natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen har altid fundet disse bevillinger til undersøgelser meget nyttige, eftersom de har gjort det muligt for den at gennemføre meget tekniske undersøgelser eller arbejde, som dens tjenestegrene ikke har kunnet udføre.
These appropriations have always been considered very useful by the Commission, since they have enabled it to carry out surveys of a highly technical nature, or work which its own departments could not do.
Budgetmyndigheden har imidlertid altid begrænset tildelingen af bevillinger ud fra den betragtning, at arbejdet meget ofte vil kunne udføres af Kommissionens faste personale.
The Budgetary Authority has always been restrictive in granting these appropriations, believing that very often the work could have been done by the Commission's permanent staff.
På trods af Rådets forbeholdenhed er der takket være Kommissionens standhaftighed blevet stillet betydelige bevillinger til rådighed for Det europæiske Fællesskab.
The Commission's insistence has—despite the reluctance of the Council—none the less enabled the European Community to be provided with sub stantial appropriations.
Bevillingerne til interimspersonale
Appropriations for supplementary staff
Det drejer sig om ikke-specificerede bevillinger, der gør det muligt at få udført visse former for arbejde, som det faste personale på grund af en for stor arbejdsbyrde ikke kan over komme. For Kommissionens vedkommende er der tale om tolkning ved møder, oversættelse af meget tekniske eller særlig lange og lidet hastende dokumenter, maskinskrivning af dokumenter samt korrekturlæsning af tekster, der skal trykkes.
These are overall appropriations to enable certain work to be carried out which cannot be done by the permanent staff because of the work load.
Disse forskellige opgaver kan somme tider beskæftige hundreder af interimsansatte, som arbejder i Kommissionens lokaler.
On some days such work may require several hundred people actually working on the Commission's premises.
Hertil kommer ca. 70 eksperter, der er udstationeret af de nationale myndigheder med henblik på at gøre tjeneste på heltidsbasis i Kommissionens tjenestegrene for et nærmere fastlagt tidsrum.
In addition there are some 70 experts seconded by the national authorities to the services of the Commission on a full-time basis for a specific period.
Selv om disse bevillinger til Kommissionen, der er opført i afsnit I (personalebevillinger), tilsammen udgør et anseligt beløb (6,6 mio ERE), udgør de dog kun 1,6% af bevillingerne i dette afsnit.
All these appropriations for the Commission entered in Title I (Staff appropriations), while being substantial (6.6 m EUA) nevertheless represent only 1.6% of the appropriations under this title.
Der findes tilsvarende bevillinger for de andre institutioner, men størrelsesforholdet varierer (Parlamentet 1,6 %, Det økonomiske og sociale Udvalg 0,74 %, Rådet 0,57 %, Domstolen 0,21 % og Revisionsretten 0,13 %).
The same appropriations exist for the other institutions, but the proportions vary (1.6% for Parliament, 0.74% for the Economic and Social Committee, 0.57% for the Council, 0.21% for the Court of Justice and 0.13% for the Court of Auditors).
Bevillingerne til tjenesteydelser
Appropriations for services
Der findes en række bevillinger til tjenesteydelser, nærmere betegnet til vederlag til firmaer, der kontraktligt forpligter sig til at udføre det fysiske arbejde, som er nødvendigt, for at institutionen kan fungere tilfredsstillende, men som ikke nødvendigvis behøver blive udført af dens eget personale. Det er tilfældet for tjenesteydelser vedrørende bygninger (vedligeholdelse og rengøring), materiel og inventar (vedligeholdelse, reparation og flytning) samt data matik. Der kan være flere hundrede personer, som arbejder i institutionens lokaler, som regel på deltidsbasis.
There are appropriations for services, i.e. for the payment of firms on contract employed to carry out practical work needed for the smooth running of the institutions, but which need not be carried out by the latter's staff, for instance work on buildings (maintenance and cleaning), equipment and furniture (maintenance, repair, removals) and data processing.
