natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I begge tilfælde er det tvivlsomt, om gennemførelse af lighed ligger lige om hjørnet.
Content of the policles
Vi skal ikke her forsøge at rejse spørgsmålet om, hvad der sker med tjenestemændene, som traditionelt er ugunstigt stillet i forbindelse med inflation og gunstigt stillet i forbindelse med modsatte tendenser.
Ae we have noted, noet governnent neagures are nore ln the nature of conpLer progrFrrnoa of action to tleal yith a^nurgcnt situation tha^n nediun or long-termincones policiee. lHoeir prine objective ie to reduce a rate of inflation regpriled aE exceggive ancl as a tbreat to the trade bala,nce and to mplo;rment ttha't is to sa;r to reetrict the ilistribution of lncones or at Least available la,rge-ecale unemplo;rment conplicatee the ieeue \y naking it to finil an econonic solution, but perheps it aleo nakeg it nore eaeier iaconee. ilifficult to offer concegsions (or hopee thereof) to the employees.
Det er allerede i flere lande blevet konstateret, at de i dag har en privilegeret stilling på grund af deres tryghed i ansættelsen og den fordel, de kan drage deraf i forbindelse med forhandlingerne. Modsat skal de tjene som eksempel for den private sektor.
So tbe prine ain, ae rega,rrils industrial reletionel ls to balt the wageincrea,ee, ln sone casee by ileciiling to freeze wagea (otviously only ae atoporary Deaaure for a few nonthsl it nae appllctl in fuancer and on severaloccaeions (aeatn in 1979) in Deruark for exaop!.e); or by etrictly confiningtbe increaeee to e oeiliag arnourt ac was clone in tbe IIK (rtth the €rprcesintention of roaluoing real rragee in a large nuuber of caaee), to the increasein tbe cost of liviag (Fra,nce, uhere the el.idlng Bcale iE used)1 or to a low
Når styrkeforholdene bliver mere udtalte, er det også klart, at en betydelig del af den offentlige sektor (el, kul, hvor det drejer sig om nationale virksomheder) kan få en overvældende forhandlingsposition.
Ea^rlier re nentloned geveral nore conpler: conpuleorlr loene in the forn of taxes (nanoe); freezing part rate (2 formulag of tbe increasee whicb are paiil in to a crcilit lnstltution
Det forekommer os dog alt i alt vanskeligt at drage slutninger, især om fremtiden.
(ftafy) or to e penslon ftud (Demerk, Belgir.rn); ,Ofifax on wäge increaecg allocated to an ea,rlyretirement frrnd (B€fgiaa law of tfarch 1976). fire netboits aro verSr varicd, in balance or celculations of reBponse to aocial. sensltivities, the political the lcng:th andl outlook of tbe cniEls.
Arbejds giveren har i dette tilfælde fortsat en betydelig handlefrihed (økonomisk langt større end en privat arbejdsgiver) og der er risiko for, at interne politiske betragtninger især vil være afgørende for hans beslutninger i meget højere grad end situationen på markedet.
is a bitter pilL offeredl a cpupler for therholet lfberc a contract, or quasi-contract existel this oployees to gnallow.
Det er vanskeligt at spå om fremtiden på dette område.
In exchange they are gcnerally a peckage clcel. of very varle < l eloents.
1.2.5 - Løn_og_produktion
or redietribute rn e J r be flat-rate
Det er banalt at pege på, at lønnen i alle industri landene kun delvis modsvarer en arbejdsindsats og en produktion. Har de nyeste tendenser ikke øget denne mangel på sammenhæng?
Firstly tberc ie the attmpt to equelize aDoDg @ployees. ll!_BAR_c accepteil nagc increaso inconeet at leaator degreeeive or a conbinatlon of tbe two.
For så vidt angår industriarbejdere, synes præstationslønnen i dens forskellige former generelt at være i tilbage gang.
The eliiliug ecale nay be epplleil rith degreesiveeff,ect. llbc loucst nage6 can be pqsh€d up bJr ralsing the guaranteed. niainunwage.
I Italien er fagforeningernes systematiske offensiv blevet kronet med held, således at der kun er meget få spor tilbage af denne lønform.
Certaia tax rellefs can b€ given (tbe IIK) or gubslcties introihrceil to lover fooit prices (Irefena) or Darticular price cetegorles (nanoe).
