natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Et medlems tjenesteperiode ophører før udløbet af den 3-års periode ved fratræden, ved udtræden af den organisation, som han repræsenterer, eller ved dødsfald.
The mandate of a member of the Committee ends in the case of his voluntary retirement or on the termination of his membership of the organization which he represents, or on his death.
Kommissionen kan ligeledes bringe et medlems tjenesteperiode til ophør, hvis den organisation, der har foreslået ham som kandidat, kræver, at han afløses, eller hvis et medlem ikke længere udøver de funktioner, som har ligget til grund for hans udnævnelse.
The Commission may also end a member's mandate when the organization which he represents
*) Ændrede artikler med den formulering, der nu har gyldighed.
Current text of article.
Han erstattes indtil tjenesteperioden er udløbet efter den i artikel 4 fastsatte fremgangsmåde.
The member is replaced for the rest of the three-year period, according to the procedure of Article 4.
Der betales intet vederlag for arbejdet.
There shall be no payment for duties performed.
Til orientering bekendtgør Kommissionen fortegnelsen over medlemmer og suppleanter i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
The Commission shall publish the list of members of the Committee and their alternates in the Official Journal of the European Communities for information.
Komitéen vælger for en periode af et år, der kan fornys, en formand og to næstformænd.
The Steering Committee shall prepare and organize the work of the Committee.
Valget finder sted med to tredjedeles flertal af de tilstedeværende medlemmer.
It shall be composed of the Committee chairman, the three vice-chairmen, an individual specially qualified in consumer matters together with one other member from each of the four organizations mentioned in Article 3.
Præsidiet forbereder og tilrettelægger komiteens arbejde.
The chairman, the vice-chairmen and the Steering Committee members are elected for a period of one year, renewable once.
Præsidiet består af komiteens formand, tre næstformænd, en enkeltperson specielt kvalificeret i forbrugerspørgsmål og et medlem af hver organisation, som er nævnt i artikel 3.
The election shall be by a two-thirds majority of the members present at the Committee.
Komiteen kan indbyde enhver, som er særlig kompetent med hensyn til spørgsmål, der er opført på dagsordenen, til at deltage som sagkyndig i deres arbejde.
The Committee may ask for the attendance, as an expert, of any person who is specially qualified in any particular subject on the agenda.
De sagkyndige deltager kun i forhandlinger med hensyn til det spørgsmål, til hvis drøftelse de er blevet indkaldt.
The experts shall be present only for the discussion of the particular subject for which their attendance is requested.
Komiteen kan oprette arbejdsgrupper.
The Committee may set up working parties.
Med forbehold af bestemmelserne i traktatens artikel 214 har Komiteens medlemmer forpligtelse til ikke at give oplysninger om forhold, som de har fået kendskab til ved arbejdet i Komiteen eller i arbejdsgrupperne, såfremt Kommissionen tilkendegiver over for dem, at den udbedte udtalelse eller det stillede spørgsmål vedrører en sag af fortrolig art.
Without prejudice to the provisions of Article 214 of the Treaty, the members of the Committee are required not to divulge information obtained as a result of their work in the Committee, when the Commission informs them that the subject matter is of a confidential nature.
I dette tilfælde overværer blot Komiteens medlemmer og repræsentanterne for Kommissionens tjenestegrene møderne.
In such cases, only members of the Committee and the representatives of the Commission departments shall take part in the meetings.
Denne afgørelse træder i kraft den 1. oktober 1973.
This Decision shall enter into force on 1 October 1973.