Kommissionen har således i lighed med de andre institutioner midler til rådighed på dette område.
The Commission, like the other institutions, is therefore provided with the ap propriate resources.
I denne forbindelse er det imidlertid værd at lægge mærke til et retligt og budgetmæssigt problem, der kun er aktuelt for Det fælles Forskningscenter i Ispra, men som godt en dag kunne få generel betydning, nemlig de såkaldte »appaltati«.
It is interesting to note, however, that there is one legal/budget problem, that of the 'appaltati', which is specific to the Joint Research Centre at Ispra but could one day have general implications.
Efter italiensk lov kan arbejde på en virksomheds hovedsæde samt almindeligt og permanent vedligeholdelsesarbejde ikke udføres gennem de såkaldte »contratti d'appalto« (tjenesteydelseskontrakter), medmindre det kun kan udføres uden for den normale arbejdstid.
According to Italian legislation, 'contratti d'appalto' (service contracts) cannot be awarded for work carried out on the site of the under taking, or for the ordinary and continuing maintenance work, with the exception of work that can be done only outside normal working hours.
Derfor må de såkaldte »appaltati« — dvs. personale fra firmaer, der stiller tjenesteydelser til rådighed — ansættes af den virksomhed, der anvender deres arbejdsindsats, i det foreliggende tilfælde Kommissionen for De europæiske Fællesskaber.
As a result, the 'appaltati'—i.e. the staff of the companies providing services—have to be engaged by the firm for whom they do the work, in this case the Commission of the European Communities.
Kun de, der varetager rengøringen af lokalerne uden for den normale arbejdstid, kan fortsat være »appaltati«.
Only those actually doing cleaning work on the premises outside normal working hours can remain 'appaltati'.
Af denne grund fik 105 »appaltati« ved anlægget i Ispra i 1974 en kontrakt som lokalt ansat.
In 1974, therefore, 105 'appaltati' at Ispra received contracts as local staff. This is a
Spørgsmålet er typisk for vor tid, hvor man stræber efter at få snævrere retlige forbindelser mellem den egentlige arbejdsgiver og arbejdstager og at give sidstnævnte den størst mulige garanti i beskæftigel-
problem of the modern era, reflecting the desire to tighten the links between the real employer and the worker and give the latter the maximum job security.
B —Fællesskabets tekniske hjælpemidler
B—The technical resources of the Community
Fællesskabets egentlige tekniske hjælpemidler er datacentrene, de forskellige dokumentationsmidier og Publikationskontoret.
The real technical resources of the Community are the computer centres, the various documentation facilities and the Office for Official Publications.
Datacentrene— Fællesskabet har to større datacentre henhørende under Kommissionen, et i Luxembourg og et i Ispra.
Computer Centres—The Community has two major computer centres in the Commission: at Luxembourg and Ispra.
Til driften af førstnævnte råder Kommissionen over 16,63 mio ERE samt 239 tjenestemænd og øvrige ansatte og til sidstnævnte 3,5 mio ERE samt omkring 40 tjenestemænd og øvrige ansatte.
The Commission has at its disposal 16.63 m EUA and 239 of ficials and other staff to run the former, and 3.5 m EUA and some 40 officials and other staff for the latter.
Dokumentationsmidier: CIRCE — Kommissionen indførte i 1973 et internt automatiseret dokumentationssystem med henblik på at opnå en hurtigere informationsformidling inden for institutionen og i Fællesskabet som helhed og samtidig gøre informationen mere aktuel og udtømmende. Systemet omfatter for øjeblikket en fil på 130 000 dokumenter (hvoraf de 25 % vedrører budget, valuta- og skattespørgsmål samt finanskontrol) med en tilgang på 2 500 dokumenter hver måned.
Documentation facilities: CIRCE system-In 1973 the Commission set up an internal automatic documentation system to update the information available in the institution—and even in the Community—to broaden its coverage, and to speed up access thereto.