I Storbritannien blev denne lønform efter krigen
Socialsecurity contributione can bc reduccd or taken over by the gtate (Demark).
beskyldt for at være inflationsfremmende, fordi den befordrede lønglidningen i virksomheden, og for at fremkalde talrige vilde strejker, fordi den blev forhandlet i virksomheden af shop steward'erne (der af samme grund ofte var knyttet til dem).
Secondly, attenpts can be nade to guarantee to the enpLoyees that theynil1 not be the only ones affectecl antl that all the ecoaonic groups 1111 haveto nake sacrificeg. Other incones will aLso be circunFcribeat or controlleil.Priceg riII be controlled or regtrained.
Den er navnlig aftagende i de industrier, hvor den var mest udbredt - kulminer, maskinindustri, automibilindustri og skibsværfter.
Thig objective is eurely tbe uogtnatural one : the best concession for an anti-laflationary policy ia clearly one tha'i haltE or inhibits inflation.
Den er til gengæld under udvikling i de lette industrier og i servicefagene.
In noat caaea the regultgare slorü and it will become nore and. nore rlifficult to nake the propoealseeen convincing.
I Frankrig benyttes den ikke så hyppigt længere, og det konstateres i en tværfaglig aftale (af 17. marts 1975), der hilser det velkomment og ønsker, at denne tendens fortsætter.
Ihe enployees (antl to sone extent the ernployers too) nay also hope thatthese responses to the econonic situetion ri1l beoone part of e Dore long-te:m inclustriaL ancl sociaL policy.
I Luxembourg har gennemførelsen af månedsløn fremskyndet tendensen inden for jern- og stålindustrien til at erstatte præstationsløn med tidløn (der er fortsat en samlet produktionsbonus til alle).
Ättenpts are being nade in several countries tobring workers and enployees closer together or to inprove the Bltuation ofnanual workers.
I Belgien forhandler man i metalindustrien om en afskaffelse af præstationslønnen. Er sagen dermed afgjort?
But in böth cases the restralnts on wage increaees nake ltvery tLifficuLt to achieve nuch progrees.
I Forbundsrepublikken Tyskland ser det derimod ud til, at man går i den stik modsatte retning. Effektivitetsprincippet (Leistung) gør sig gældende her, bl.a. i de kollektive overens komster, hvor man ved siden af kvalifikationsniveauerne også erkender, at lønnen afhænger af arbejdsindsatsen (Tätigkeit), dvs. af mængden af præsteret arbejde (for eksempel udtrykt i en akkordløn eller løn efter et bonussystem) og af dets kvalitet.
Ia.st1y, in eone cases the unions take this opportunity to try to obtainthe Legislation or neasures they want. fn Dennark, L0 wants a bill passed ontbe enployeesr iavestnent fund (a project analogous to the Swedish one), avery arnbitious bill because it woulcL finally put a large part of privateconpaniesr capital in the hands of the enployeee anal their representatlves.the 1976 1aw on co-management in the Federal Republic of Oernargr can beregard.ed. ae a reciprocal concession for the wage and Balary restraintsacceptecl by the unions (it i.s, of course, alßo the reeult of cletenninectefforts by the trade unions slnce 1952, public d.iscusgion descrtbed. in the Biedenkopf report, anil general poJ.itical developments).
Derudover konstateres der her en tendens, som er helt modsat ten densen i Italien og Frankrig, nemlig udviklingen af en analyse og en arbejdsvurdering med en spredning af lønkategorierne.
0n the other hanct,the lack of such reciprocal concesaionc (in any caae, wage-earnergrdieappointnent in this respect) i.s perhaps one of the reaeons for social unrest in ltaly.
Dette er altså ikke årsagen i Tyskland.
Closing tbe wage Fap
Men hvis man betragter problemet mere generelt (idet præstationslønnen er en lønform, som praktisk taget er forbeholdt fabrikker og selv i disse tilfælde er karakteristisk for forbindelsen mellem arbejde og produktion), kan modsætningen måske synes mindre udtalt.
In earlter paragraphs we pointed on several occasions to the equalizingtendency of spontaneoue reactions to inflation and of the policies appliedt9 remedy it. lhe historical precedent of the I'iret ltorlat llar i.n Er.rrope tendsin the sa,medirecti.on.
