktivet om »erhvervede rettigheder« nu er gennemført i Det forenede Kongerige.
Regulations governing the transfer of undertakings came into operation on 1 February and 1 May and give effect to the EEC 'Acquired Rights' Directive.
Siden februar har fagforeningerne skullet informeres om alle planer vedrørende overdragelse af en virksomhed såvel af den hidtidige arbejdsgiver som af den nye arbejdsgiver; fagforeningerne skal informeres om virksomhedens fremtid og skal høres om de foreslåede foranstaltninger, som berører arbejdstagerne.
Since February, unions must be given information about the proposed transfer of an undertaking both by the seller and the buyer and must be kept informed about its future, with consultation on any proposed measures affecting employ ees.
Fagforeningernes forhandlingsrettigheder overføres ligeledes, når virksomheden efter overdragelsen bibeholder sin juridiske status.
Trade union recognition rights for negotiation purposes are also transferred where the transferred undertaking keeps its separate indentity.
UDVIKLING I 1982 arbejdsgiver.
Since May, whenever there is a change of employer the employees are automatically transferred with the undertaking.
Dog kan den hidtidige arbejdsgiver og den nye arbejdsgiver foretage afskedigelser, der betragtes som lovlige, såfremt de er motiverede med økonomiske, tekniske eller organisatoriske hensyn.
However, dismissals either by the seller or the buyer can be considered as fair if they are for economic, technical or organizational reasons.
Disse bestemmelser gælder udelukkende for handelsvirksomheder.
The Regulations apply only to undertakings which are com mercial ventures.
Med hensyn til ligeløn har De europæiske Fælleskabers Domstol afsagt kendelse ") om, at den britiske lov om ligeløn ikke opfylder fællesskabeskravene, hvorfor regeringen har indført bestemmelser, der giver arbejdstagerne mulighed for at lade en uafhængig sagkyndig afgøre, hvorvidt der er ækvivalens mellem forskellige jobs.
On the question of equal pay, since the European Court's ruling1that the UK Equal Pay Act did not fulfil Community requirements, the government has issued a consultative paper setting out a procedure for employees to have the equivalent value of jobs independently assessed.
I øjeblikket kan der kun kræves ligeløn for mænd og kvinder, såfremt der er tale om nøjagtig samme jobs eller om jobs, der betragtes som ækvivalente ifølge et særligt jobklassificeringssystem. system.
At present equal pay for men and women can only be claimed where workers are employed on the same or like work, or on jobs rated under a job evaluation scheme as equivalent in value.
Det økonomiske opsving, som man havde set frem til i 1982 efter forbedringen af den indenlandske efterspørgsel og udenrigshandelen, blev desværre ikke til noget.
Contrary to the hopes aroused by the preceding year's improvements in domestic demand and in the trade figures, no economic recovery materialized in 1982.
Det økonomiske klima forværredes uophørligt i løbet af året, og væksten inden for Fællesskabet blevet meget beskeden (0,2%) i 1982.
Instead the economic situation deteriorated throughout the year and growth for the Community as a whole was very low (0.2%).
Eftersom husholdningernes disponible indkomst steg meget lidt, og opsparingen forblev nogenlunde stabil, udviklede privatforbruget sig kun lidt (0,1 % mod 0,2% i 1981).
Since disposable incomes rose only very slightly and the level of savings remained relatively stable, there was little growth in consumption by private households (0.2% as aginst zero in 1981).
De fleste medlemsstater førte en stram politik under en eller anden form, hvis mål var at rette op på de offentlige finanser, at bremse inflationstakten og at kæmpe mod en afmatning, der har medført, at næsten 10% af den erhvervsaktive befolkning er arbejdsløse.
Most Member States have pursued austerity policies in one form or another with a view to improving the public finances, reducing inflation and combating a recession which has brought unemployment to a level approaching 10% of the working population.
Et sådant økonomisk klima indskrænker i stigende grad det overenskomstpolitiske spillerum, men arbejdstagernes repræsentanter som til stadighed stræber efter at forbedre arbejdsvilkårene, udviste fortsat ansvarsbevidsthed ved at affinde sig med at måtte bringe forskellige ofre, for at beskæftigelsesniveauet kunne opretholdes.
Against this background, collective bargaining is subject to increasingly severe practical constraints, but the work ers' representatives whose aim is to achieve improvements in working conditions, have shown themselves sufficiently responsible to accept sacrifices de signed to maintain the level of employment.
Løntilbageholdenhed var en selvfølge i alle medlemsstater, og i nogle, navnlig Belgien, Nederlandene og (ved årets slutning) Danmark har der ligefrem været tale om et regulært lønstop.
Wage restraint is a feature of the situation in all Member States; some times the restraint is of a severe order—as illustrated by the wage freezes imposed by the authorities in Belgium, in the Netherlands and (at the end of the year) in Denmark.