Udgifterne til indkøring og udbygning af systemet var i årene 1974-1979 på 4,1 mio RE, og systemet har bidraget til en rationalisering af arbejdet og en
The system cost 4.1 m u.a. to set up and develop from 1974 to 1979, and it has rationalized the work and ensured more complete and more exact information.
mere fuldstændig og nøjagtig information. I mellemtiden er der også blevet skabt andre databaser: 1) en database omfattende Kommissionens afgørelser og beslutninger, den består af 29 000 dokumenter og ajourføres til stadighed inden for 24 timer;
In the meantime, other data bases have been created: (a) a data base covering the decisions of the Commission; this base—comprising 29 000 documents—is continuously updated; (b) a data base for administering the matters pending between the Commission and the Council (5 300 documents); (c) another base—of 7 000 documents—for administering the application of the Directives is at the experimental stage.
Endvidere har Kommissionen iværksat et automatiseret juridisk dokumentationssystem, ved hjælp af hvilket man ud af en samling på omkring 48 000 dokumenter nemt kan finde enhver juridisk reference vedrørende Fællesskabet.
The Commission has also brought into operation an automatic legal documentation system enabling any Community legal reference to be found easily from a collection of 48 000 documents.
Efter afgørelse truffet af Kommissionen i december 1976 blev disse to systemer slået sammen til »De europæiske Fællesskabers Center for Information og Dokumentation« (CIRCE). Denne database udbygges med 200 dokumenter om måneden på de seks officielle sprog.
By a Commission decision of December 1976 these two systems were merged to form the 'European Communities Information and Documentary Research Centre' (CIRCE).
Endelig råder Kommissionen over et større dokumentationscenter og et bibliotek (483 000 værker), hvis forvaltnings- og opslagssystem også er ved at blive automatiseret (edb-udfærdigede kataloger efter emne, forfatter og land).
Finally, the Commission has a large documentation centre and a library (483 000 works), the administration of and access to which is itself being automated (computer-prepared catalogues by subject, author, country).
Publikationskontoret— I 1969 oprettede Fællesskabets fire institutioner samt Det økonomi ske og sociale Udvalg Kontoret for De europæiske Fællesskabers officielle Publikationer, der har ikke ubetydelige midler til sin rådighed: 265 tjenestemænd, 51 lokalt ansatte og 13,3 mio ERE i driftsbevillinger.
Office for Official Publications—In 1969 the four institutions of the Community and the Economic and Social Committee set up the Office for Official Publications of the European Communities which has considerable resources: 265 officials, 51 local staff and 13.3 m EUA in operating appropriations.
Det arbejder for institutionernes regning og får gennem dem bestillinger på trykning af værker, men arbejder også i et vist omfang for egne midler.
It works for the institutions, which place orders with it for printing, and carries out certain work itself-with its own resources.
Desuden er Publikationskontoret ansvarligt for De Europæiske Fællesskabers Tidende, som det får trykt uden for huset (171 900 sider i 1979).
It is also responsible for the Official Journal of the European Communities which it has printed by an external printer (171 900 pages in 1979).
I finansforordningen af 21. december 1977 hedder det, at alle bevillingerne til Publikationskontoret opføres i et bilag til den sektion i budgettet, der vedrører det, og at alle de andre institutioner kun har »proformabevillinger« i deres sektion, for at Fællesskabernes almindelige budget ikke skal blive alt for omfattende, idet de andre institutioners udgifter tidligere var Kommissionens indtægter.
The Financial Regulation of 21 December 1977 lays down that all the appropriations of the Office for Official Publications shall be charged to an annex to the section of the budget ap plicable to the Office, and that the other institutions will only have pro-forma appropria-
Budgetmæssig og retlig ramme for Fællesskabernes administrative forvaltning
Budgetary and legal framework of the Community's administrative organization
Også udgifterne til Fællesskabets administrative maskineri skal kort omtales.