Forbindelserne mellem løn (eller forskellige lønfordele) og produktivitet har ikke haft tendens til at blive mindre i de fleste lande, tværtimod. Eksemplet med produktivitetsafta-
For closing the wage gap is a najor preoccupatlon of ancl is our society. fs it then useful even to ask whether the gap is closing the reply not perhaps seLf-evj-dent ?
lerne i Storbritannien viser de gode og dårlige grunde hertil. Gode, fordi lønstigninger i forbindelse med en produktivitetsstigning ikke er inflatoriske og således kan fremmes i en periode med inflation.
Ccrtainly it is f,or the tmetliate firturer but perhaps not peroa'trently.thc inflation of the Elret tfotlil Har rent haatl in band ritb e ehorta6e oflebour (nore generally, thie hag occuned iturtng noet periocls of risinginftetion). $odaü, bowever, iaflation goes hanil in hand witb large-ocaleuneoploynent. lfilL the ef,fects be thc game in the entl ?
Dårlige, fordi produktivitetsaftalen har været et middel til at omgå lønstoppet, en fremgangsmåde hvorved de to parter undslipper kontrol udefra (først og fremmest det offentliges kontrol).
In f,act it hag ln no ra5r been cteuonetreted either ia hancet Italy or the ItI( that the lcgal or oontractual nininun na,gea apply to everyone withoutexception.
Der er store chancer for, at begge disse grunde i den nuværende økonomiske og sociale situation fortsat har gyldighed.
Even in a perioil of full aplo;ment tbey epply oaLy partiaLly; there can anil ilo rmain rpocketsr of Lees-favourcd rorkerer occupetlonaltgeographlc or Gthnlo pocketa.
Og det er ikke nødvendigt, at løntilbageholdenheden videreføres i mange år for at fremkalde de berørte parters reaktioner.
Eut in tinee of hi.gh unemplo;nentr how canoac be sure that the adJuetnents to tbe cost of Llving rill appl'' to everyone ?fa principLe the conpulsorXr nininun lcvels cover evcräroae.
Mere generelt har "effektivitetsprincippet" haft ten dens til at brede sig, selv der hvor effektiviteten ikke er let at måle.
But in fact tbeir linits coinsidc sitb the linite in the influence of theiniluetrial inepectore a^nd tbe unlong.
Det gælder for tjenestemænd i Forbundsrepublikken Tyskland, men også i Italien.
If tbere are few jobs, will the interegteil partlee tliecloeeinfringements ? fn lbance, etatistice ghon a narrorirg gap since 1973.
Det er i de sidste femten år tilsyneladende i særlig høj grad blevet anvendt for overordnede funktionærer (som i Frankrig kaldes "cadres").
In Italy thcy ehow thet the great egalitarian ilrive hae brought the professionelcategorlee rithin the brancbes, and the branches anong themeelvesr closertogether.
Helt generelt er der i de fleste af de store virksomheder i stedet for en loyalitetsaftale, hvor den overordnede funktionær ydede ubetinget loyalitet og ihærdighed til gengæld for sikkerhed i ansættelsen og til en vis grad også for karrieren, blevet indført en effektivitetsaftale, hvor han. gennem mere eller mindre raffinerede midler, analytisk regnskab og målstyring opfordres til at bevise, at han er sin løn værd.
Eritisb eysto of na6e councils d.oee not sem nuch nore effective, cese lt pointed out a€ain thet it oovers nore than three already nentioned the probleoe of sub-contracti,ng lllrere too, lt ie ilifficult to apply legialation nilLion employeee). Se baveand. honeworklng in ltaly.and generally there ia no union available. lltre negative effects of equelizing neasuresr namefy ekimin6off higb reg6s, have a gootl chance of belng applieilr witb tbe reeervations wesba,Il dliecuss belor.
Det er et pres, der ofte føles meget stærkt, trods de overordnede funktionærers betydelige fordele. Intet i den økonomiske situation tyder på, at det lempes.
Ilbe positive effecte wlLl certainly apply for a naiorityof those concerned.