Liste over medlemmerne af Den rådgivende Forbrugerkomité og deres suppleanter - pr. 1.6.1982
List of members and alternate members of the Consumers' Consultative Committee — Position at 1.6.1982
Kontoret for de europæiske forbrugerorganisationer
European Office of Consumer Unions
Komiteen for familieorganisationer ved De europæiske Fællesskaber (COFACE)
Committee of Family Organizations in the European Community
Den europæiske faglige Samarbejdsorganisation (EFS)
European Confederation of Trade Unions
Det europæiske Fællesskab af Brugsforeninger
European Community of Consumer Cooperatives
Fortegnelse over udtalelserne fra Den rådgivende Forbrugerkomité siden efteråret 1981
List of opinions and other decisions of the Consumers' Consultative Committee since autumn 1981
Udtalelse af 16.10.1981 om problemet omkring mængdeangivelse i forbindelse med kosmetiske stoffer (CCC/49/81, 1. rev. udg.);
Opinion of 16 October 1981 on the problems relating to the indication of quantities on cosmetic products (CCC/49/81 rev. 1);
Udtalelse af 16.10.1981 om afTæren omkring »spansk spiseolie« (CCC/85/81, 1. rev. udg.);
Opinion of 16 October 1981 on Spanish oils (CCC/85/81, rev. 1);
Udtalelse af 16.10.1981 om De europæiske Fællesskabers informationsbehov inden for udvalgte områder af landbrugspolitikken (CCC/61/81, 1. rev. udg.);
Opinion of 16 October 1981 on information needs of the European Community in selected fields of agriculture (CCC/61/81, rev. 1);
Udtalelse af 16.10.1981 om de landbrugspolitiske forslag, der er indeholdt i Kommissionens rapport om mandatet af 30. maj 1980 (CCC/60/81, 2. rev. udg.);
Opinion of 16 October 1981 concerning Commission report on the mandate of 30 May 1980 (CCC/60/81, rev. 2);
Udtalelse af 16.10.1981 om produktansvar og risici i forbindelse med produktudvikling (CCC/78/81);
Opinion of 16 October 1981 on product liability and development risks (CCC/78/81);
Udtalelse af 16.10.1981 om konsekvenserne af EF-Domstolens dom i sagen «Cassis de Dijon« (CCC/29/81, 4. rev. udg.);
Opinion of 16 October 1981 on the consequences of the judgment in the 'Cassis de Dijon' case (CCC/29/81, rev. 4);
Udtalelse af 18.12.1981 om forslagene til landbrugspriser for produktionsåret 1982/83 (CCC/98/81);
Opinion of 18 December (CCC/98/81);
Udtalelse af 18.12.1981 om retningslinjerne for den europæiske landbrugspolitik, især for middelhavsområdet, med henblik på udvidelsen af Fællesskabet (frugt og grønsager, vin, olivenolie, citrusfrugter og tobak) (CCC/91/81, 3. rev. udg.);
Opinion of 18 December 1981 on the guidelines for European agriculture, particularly in view of the enlargement of the Community towards the South (fruit and vegetables, wine, olive oil, citrus fruit and tobacco) (CCC/91/8I, rev. 3);
Udtalelse af 18.12.1981 om rester af pesticider på og i frugt og grønsager (CCC/48/81, 4. rev. udg.) samt udtalelse af 18.12. 1981 om brandsikring af hoteller (CCC/56/81, 1. rev. udg.);
Opinion of 18 December 1981 on pesticide residues in and on fruit and vegetables (CCC/48/81, rev. 4).
Udtalelse af 2.3.1982 om EF-Kommissionens forslag til fastsættelse af priser for forskellige landbrugsprodukter og dens forslag til en række ledsageforanstaltninger 1982/83 (CCC/17/82/endelig udg.);
Opinion of 2 March 1982 concerning the EC Commission proposals on the fixing of prices for certain agricultural products and on certain related measures (1982/83) (CCC/17/82/ final);
Udtalelse af 11.5.1982 om teknisk efterprøvning af de nye CEN-normer for legetøj med henblik på eventuelt at lade disse indgå i et EØF-direktiv (CCC/51/82).
Opinion of 11 May 1982 relating to a technical assessment of the new CEN standards for toys with a view to their possible inclusion in a Community Directive (CCC/51/82).
