natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mange småbedrifter i områder med mindre gunstige naturlige produktionsbetingelser ville være tvunget til at give op; landbrugsproduktionen ville vige til bage til områder med de gunstigste produktionsbetingelser, og store dele af Europa risikerede at blive lagt øde økonomisk set.
relatively unfavourable natural conditions will cease to be viable; agricultural production will become concentrated in the most favourable areas and large parts of Europe will be threatened with economic desolation.
Et sådant perspektiv ville sandsynligvis få de mere velhavende medlemsstater til at iværksætte nationale hjælpeforanstaltninger, der i sidste instans kunne true den fælles landbrugspolitik.
Such a scenario yvould almost certainly induce the yvealthier Member States to adopt national aid schemes which could endanger the com­mon agricultural policy in the long run.
Fremfor alt i Fællesskabets fattigste områder spiller et landbrug, der som regel består af småbedrifter, stadig en dominerende økonomisk og beskæftigelsespolitisk rolle, en situation, som efter Fællesskabets udvidelse mod syd er blevet endnu mere udtalt.
Small farms still predominate and still play an extremely important role, both economically and in terms of employment policy, in the poorest regions of the Communi­ty. This was particularly the case after the enlargement of the Community toyvards the south.
Ved Grækenlands, Spaniens og Portugals tiltrædelse er antallet af landbrugsbedrifter i Fællesskabet vokset med 50%, og antallet af erhvervsaktive personer med beskæftigelse i landbruget er vokset med 35%.
With the accession of Greece, Spain and Portugal, the number of agricultural holdings in the Community increased by half, while the farming population rose by 35%.
I Grækenland er i dag ca. 28,5% af samtlige erhvervsaktive be skæftiget inden for landbruget, i Portugal gælder dette for 22%. Hvis følgen af den restriktive prispolitik blev en massiv afvandring fra landbruget, ville dette i mange områder få alvorlige følger for de økonomiske og sociale strukturer, og ville være en tung byrde for den videre udvikling af disse.
In Greece, about 28.5% of the working population is employed in farming; in Portugal 22%.
Allerede i dag er man i nogle områder nået det punkt, hvor de sociale strukturer og det naturlige miljø er truet på grund af afvandring fra land bruget.
Some regions have in fact already reached the stage where their social structure and the natural environment are endangered by rural depopulation.
Den fælles landbrugspolitik må derfor udvide og differentiere sine virkemidler, hvis den også for fremtiden skal kunne løse sine opgaver.
The range of instruments deployed under the common agricultural policy must therefore be expanded and diversified if the policy is to continue to fulfil its function.
Der er behov for supplerende foranstaltninger, som hjælper landmændene til at tilpasse sig en markedsorienteret prispolitiks ændrede betingelser.
Measures are needed to help farmers adjust to the new requirements set by a marketoriented price policy. Models are needed for a policy on farm incomes and social welfare, with the spotlight no longer on production but on the income of the farmer and his family.
Der er behov for nye modeller for en indkomst- og socialpolitik inden
Finally, strategies are needed for the overall economic development of the countryside, offering the rural population neyv prospects in non-farming sectors.
Strukturdata for det europæiske landbrug 1986
Structural data on European agriculture in 1986
Dyrkel areal pr. arbejdskraft
Share of agriculture in working population l"iil
Antal erhvervsaktive ansat i landbruget nationalproduktet i landbruget lha)
Share of ■ agriculture in gross domestic product _BAR_%)
Β — Reformen af markeds- og prispolitikken
The reform of the policy on markets and prices
Allerede i slutningen af 1960'erne havde Kommissionen gjort opmærksom på de truende overskuds­ og budgetproblemer.
By the end of the 1960s the Commission had already drayvn attention to the looming pro­blems of surpluses and budget difficulties.
Dengang startede vanskelighederne, men først ti år sene­re, da uligevægten var blevet endnu større, erkendte alle. at det var nødvendigt med en reform af den fælles landbrugspolitik.
That was the start of the problems, but it was only 10 years later, when the imbalance had become more acute, that the necessity for a reform of the common agricultural policy was generally recognized.
Pra Kommissionens grønbog til reformbeslutningerne
From the Commission's Green Paper to the decisions on reform
De første foranstaltninger til begrænsning af landbrugsproduktionen blev truffet i 1970'erne. Der var dog i højere grad mere tale om punktuelle indgreb og nødløsninger for enkelte markeder, end om en samlet overordnet planlægning.