Det er i konsekvens heraf meget betegnende, at man i Italien drøfter en lønreform, der har til formål at nedbringe den indirekte lønandel og at forøge den direkte lønandel, men også at mindske lønomkostningerne og lade en større del af disse indgå i forhandlingen - en reform der allerede er på vej, forlyder det. Det er svært at se, hvordan sådanne mål skulle kunne nås uden en bestræbelse på at koble løn og produktivitet sammen,
If re inclutle the unemployeilr at leagt thoee wbo are pald reduced ratesor who, over a perioil of tine, have noved into a lower categorT of paymenttthe group of leest-favoured rorkere threatcns to be not only large tut onthe increaEe.
Det er lidet sandsynligt, at der på ny indføres traditionelle former for præstationsløn i Frankrig og Italien, især baseret på rene tal.
Inversely, and gtiU for the asme reaaons, nartely tbe enplo;ment narketsituatlon, how oan one be sure thet in tine the higbeet nagee andl salariee riLl be reduced ?
Men til gengæld er der alle muligheder for, at forholdet mellem løn og effektivitet vil vise sig i de økonomiske konjunkturer i de kommende år - blot skal der udtænkes mere fleksible og mere generelle definitioner på effektivitet
Certainly re nust acknowletlge tbat serious attenpte havebcen natle to rcduoe the rage rtifferential : in ltalJrr for eranpler bysinplifying the occupationeL cl.äseifications anil reducing tbe nunber of
Derfor er det på ny blevet presserende at føre en indkomstpolitik, hvad enten man derved forstår en konjunkturbetinget foranstaltning, en kompleks plan, der opfylder behovet for økonomisk, men også social ligevægt, eller et sammenhængende program på mellemlang eller lang sigt.
But 1n the necliunterm it seeos poseibl,e that a counter-offeneive Dey be launchecl to cligtributethem widel.y again.
Hvilke ændringer medfører den udbredte anvendelse af indkomstpolitik for de kollektive forhandlinger?
Afüer alnost three years of the sooial contract tbis is what appears tobe happening in the IIK.
Naturligvis en centralisering af beslutningerne, således at de nationale organer og navnlig de tværfaglige får mere (og ofte en afgørende) vægt.
Afüer the freeze (for exanple, with a ceiliag of C6a week for all) ca[e the Bearcb for new differencea.
Naturligvis også at regeringerne griber ind på en meget mere direkte og autoritær måde, idet disse leder forhandlingerne, mægler i dem, undertiden foretager indgreb, der erstatter forhand lingerne, og udøver den nødvendige kontrol. Hvad betyder disse ændringer?
In lta1y, at a nonentwhen the flooct of unlon conqueste bas reached ful1 tiile and. nay be receiling,associations of categories are reappearing, auch as independent unions andsna11 groups. fn Belgium people ere wond.ering whether the nod.est ercpansion oflocalized bargainlng ie not counterecting the attenpts to achieve solialarity.
Denne påstand er for unuanceret.
Such a trend would not be illogicat.
Desuden vil den skik, der er indført i mange lande med mere eller mindre officielle drøftelser på virksomhedsniveau ikke forsvinde fra den ene dag til den anden, men den tilslører bl.a. de vigtigste problemer, der rejser sig.
In an econonic cLimate of bighunemplo;ment it woulrt certainly not be surprising for categories which arestrong on the labour narket to finrt a neane of ass€rting thcmselves antl theiradvantages.
1.2.6.1 - En politisk debat Det første problem er meget åbenbart, jo
In the fairly short tero it is lnaleed poesible that the clifferentialwill wiclen a6ain, at least for sone categories.
mere en indkomstpolitik begrænser sig til et lønstop, desto mindre kan den accepteres af lønmodtagerne (desto mindre kan man regne med deres tilslutning eller i det mindste deres accept).
Ingeveral countries n€ have already notedl tboir present priviJ.eged posit{on,rith securit;r of empJ.oynent a^ncla1l the advantages this nay repreaent in thebargaining process.
Men jo mere kompleks den er, jo flere rimelige kompensationer, jo flere foranstaltninger for de lavestlønnede, jo mere kontrol med de øvrige indtægter og jo flere bestræbelser på at oprette arbejds pladser den indeholder, desto mere giver den anledning til en omfattende debat om målsætninger på længere sigt, midler og om, hvilken vægt der skal lægges på de forskellige målsætninger (skal man stimulere de virksomheder, der opretter arbejdspladser, eller skal man forbedre lønmodtagernes garantier?).