Offentliggjorte rapporter og udtalelser fra Den videnskabelige komité for Levnedsmidler (publikationer i tiden indtil 1.6.1982)
Published reports and opinions of the Scientific Committee for Food (Publications up to 1 June 1982)
Rapsolie
Rape-seed oils
Farvestoffer, som må anvendes i levnedsmidler
Colouring matters authorized for use in foodstuffs intended for human consumption
Visse former for kemisk modificeret stivelse
Some chemically-modified starches
Nødvendig forskning af fedtsyrer med lange kæder og olier og fedtstoffer, der anvendes i levnedsmidler
Research necessary on long-chain fatty acids and oils and fats used in food
Toksikologisk vurdering af stoffer til materialer og genstande, bestemt til at komme i berøring med levnedsmidler
Toxicological evaluation of a substance for materials and articles intended to come into contact with foodstuffs
Information modtaget af Kommissionen vedrørende brugen af tilsætningsstoffer, for hvilke der ikke er fastlagt et godkendt daglig forbrug
Elements of information given to the Commission on the use of additives for
Bestemmelserne vedrørende tilsætningsstoffer og behandlingshjælpemidler i udkastet til forslag til Rådets direktiv om den indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love angående fine bagerivarer, tvebakker, kager, biscuits og kiks
Provisions relating to additives and processing aids in the draft proposal for a Council Directive concerning the approximation of the laws of Member States relating to fine bakers' wares, rusks, pastries and biscuits
Anden rapport om thiabendazol
Second report on thiabendazole
Positivliste over stoffer, der tillades anvendt ved fremstilling af folier af celluloseregenerater, bestemt til at komme i berøring med levnedsmidler
Positive list of substances to be authorized in the manufacture of regenerated cellulose films intended to come into contact with foodstuffs
Visse farvestoffer til brug i levnedsmidler
Certain colouring matters for use in food
Ekstraktionsmidler
Extraction solvents
Menneskers sensibilitet over for levnedsmiddelbestanddele og -tilsætningsstoffer 22.10.1981
The sensitivity of individuals to food components and food additives
Liste over medlemmerne af Europa-Parlamentets Udvalg for miljø- og sundhedsanliggender og forbrugerbeskyttelse.
List of members of the European Parliament's Committee on the Environment, Public Health and Consumer Protection
COLLINS, formand — Det forenede Kongerige rige
Mr Collins, Chairman — United Kingdom
McCARTIN, 1. næstformand — Irland
Mr McCartin, first Vice-Chairman — Ireland
JOHNSON, 2. næstformand - Det forenede Kongerige
Mr Johnson, second Vice-Chairman — United Kingdom
De europæiske Fællesskaber — Kommissionen
European Communities
Forbrugernes repræsentation ved De europæiske Fællesskaber
Consumer representation in the European Communities tuxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet) ECU 4,44 BFR 200 DKR 37
Price (excluding VAT) in Luxembourg
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet) ECU 4,44 BFR 200 DKR 37
Price (excluding VAT) in Luxembourg ECU 4.44 BFR 200 IRL 3.10 UKL2.50
Energisituationen i Fællesskabet
The energy situation in the Community
SITUATIONEN 1982 D UDSIGTERNE FOR 1983
SITUATION 1982 D OUTLOOK 1983
(Beretning fra Kommissionen til Rådet)
(Report from the Commission to the Council)
Luxembourg: Kontoret for De europæiske Fællesskabers officielle Publikationer, 1983
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1983 ISBN 92-825-3665-3
Foreløbige data viser, at FælLesskabets indenlandske bruttoforbrug af energi (ekskl. bunkers) i 1982 dalede med 2% og derved nåede ned pä ca. 891 millioner tons olieækvivalenter (toe).
Provisional data shows that the Community's gross inland consumption of energy (excluding bunkers) declined by Zìi in 1982 to reach about 89I million tonnes of oil equivalent (toe).
Det er tredje år i træk, at Fællesskabets energiforbrug er faldet, og det repræsenterer det laveste efterspørgselsniveau siden 1975.
This is the third consecutive year in which the Community's energy consumption has fallen and represents the lowest level of demand since 1975·
Denne tendens med faldende forbrug må ses i økonomisk sammenhæng med praktisk taget nulvækst i Fællesskabets BNP i faste priser i 1982 og et fald i indekset for industriproduktion samt i skyggen af en arbejdsløshedsprocent på omkring 10% af den samlede it arbejdsstyrke. Endvidere viser figur 1 vedholdenheden i 1982 af en tendens, der har været bemærket siden 1979, nemlig en "afkobling" mellem energiforbrug og økonomisk vækst.