The expenditure on the Community's administrative machinery also calls for some com ments.
A —Administrationsbudgettet
A—The administrative budget
Administrationsudgifterne indtager kun en beskeden plads på De europæiske Fællesskabers budget for 1980.
Administrative expenditure occupies only a modest place in the budget of the European Communities for 1980.
Som bekendt blev der oprindeligt i henhold til EKSF-traktatens artikel 78, stk. 3, tredje afsnit, foretaget et almindeligt overslag over EKSF's administrationsudgifter, og det udgjorde et egentligt budget.
It may be recalled that originally the administrative expenditure of the ECSC formed, by virtue of Article 78(3), third subparagraph of the ECSC Treaty, the subject of a 'general estimate' which was in fact a budget.
Ligeledes var der i henhold til Euratom-traktatens artikel 174 et særligt budget for Euratoms administrationsudgifter.
Similarly, the administrative ex penditure of Euratom was the subject of a special budget pursuant to Article 174 of the Euratom Treaty.
EØF's administrationsudgifter har længe udgjort en væsentlig del af det i EØF-traktatens artikel 199 hjemlede budget.
The administrative expenditure of the EEC for a long time formed the bulk of the budget referred to in Article 199 of the EEC Treaty.
I dag findes administrationsbudgettet i afsnit 1 og 2 i hver af de sektioner, der vedrører Fæl lesskabets fem institutioner.
The administrative budget now appears in Titles 1 and 2 of each of the sections relating to the five institutions of the Community.
Β — Budgetoverslag over administrationsbevillingerne
B—Budget estimates for administrative appropriations
Kommissionen og de andre institutioner udarbejder et meget detaljeret overslag over deres bevillingsanmodninger.
The Commission and the other institutions prepare very detailed estimates of their requests for appropriations.
For så vidt angår det prekære område, der vedrører anmodninger om nyt personale, skal de bl.a. i henhold til artikel 12, stk. 4, i finansforordningen give en meget nøjagtig begrundelse.
In the highly sensitive area of requests for more staff, in particular, they have to provide a very precise justification by virtue of Article 12(4)a of the Financial Regulation.
C — Tildeling af administrationsbevillingerne
C—Establishing the administrative appropriations
Bevillingerne til Fællesskabets administrationsudgifter er ikke­obligatoriske udgifter, der derfor i sidste instans vedtages af Parlamentet. Rådet spiller ikke desto mindre en betydelig rolle i denne forbindelse.
The appropriations intended for the administrative machinery of the Community are noncompulsory expenditure which, therefore, are ultimately fixed by Parliament; nevertheless, the Council plays a considerable part in this matter.
Dets »Budgetudvalg« har i særlig høj grad opmærksomheden hen­ledt på spørgsmålet, og dets »Faste repræsentanters Komité« beskæftiger sig også med det.
Its Budget Committee devotes par ticular attention to the subject and its Permanent Representatives Committee does not neglect it either.
Eftersom Rådet og Parlamentet har en selvstændig stilling inden for institutionerne, kan de frit vedtage deres eget administrationsbudget.
Because of their institutional autonomy, the Council and Parliament are each free to adopt their own administrative budget.
Rådet gennemgår derimod meget nøje anmod­ningerne fra Kommissionen, Domstolen, Revisionsretten samt Det økonomiske og sociale Udvalg og afslår dem i stor udstrækning.
On the other hand, the Council con siders very strictly the requests by the Commission, the Court of Justice, the Court of Auditors and the Economic and Social Committee and rejects them to a great extent.
Parlamentet viser større forståelse, men det er en skrøne, når det hedder sig, at det altid ufravigeligt efterkommer Kommissionens anmodnin­ger om personale5). Driftsbevillingerne vedtages i praksis af Rådet selv, mens Parlamentet i højere grad beskæftiger sig med interventionsbevillingerne, men også med informationsbe­villingerne.