Inversely, in the eyes of the private irdividüat, theJr nuet act ae an example. ft is also clear that where force playe a etronger roLe, a rnajor part of the public sector (electricity and coal, in tbe caEe of tietional undertakings) has a recloubtable bargaining porer.
Kort sagt en poli tisk debat, samme form for debat og uenighed, som normalt forekommer i et demokratisk land, ikke alene i forbindelse med valg kampagner, men også i forbindelse med de store lovgivningsmæssige beslutninger og de politiske afgørelser på regeringsplan.
All in a1t,however, it is ilifficult to d.raw a.ngrconclusions, eBpecially as rega,rde thefuture.
Det er således meget naturligt og af mange grunde berettiget at opfordre arbejdsmarkedets parter til at acceptere en "aftale" eller et afbalanceret program.
Ibr in thie context the public €mployer retains a considerable nargirrof freeiton (econonlcally greater thsn thet of I private enployer) and, aboveallt his decisions are likely to be baeeal less on the gtate of the narket thanon internaL political consideratione.
Men det er også en opfordring til dem om at lade lønforhandlingerne overgå ikke alene fra faget til central ledelsen, men også fra det faglige til det politiske område.
It is not very wise to attenpt prediotionsinthisfield.
Men det kan lige så vel føre til en uddybning af mod sætningerne i overbevisning, principper og anskuelser. Hvis fler-
It ie e comonpl.ace that in a1L lnilustrial countries nages ere now onLy
Da det er blevet et politisk spørgsmål, er det uundgåeligt, at debatten må blive politisk, og at den i hvert enkelt land antager form og styrke som den normale politiske debat.
Recenttendenciesseem tohavereinforced,thisd.iseociationandsrrelythebestexample is the new unemplo;mentbenefitswhichgivetherecipienttheeguivalentof his wages without higactually working.
Det er en klar konsekvens, nemlig at de faglige organisationer får medansvar for det samlede politiske liv, hvad enten de ønsker det eller ej; de bliver politiske magtfaktorer, selvstyrende eller ikke selvstyrende alt efter deres tilhørsforhold til partierne.
UK this system was regarded after the war as being inflationist because itpronotecl wa6e d.rifte within unclertakings and as havilg provoked e nunber ofaavate etrlkes beceuse pa;ment by resulte was negotiaterl in tbe establighnentby the ahop stewards (wbo ofüen preferrect it for tbat reason).
I flere år har tendensen for fagforeningerne, hvad enten de er af socialistisk, kommunistisk, kristen eller liberal oprindelse, været, at de tager afstand fra partierne.
Paynent byresults has ileolined nost in thoee inaluetries rhere it rras noet widespreadt such as coal nining, engineering, cars, doclryards.
Men en sådan debat knytter dem nødvendigvis nærmere til partierne.
It ig increasings howevertln light in < lustry antl the services.
Enten er forholdet det, at de faglige organisationer direkte med regeringen "forhandler" om det planlagte program, og paradoksalt nok vil det sige, at lempelser i den direkte skat eller i merværdiafgiften, der indgår som en del af programmet, såvel som støtte til økonomien, dvs. indtægter og udgifter på statens budget, bliver afgjort af regeringen og arbejdsmarkedets parter, inden parlamentet stadfæster dem.
In Erance it has becone lesg frequent anilan intertrade agreernent of 17 llarch 1975 notes this, welcones it ancl bopeethe trencl wiLL continue. fn Luxembou:rg the change to the eystem of monthlypa;nnent, (ie to ealariect status) has speeded up the replacement in the ironancl steel incl.ustry of payrnent by results by fixecl pa;ments (an overallprod.uction bonus is eti.I} paiil to all workers).
Endelig kan der, hvad der er mere sandsynligt, ske en sammenblanding af de to fremgangsmåder.
Belgirn ie negotiatin8 theabolition of paynent by resulte in netal-working.
1.2.6.2 - Organisationernes indsats i forbindelse med indkomstpolitikken. Man har ofte bemærket, at indkomstpolitik kens virkning almindeligvis kun er midlertidig og hurtigt mindskes.