The first steps to limit farm production were taken in the 1970s, but they consisted of sporadic intervention or emergency solutions for individual markets rather than a unified approach.
I begyndelsen af 1980'erne begyndte man at overveje at begrænse pris­ og afsætningsgarantierne til kun at omfatte bestemte maksimalmængder, og til i højere grad at lade landmændene medfi­nansiere omkostningerne ved overskudsproduktionen.
At the beginning of the 1980s there yvas gradual acceptance of the idea that guaranteed prices and outlets should be restricted to certain maximum quantities and that farmers should contribute more towards the cost of surpluses.
I 1985 forelagde Kommissionen sine principper for »perspektiverne for den fælles landbrugspolitik«, den såkaldte grøn­bog.
In 1985 the Commis­sion submitted a policy paper on the 'Perspectives for the common agricultural policy". known as the Green Paper.
Dette gav anledning til en omfattende udveksling af synspunkter om fremtiden for det europæiske landbrug og dets rolle i samfundet, og mundede til sidst ud i konkrete ret­ningslinjer, der afstak rammen for yderligere reformer af den fælles landbrugspolitik.
This initiated an extensive debate on the future of European farming and its role in society, finally' leading towards practical guidelines providing a framework for the subsequent reform of the common agricultural policy.
El ubestridt grundlag
Essential principles unchallenged
Til trods for alle nødvendige tilpasninger blev der aldrig sat spørgsmålstegn ved de grund­læggende principper i den fælles landbrugspolitik.
Despite all the necessary adjustments, the basic principles of the common agricultural policy' have never been challenged.
Landbrugspolitikkens grundlag var stadig de i Rom­Traktaten fastsatte målsætninger: Markedets enhed, fællesskabspræfe­rencen og den finansielle solidaritet er også i fremtiden de bærende elementer i den fælles landbrugspolitik.
The basis remains the objectives written into the Rome Treaty: unity of the markets. Community preference and financial solidarity will continue to be the cornerstones of the common agricultural policy.
Ej heller blev der sat spørgsmålstegn ved den særlige udviklingsmodel for det europæiske landbrug: Den bygger på et landbrug, der er karakteriseret ved en do­minans af familiebedrifter og mangfoldige produktionsstrukturer.
Equally unquestioned is the special development model of European agriculture: an agricultural sector in which the family' farm predominates and production structures vary· widely.
Hvis man ønsker at be­vare den sociale struktur i landområderne og det flere hundrede år gamle kulturlandskab, er et landbrug efter store dyrkede arealer, og kun få bedrifter ikke en mulig losning for »Det Grønne Europa«.
If the social fabric of the rural areas and the centuries-old farming landscape are to be maintained, agriculture with large expanses of cropland and very few farmers is the wrong choice for Europe.
På baggrund af disse principper har Kommissionen fastsat sine prioriteter for en nyorientering af den fælles landbrugspolitik.
Given these basic principles, the Commission has defined its priorities for imparting a new direction to the common agricultural policy.
I centrum står kravet om en trinvis mindskelse af overskudsproduktionen og — parallelt hermed — af budgetbelastningen.
The main emphasis is on the gradual reduction of surplus production and the burden which this places on the budget.
Med henblik på at nå dette mål var der to helt forskellige løsningsmuligheder: enten indførelse af en generel kvoteordning for produktionen, eller en i højere grad markedsorienteret prispolitik, eventuelt suppleret med tilknyttede foranstaltninger for at sikre de økonomisk svage ste bedrifter og ligevægten i landbrugsområderne.
To attain this objective, two totally different courses yvere available: either to lay· down quotas for all products or to adopt a pricing policy more closely geared to the market, possibly ac­companied by back-up measures to protect the economically- weakest holdings and to maintain rural stability.
Kommissionen valgte løsning nr. 2.
The Community opted for the second approach.
Ganske vist har produktionskvoter principelt den for del, at de meget hurtigt nedsætter omkostningerne til markedsordninger og produktion til det ønskede niveau.
Production quotas do have the advantage of reducing both market organization costs and production very swiftly to the desired level.
Heroverfor står imidlertid betydelige ulemper: Det ville kræve et meget stort administrativt arbejde at tildele kvoterne, at overvåge disse og eventuelt til passe dem til faldende afsætningsmuligheder; produktonsstrukturerne ville blive fastlåst og en yderligere specialisering vanskeliggjort: Endvidere ville landmandens spillerum som »manager« blive forringet. Produktionskvoter kan derfor kun være en nødløsning — som i mejerisektoren, hvor det i 1984 blev nødvendigt at skride til handling.