Parliament is more sympathetic, but it is not true to say that it systematically accepts the Commission's requests for staff.5The operating appropriations are in practice fixed by the Council alone, Parliament giving its attention rather to the intervention appropriations, although it does not ignore the appropriations for information activities.
disse udvalg er sammensat af højtstående tjenestemænd; Generaldirektoratet for budgetter har forsædet i de tre første og Publikationskontoret i det fjerde.
All these committees are made up of senior officials, the first three being headed by the Directorate-General for Budgets and the fourth by the Directorate of the Office for Official Publications.
E — Kontrol med afviklingen af administrationsbevillingerne
E—The auditing of the implementation of administrative appropriations
Administrationsudgifter er blandt Kommissionens bedst kontrollerede udgifter.
The administrative expenditure is one of the categories of Commission expenditure subject to the closest control.
Både den interne finansinspektør, den eksterne kontrolinstitution og nu også Parlamentet selv gen nemgår dem nøje.
Both the internal Financial Controller and the external audit body, and even Parliament of more recent times, examine it closely.
Tidligere brugte Kontrolkommissionen indtil en tredjedel af sin beretning på disse udgifter. I dag fordeler Revisionsretten sine bemærkninger mere ligeligt.
In the past the Audit Board devoted as much as one-third of its report to it; nowadays the Court of Auditors devotes its attention to a wider field.
Budgetmidler anvendt til den administrative opbygning af Det europæiske Fællesskab fra 1952 til 1980
The budget resources assigned to the administrative organization of the European Community from 1952 to 1980
En af de fundamentale budgetregler er, at Fællesskabet ikke må finansiere sine administrationsudgifter gennem lån.
One of the fundamental budget rules is that the Community cannot finance its ad ministrative expenditure by borrowing.
Reglen er endog medtaget i traktaten om oprettelse af EKSF, hvor det i artikel 51, stk. 1, hedder: »De ved lån tilvejebragte midler må af Den høje Myndighed kun anvendes til at bevilge lån«.
The ECSC even incorporated this rule in the Treaty which established it. Article 51(1) thereof reads: 'The High Authority may not use the funds
De midler, som Fællesskabet anvender på sin egen administration, stammer således fra budgettet.
The resources allocated by the Community to the operation of its own administrative machinery therefore originate from the budget.
A — Budgetmidler fra 1952 til 1980
A—The budget resources used from 1952 to 1980
I følgende tabel anføres — i rækkefølge efter beløbets størrelse — bevillingerne til hver institution i 1979 og 1980.
In the following table we show—in decreasing order of size—the appropriations granted to each institution in 1979 and 1980.
Vi har fulgt den tidligere anførte opdeling, (jf. s. 301) mellem administrationsudgifter og andre udgifter.
We have used the breakdown described earlier (see p. 304) between resources spent on the administrative machinery and other expenditure.
Hertil kommer de administrationsudgifter, som finansieres gennem egne indtægter (told og importafgifter på landbrugsvarer).
Then we added the expenditure for the delegated administration of own resources (customs duties and agricultural levies).
Eftersom der er tale om budgetmidler, som bevilges af budgetmyndigheden, dvs. vedtagne budgetmidler, er de på budgettet for 1979 ikke af samme størrelse som det i bilag 12 anførte beløb for det gennemførte budget (jf. s. 393).
Since these are budget resources granted by the Budgetary Authority—i.e. budget resources which have been voted—the amount in the 1979 budget is different from the figure implemented as shown in Annex 12 (see p. 399).
Vedtagne budgetmidler til administrationen af De europæiske Fællesskaber
Budget resources voted for the administrative organization of the European Communities
Tilskud Kapitel 28 Kapitel 29
Subsidies Chapter 28 Chapter 29
Dette skal her belyses med nogle tal vedrørende Kommissionens udgifter (jf. bilag 12, s. 390­393).