Ilre trbdlereL Republlc of Gemarqr eeems to be noving in a guite oppoeiteilirection. ftre principLe of perfornance (Leietuns) ie applied tbere, eeteciaUy in collective agreements rbich recognize not only grades of ekills but aleothe clepenclenceof wages on activlty (f*iti*eft), ie the a,nount of rork proviiled(enclorsecl, for inetance by piece-rate paynäni or incentive palment) and ite quaLity.
Efterhånden som tiden går, synes de dårligt løste problemer at
Ibrthenoore, tbere is also a tendehcy, contrary to that in ltalyand lbance, to analyse a,nd evaluate jobs ancl to diversify wage categoriee.
Så snart der er kontrol med gennemførelsen af direktiver, sker der også en hurtig forringelse (den helt usædvanlige levedygtighed for indkomstpolitikken i Nederlandene synes at kunne føres tilbage til en exceptionel kombination af faktorer).
PeSrnent by results naSr have been a^n overworked system ituring the fever of inclustrialization intrbance ancl ltaly, which would. explain the current reaction a6ainat it. Ert the reaeons in the Feileral
Aftalen kan (og hvis debatten er vel gennemført, bør den) være fordelagtig for alle parter.
Republic of Gernany would be clifferent.
Selv om man ser bort fra den kendsgerning, der i praksis er meget vigtig og ofte afgørende, nemlig at debatten aldrig bliver helt afsluttet, og at der er tendens til at genoptage den ved enhver lejlighed, er det meget nemt at påpege årsagen til vanskelighederne.
tooking at the subJect nore genelaLly (for palment by results is e eystcmpractically reeervedl to *orkshopo, atrd it repreeents a epecific kintl of linkbetneen labour anct procluction), tbe opposition Looks nuch lege clear.
Samfundet har interesse i at skabe et fællesgode. Men det gælder ikke for de enkelte mennesker eller de enkelte grupper, som det omfatter.
l_BAR_be links between rages (or varioue nage benefits) anil output have notterdetl to seaken in noet oountries; in fact the oontra,rXr is true.
Alle kan se, at det er hensigtsmæssigt, endog absolut nødvendigt. Men muligheden for at handle effektivt for at skabe det, er forbeholdt tilstrækkelig omfattende organer; når det drejer sig om indkomstpolitik: de faglige hovedorganisationer og de politiske myndigheder.
1[he exanpleof the hitigh proiluctlvity agreements erDlaino the gooil a,nd bad reasone rl5r.lbe good reasong are that during a period of inflation rrage increaeee liDked to a productivity rise are not inflationary and nay tberefore be encouraged.Ilhe bad reasons are tbat procluctivity agreeoente bave been used as a ueatrE ofavoiding wagee freez€s, a process by trbich the two partiee escepe flon outsiale
Denne disciplin kan bygge på tvingende omstændigheder eller på frivillighed.
control (and. in particular fron the control of the public authoritiee).
Men de enkelte menneskers og gruppers frivillige tilslutning er i så skarp modstrid med, hvad vurderingen af deres interesser dikterer dem, at der er fare for, at den vil høre til undtagelserne og under alle omstændigheder være lidet holdbar (denne vurderings betydning og relevans behøver ikke nærmere for klaring, når det drejer sig om lønspørgsmål).
It is very like1y that ln the present econonic and social situation thege reasons will both remain valid.
Det er muligt at nå frem til en sådan frivillig tilslutning, hvis situationen er pres serende eller dramatisk, men det er vanskeligt at bevare den over et længere tidsrum.
And wage restraintswil 1 not survive many years beforeprovokingreactionsfromthoseconcerned..
Med andre ord kan den nødvendige kontrol med henblik på at skabe et fællesgode som en indkomstpolitik (forudsat at den anerkendes som et fællesgode) gennemføres med held i en første fase, for så vidt som den støttes følelsesmæssigt og af en over bevisning.
If,ore generally the refficlency principler is belng extencled even rhere itis not very easy to neasure.
Interessen svækkes dernæst, fordi det følelsesmæssige engagement udviskes, og overbevisningen svækkes over for det konstante pres fra særinteresserne.
It ia applied for civil- servants ln the Fetleral Republ,ic of Gerrnany, and in ltaly, too. ft seerne to have weighecl particularlyheavily in the last fi.fteen yoa"ts on executive staff (what the lbench caLl rcatlresr).