On the one hand they present certain major disadvantages: considerable administrative costs are entailed in allocating and monitoring the quotas and adjusting them yvhenever the range of potential outlets is narroyved; production structures become immobilized and further specialization is made difficult; finally, farmers have less freedom of choice as entrepreneurs.
Fællesskabet går ind for en lang række indbyrdes tilpassede foranstaltninger, først og fremmest en mere restriktiv prispolitik, ikke i form af drastiske prissænkninger, men en gradvis nedsættelse af støttepriserne i overskudssektorer.
Accordingly, the Community has opted for a package of coordinated measures. The first of these is a more restrictive pricing policy, involving not drastic price cuts but a gradual scaling-down of the support prices for products in surplus.
Endvidere har man vedtaget princippet med producentansvar og udvidet det til at omfatte alle områder, omkostninger ne ved overskudsproduktion skal i højere grad end hidtil lægges over på producenterne.
Secondly, the principle of pro ducer coresponsibility has been settled and is to be extended to all sectors, producers be ing made to bear a larger share of the costs of disposing of surplus production.
Endelig tvinger en begrænsning af interventionsgarantierne og en strengere kvalitetspolitik producenten til mere målrettet at tilpasse sin produktion efter markedsbehovene.
Finally, it has been decided to impose limits on intervention guarantees, together with a more stringent policy on quality, to oblige producers to tailor their production more closely to market requirements.
/ begyndelsen kun en beskeden succes
Modest initial results
Landbrugspriser ne blev sænket, og forskellige markedsordninger fik en mere fleksibel udformning, for at interventionen atter kunne spille sin rolle som »sikkerhedsnet«. Disse tilpasninger var ikke uden virkning, men kunne ikke standse den fortsatte stigning i produktion og udgifter.
Farm prices yvere effectively reduced and several market regimes made more flexible in order to restore intervention arrangements to their original role as a safety net.
På grund af faldende dollarkurs og faldende priser på verdensmarkedet steg landbrugets garantiudgifter i perioden 1984 til 1987 med ca. 40%; dette kastede Fællesskabet ud i en alvorlig budgetkrise.
Under the pressure of a sinking dollar and falling yvorld market prices, agricultural guarantee expenditure rose by 40% between 1984 and 1987. plunging the Community into a severe budget crisis.
Uden et stabilt budgetgrundlag var det imidlertid ikke muligt at virkeliggøre Fællesskabets store målsætninger, skabelsen af et indre marked og støtte til de økonomisk tilbage stående områder.
Unless the budget could be set on a stable course, however, the major aims of the Community, the creation of a single internal market and assistance for the economically lessdeveloped regions, were doomed to failure.
Begrænsningen af landbrugsudgifterne og en styrket budgetdisciplin blev en påtrængende opgave, hvis perspektiverne for det kommende Europa skulle virke liggøres.
Limiting agricultural expenditure and intensifying budget discipline thus became an urgent task if Europe was to have any prospects in the future.
Yderligere tilpasninger af pris- og markedspolitikken var således uundgåelige.
Further adjustments to the policy on prices and markets yvere therefore unavoidable.
Budgetstabilisatorer og støtteforanstaltninger
Budget stabilizers and flanking measures
I juni 1987 forelagde Kommissionen supplerende forslag til regulering af omkostningskrævende landbrugsmarkeder.
In June 1987 the Commission presented additional proposals for the potentially most costly agricultural markets, involving a comprehensive system of 'budget stabilizers' which would automatically become effective when production and the costs of market
En omfattende ordning med »budgetstabilisatorer«, som automatisk træder i kraft, så snart produktion og markedsordningsomkostninger har nået bestemte overgrænser.
support reached certain maximum levels.
Et program om nedlæggelse af agerjord skulle styrke virkningen af budgetstabilisatorerne og vise alternative muligheder.
A scheme for the setaside of arable land yvas to reinforce the effect of stabilizers, while providing support for farmers.
Samtidig anbefalede Kom missionen indførelse af et program for »førtidspensionering«, for at give ældre landmænd mulighed for at forlade landbruget og for således at fremskynde strukturændringer.
At the same time the Commission recommended a 'pre-pension' scheme to make it easier for elderly farmers to retire early and to speed up the process of structural change in agriculture.
Disse forslag blev endelig i februar 1988 principielt godkendt af medlemsstaternes stats-og regeringschefer, og kunne kort tid efter vedtages.