Some figures for the expenditure of the Commission (see Annex 12, p.
Der anvendes tre år som reference: 1952 (hvor EKSF indledte sin virksomhed), 1968 (det første år efter fusionen af de tre udøvende myndigheder) og 1979 (det sidste år, for hvilket der forelå fuldstændige tal på det tidspunkt, hvor det foreliggende værk blev udarbej­det).
396) will illustrate this fact, taking three reference dates: 1952 (year when the ECSC started), 1968 (first year following the merging of the three Executives) and 1979 (last year completed when this book was written).
Driftsudgifterne for samtlige EF­institutioner er steget fra 4,6 til 91,8 mio RE og der­næst til 784,9 mio ERE; de er således 171 gange så store i 1979 som i 1952, mens de samlede udgifter er 3 290 gange så store.
The operating expenditure of all the Community institutions rose from 4.6 to 91.8 m u.a. and then to 784.9 m EUA; it therefore multiplied by 171 between 1952 and 1979, whereas total expenditure had multiplied by 3 290.
Administrationsudgifternes andel er faldet fra 100% i 1952 til 46,8 % i 1958 (hvor EØF og Euratom indledte deres virksomhed), dernæst til 27,2 % (det første år, hvor der fandt udbetalinger sted fra EUGFL) og endelig til 6,8 % i 1968, en grænse, der ikke siden er blevet overskredet (5,2 % i 1979).
The relative share of ad­ministrative expenditure dropped from 100% in 1952 to 46.8% in 1958 (year when the EEC and Euratom started), and then to 27.2% (first year of payments under the EAGGF), falling to 6.8% (in 1968) and remaining below this figure subsequently (5.2% in 1979).
Mens EKSF og Euratom altid har haft aktionsudgifter, havde EØF indtil 1965, da EUGFL indledte sin virksomhed, kun administrationsudgifter, bortset fra den tidligere Socialfonds udgifter fra 1961.
While the ECSC and Euratom have always had operational expenditure, the EEC had until 1965, when the EAGGF was launched, only administrative expenditure, except that for the former Social Fund after 1961.
Aktionsudgifterne er efterhånden blevet mere omfattende, og administra­tionsudgifternes andel af Fællesskabets samlede udgifter er, efter til stadighed at have været faldende, i de senere år blevet stabiliseret.
Gradually the operational expenditure grew and the propor­tion of administrative expenditure in total Community expenditure continually fell, stabiliz­ing in the last few years.
I 1979 var administrationsudgifterne 555,2 mio ERE for Kommissionen og 229,7 mio ERE for de andre institutioner, nærmere betegnet 115,5 mio ERE for Parlamentet, 87,7 mio ERE for Rådet (herunder Det økonomiske og sociale Udvalgs udgifter), 16,9 mio ERE for Dom­
In 1979 the administrative expenditure was 555.2 m EUA for the Commission and 229.7 m EUA for the other institutions: namely 115.5 m EUA for Parliament, 87.7 m EUA for the Council (including the expenditure of the Economic and Social Committee), 16.9 m EUA for the Court of Justice and 9.6 m EUA for the Court of Auditors.
Det sam­lede beløb er således på 823,1 mio ERE.
Altogether, therefore, a sum of 823.1 m EUA.
Den faste godtgørelse på 10% til medlemsstaterne bliver på 733,6 mio ERE, hvoraf 12,5 dækkes i 1980, hvilket er et ikke ubetydeligt beløb. Administrationsudgifterne i vid betyd­ning bliver således på 1 556,7 mio ERE.
The lump sum repayment of 10% in favour of the Member States amounts to 733.6 m EUA (12.5 thereof covered in 1980), which is not inconsiderable and brings the ad­ministrative expenditure, in the broad sense of the term, to 1 556.7 m EUA.
Β — Opgørelse over Fællesskabets administrationsudgifter
Β—Location of expenditure on the administrative organization of the Community