Medens man i Italien, hvor man var klar over, at det var nødvendigt med en helhedsplan, stadig søgte efter det bedste middel til at holde stigningen i lønomkostningerne under inflationstakten (16% for 1982) kunne man i Irland se de første tegn på de økonomiske ofre, som kræves af lønmodtagerne, idet regeringen her opnåede flertal for, at udbetalingen af den i tredje fase fastsatte lønforhøjelse blev udsat til 1. oktober.
Whilst Italy, aware of the need for an overall plan, is still seeking the best means of keeping wage costs within the bounds of a maximum 16% rate of inflation, the first signs of wage restraint have begun to appear in Ireland where the government has achieved a consensus on the deferral to 1983 of the third phase pay increase due to be paid from 1 October.
I modsætning hertil er lønforhandlingerne i Det forenede Kongerige og i Forbundsrepublikken Tyskland stadig et anliggende, der kun vedrører arbejdsmarkedets parter.
In contrast, the governments of the United Kingdom and the Federal Republic of Germany have reaffirmed the principle of free collective bargaining between the two sides of industry, without central intervention.
UDVIKLING I 1982
94 SOCIAL DEVELOPMENTS IN 1982
I Frankrig blev valutajusteringen i juni ledsaget af en ensidig regeringsbeslutning om, at bestemmelserne i loven om kollektive forhandlinger skulle ophæves i fire måneder, og at der skulle indføres pris- og indkomststop i samme tidsrum.
In France, the currency realignment in June was accompanied by a unilateral decision on the part of the government to suspend the provisions of the law on wage bargaining for four months and to freeze prices and incomes for the same period.
Regeringen krævede, at enhver form for dyrtidsregulering blev bragt til ophør, og den erklærede, at en sikring af gennemsnitsreallønnen fortsat var dens vigtigste mål, idet niveauet for denne realløn skulle beregnes for årene 1982 og 1983.
The government has expressed the wish that index-linking in any shape or form be discontinued and has indicated that its main aim is to ensure the maintenance of average purchasing power over the period 1982 to 1983 as a whole, assuming price inflation of 10% in 1982 and 8% in 1983.
Fælles for den politik, der er ført i alle disse lande har imidlertid været ønsket om at undgå at pålægge de lavtlønnede uacceptable byrder, og selv under lønstop har disse overalt nydt godt af særlige forhøjelser — enten i form af udbetaling som tillæg som i Nederlandene og Luxembourg, eller i form systematisk forhøjelse af den lovfæstede mindsteløn, såfremt en sådan findes.
All these policies share a concern to ensure that unreasonable sacrifices are not required of the low paid and even where a freeze has been imposed this group has enjoyed preferential treatment—in the form either of special wage supplements as in the Netherlands and Luxembourg or of increases in the statutory minimum wage where one exists.
Politik ken til fordel for de lavtlønnede var af stor betydning inden for overenskomstpolitikken i Grækenland, hvor mindstelønnen for en arbejder i 1982 steg med næsten 32% (ud over dyrtidsreguleringen).
Efforts to improve the lot of the low paid occupy an important place in conventional policy in Greece, where the minimum wage rate for workers has been upped (not counting indexation) by 32%.
Den automatiske dyrtidsregulering af løningerne var fortsat genstand for livlige drøftelser ikke blot af princippet som sådan, men især af de forskellige ordningers virkemåde.
Controversy regarding automatic wage indexation continued during the year under review with discussions both as to the basic principle, and more especially as to the mechanisms used.
Den tidligere foretagne ændring af reguleringsindekserne, hvor de udefra kommende inflationselementer blev fjernet, fulgtes i 1982 af ændringer i udbetalingsmåderne.
Following adjustments in the reference indices aimed at excluding the impact of 'imported' inflation, 1982 saw changes in the arrangements for the payment of indexlinked increases.
Den græske regering indførte den 1. maj en bagud virkende ordning, der medfører at månedslønninger på under DR 80 000 reguleres hver fjerde måned, og den italienske regering søgte stadig at løse det problem, der opstår, når arbejdsgiverne pr. 1. januar 1983 opsiger aftalen af 25. januar 1975 om dyrtidsregulering. I de fire med lemslande, hvor der findes dyrtidsregulering, blev udbetalingsmåderne ændret.
Whilst the Greek Government introduced a new indexation scheme on 1 May providing for the a posteriori adjustment every four months of wages and salaries under DR 80000 per month and the Italian Government was still seeking a solution to the problem posed by the employers' intention to abrogate the 25 January 1975 indexation agreement with effect from 1 January 1983, payment arrangements were changed in the other four countries which practice indexation.
I Belgien begrænsedes dyrtidsreguleringen til den del af lønnen, som svarer til mindsteindkomsten, i Nederlandene blev reguleringsprocenten nedsat, i Luxembourg blev der på et vist tidspunkt truffet beslutning om, at dyrtidsreguleringen kun skulle finde sted to gange om året, og i Danmark suspenderedes ordningen med virkning fra marts 1983.
In Belgium indexlinked increases were restricted to that portion of the worker's earnings corresponding to the minimum wage, in the Netherlands adjustments were granted at a reduced percentage only, in Luxembourg adjustments were granted only twice in the course of the year and in Denmark the mechanism is suspended from March 1983.