In February 1988 these proposals were finally accepted in principle by the Heads of Government of the Member States and were adopted soon afterwards.
Udsigten til en effektiv begrænsning af landbrugsudgifterne var årsagen til dette topmødes succes, som bragte Europa et langt stykke frem: En budgetreform, som sikrer Fællesskabet handleevne, en fordobling af strukturfondene til de økonomisk svageste regioner og endelig en klart stærkere markedsorienteret landbrugspolitik, uden hvilken det ikke havde været muligt at sikre landbruget på lang sigt.
The prospect of an effective curb on farm spending was the key to the success of this summit meeting, which enabled Europe to take a big step forward by introducing a budget reform to guarantee the Community's ability to act. doubling the structural Funds for the benefit of the economically weakest regions and making a clear commitment to a more marketoriented agricultural policy, yvithout which long-term support for agriculture yvould have been impossible.
Et særligt tilfælde — Ordningen for mælkekvoter
The milk quota arrangements: a special case
Markedet for mælk og mejeriprodukter har altid været et marked, der var særlig vanskeligt at forvalte.
The market in milk and milk products has always been a particularly awkward sector to manage.
I denne sektor nåede man fuld selvforsyning i 1974, men leverancerne af mælk fortsatte med at stige med gennemsnitlig 2,6% om året i de følgende 10 år, medens efterspørgslen kun steg med ca. 0,6% pr. år.
The Community reached self-sufficiency in this area as long ago as 1974. but over the next 10 years milk deliveries climbed gradually by 2.6% a year on average while demand rose by only about 0.6% annually.
Alle forsøg på at bremse disse tendenser og på atter at tilvejebringe ligevægt på markedet forblev forgæves, primært fordi prispolitik ken var for markedet forblev forgæves, primært fordi prispolitikken var for længe om at tilpasse sig den nye markedssituation.
All attempts to halt these trends and restore market balance proved fruitless — mainly because price policy reacted far too late to the altered market situation.
I 1984 slog Fællesskabet endelig alarm, og vedtog en restriktiv ordning med mælkekvoter.
At last in 1984 the Community had to put on the brakes and introduce strict quota arrangements for milk production.
Oprindelig blev garantimængden for hele Fællesskabet fastsat til 99 mio. t. dvs. ca. 5 mio. t mindre end produktionen i det foregående år.
The guaranteed quantity yvas first set at around 99 million tonnes for the Community as a whole.
Denne mængde blev fordelt mellem med lemsstaterne, som tildelte produktionskvoterne til deres landmænd og mejerier.
This was some 5 million tonnes less than the volume of production in the previous year.
Denne afgift er blevet så høj. at en produktion, der overstiger den maksimale garantimængde, ikke længere kan svare sig.
This quantitiy was then apportioned among the Member States, which assigned production quotas to their farmers or dairies.
Som oftest er der tale om en nedsættelse af markedsordningspriserne eller af støtten. I kornsektoren udløses derudover en tillægsafgift.
Producers yvho overshoot their reference quantity must pay a heavy special levy on the excess quantities of milk delivered.
afsætningsmuligheder bliver igen til en faktor, der spiller en rolle i planlægningen af pro­duktionen.
The levy is now set at such a high level that production over and above the guarantee threshold is practically no longer profitable.
Alt efter markedsordning er detaljerne med hensyn til garantitærsklerne forskellige. Her skal nævnes to eksempler, som anskueliggør dette.
At first the quota system was intended to remain in place for five years, that is. until 1988/89. but the Council extended it for three years.
Virkning: Til trods for den store høst holdtes Fællesskabets udgifter til markedsordningen inden for visse grænser.
The quotas originally set were still well above consumption within the Community'.
På den anden side var de store indtægtstab et tydeligt tegn til pro­ducenterne om at tage deres produktionsbeslutninger for det kommende år op til fornyet overvejelse.
The Community' therefore 'bought back' part of the quotas (3.5%) from the farmers and 'suspended' a further 5.5% of the reference quantities in return for compensation.
Inden for kornsektoren fungerer ordningen på en lidt anden måde.
These measures have enabled a degree of balance to be achieved in the dairy sector.
Såfremt produktionen i flere på hinanden følgende år forbliver på et niveau over garantitærsklen, akkumuleres prissænkningerne, indtil produktionen endelig falder.
The main task over the next few years will be to consolidate this balance and apply a milk policy enabling production to be brought into harmony with the requirements of both internal and international markets.
Endog i perioder med faldende indkomster viger mange landmænd så længe som muligt tilbage for sådanne investeringer.
Even when their returns are shrinking, many farmers put off making such investments as long as possible.
Muligvis vil de endog i situationer med faldende priser først forsøge at udvide deres produktion for således at bevare deres indkomst.
Possibly as prices sink they will even try at first to expand production so as to maintain their in come.
Landbruget har en gennemsnitlig produktivitetsstigning på 12% om året og bør med tiden ved en forbedring af produktionsmidlerne opnå bedre økonomiske resultater uden at dette kræver øget produktion.
The productivity of agriculture is admittedly still increasing by 1 or 2% a year on average and should eventually, through improvements in the means of production, achieve better economic results without having to produce more.
En sådan strategi er imidlertid meget tidskrævende og forudsætter, at støtten til produktionsomstilling og indkomststøtten anvendes i fuldt omfang for de hårdest ramte grupper.
But such a strategy will take a long time, and full application will require conversion aids and income compensation for those most affected.
Ved prisforhandlingerne for produktionsåret 1984/85 vedtog Ministerrådet for første gang i Fællesskabets historie en nominel sænkning af landbrugspriser ne, i gennemsnit på 0,4% i De Ti.
In the 1984/85 price review the Council of Ministers for the first time in the history of the Community loyvered agricultural prices in nominal terms, by an average of 0.4% for the Community of Ten.
Udtrykt i national valuta efter tilpasning af de grønne kurser i nogle nedskrivningslande kunne prisfastsættelsen betyde en svag prisstigning.
In national currency, after adjustment of the green rates in some devaluating countries, there might be a slight increase, but one in any event well below the rate of inflation, so that market support prices in the Member States fell on average by 3.5% in real terms.
Denne lå imidlertid i alle tilfælde under inflationsraten, således at markedsordningspriserne i medlemsstaterne faldt med gennemsnitligt 3,5%.
If we look at the combined effect of all the reform measures adopted in recent years we find that agricultural price support has declined even more markedly than the trend of support prices would suggest.
I de følgende år viste der sig et tilsvarende billede, da de fælles priser igen blev indefrosset eller svagt sænket (jf- tabel).
Similar changes in the in tervention mechanisms have led to 'indirect' price cuts on other markets, most notably for butter, oilseeds and beef (see point 4).
Udviklingen i markedsordningspriserne i Fællesskabet (Årlige forskelle i procent)
Guarantee thresholds: price signals to producers
Realudvikling i prisstøtten inden for landbruget, og virkningen af tilknyttede foranstaltninger, årlige forskelle i procent for EUR-10
Real fall in agricultural support prices including the impact of flanking measures, annual percentage change for EUR 10
Garantitærskler — Langsigtede prissignaler til producenterne
Cereals Oilseeds Sugar Beef/veal Sheepmeat
Den grundlæggende idé bag princippet med garantitærskler er, at producenten, via de sanktioner, der automatisk udløses, har et direkte ansvar.
The basic idea of guarantee thresholds is the automatic penalties involved, making the producer directly' responsible.
Kvoteordningen blev oprindeligt indført for en periode på 5 år, det vil sige indtil produktionsåret 1988/89, siden da har Rådet forlænget gyldighedsperioden med 3 år.
Usually this involves a reduction in market support prices or subsidies: for cereals there is also an additional coresponsibility levy.
De oprindelige kvoter var stadig betydeligt større end forbruget i Fællesskabet, der derfor »tilbagekøbte« en del af kvoterne (3,5%) fra Landmændene, samtidig med at man mod erstatning suspenderede yderligere 5,5% af referencemængderne. Disse foranstaltninger førte til en relativ ligevægt i denne sektor.
Unlike the milk quota system and the arrangements in the sugar sector, where the Commission decided from the outset on quotas, the maximum quantities and the penalties apply not ot individual holdings but to the sector's total output.
Den vigtigste opgave i de kommende år vil være at konsolidere denne ligevægt og føre en politik i mælke- og mejerisektoren, der gør det muligt at tilpasse produktionen til markedsbehovene både inden for og uden for Fællesskabet.
Any 'overproduction' results in a drop in average returns for all producers.
Produktion til markedet i stedet for til intervention
Thus, the limited sales volume again becomes a factor in production planning.
fleksibelt, for således at lade interventionsordningen spüle sin oprindelige rolle som et sik­kerhedsnet, der skal begrænse for store prissvingninger, og bidrager derved til en stabilise­ring af markederne.
The details of the guarantee threshold arrangements differ depending on the market organization.