This trend of falling consumption must be placed in the economic context of virtually zero growth in the Community's real gross domestic product in 1982, a fall in the index of industrial production and the spectre of an unemployment rate equivalent to about 10# of the total labour force.(1) Furthermore, graph 1 shows the persistence in I982 of a trend noted since 1979 -namely a dissociation between energy consumption and real economic growth.
Hvis man for eksempel sætter forholdet mellem energiforbrug og BNP til værdien 100 for 1979, falder det således til 94 i 1980, 91 i 1981 og 89 i 1982.
For example, setting the energy consumption/ GDP ratio to the value of 100 for the year 1979t it consequently falls to 9h in 198O, 91 in I98I and 89 in I982.
Det tilsvarende indeks for olieforbrug pr. enhed af BNP (1979 = 100) falder til 91 i 1980, 83 i 1981 og 80 i 1982, en meget hurtigere nedgang end for den samlede energi, og bevis for en vigtig strukturændring på markedet.
The parallel index for oil consumption per unit of GDP (1979 = 100) moves to 91 in 1980, 83 in 1981 and 80 in I982 - a much more rapid decrease than that for total energy - and evidence of important structural change in the market place.
Således var oliens andel i det indenlandske bruttoforbrug af energi (tabel 1, bilag 1) i 1979 54,5% men faldt i 1982 til 48,7%.
The share of oil, there fore,, in the gross inland consumption of energy (Table 1, Annex 1) was 5^,5* in 1979 but fell to W,7# in I982.
Forbruget af andet brændsel i perioden 1979-1982 (figur 1) viser en stagnation i efterspørgselen efter kul, et ubetydeligt fald i naturgasforbruget og en stigning på 70% i produktionen af kerneenergi.
Consumption of other fuels in the period 1979-1982 (see Graph 1) shows a stagnation in coal demand, a slight fall in natural gas consumption and a 70# increase in nuclear energy production.
Kerneenergien dækker imidlertid stadig kun 7% af Fællesskabets samlede forbrug i 1982.
Nuclear energy, however, still only represents 7% of total Community consumption in 1982.
* De makroøkonomiske prognoser, der refereres til i denne rapport, er identiske med dem, som blev etableret af Kommissionens tjenestegrene i oktober 1982.
(1) The macroeconomic forecasts referred to in this document were those established by Commission services in October 1982.
Energiforsyningen i Fællesskabet fulgte i 1982 tendenserne i de foregående to år, det vil sige stigende indenlandsk produktion og mindsket nettoimport (se fig. 2). I 1982 producerede Fællesskabet 493 millioner toe (Mtoe) energi (svarende til 54% af det samlede indenlandske forbrug) med deraf følgende nettoimport på 419 Mtoe - en afhængighed af eksterne forsyningskilder på 46%.
The supply of energy in the Community in 1982 continued the trends of the previous two years i.e. increasing domestic production and reduced net imports (see Graph 2) „ In I982 - the Community produoed 493 million toe of energy (worth $h% of total inland consumption) with resultant net imports at 419 million toe - a k6% dependence on external sources of supply.
Nettoimporten af olie faldt atter til 331 Mtoe (ca. 265 Mtoe mindre end i topåret 1973), et niveau svarende til ca. 37% af det samlede energiforbrug.
Net oil imports fell again to 331 million toe (some 26$ mtoe less than in the peak year of 1973) and a level equivalent to approxima­tely 37# of total energy consumption.
En nedgang i lagrene på 5 Mtoe klarede resten af forsyningen i 1982 (et lidt lavere fald end i det foregående år).
A 5 million toe decrease in stocks made up the balance of supply in 1982 (a slightly lower fall than in the previous year).
I 1983 antyder prognoser fra Kommissionens tjenestegrene en beskeden stigning på 1,1% i Fællesskabets bruttonationalprodukt, som vil give anledning til en stigning på 1,3% i det indenlandske bruttoforbrug af energi (tabel 2, bilag 1).
In 1983, forecasts from Commission services suggest a modest 1.19έ increase in the Community's real gross domestic product which will give rise to a 1.3# increase in gross inland con­sumption of energy (Table 2, Annex 1).
Forholdet mellem energi og BNP vil holde sig uændret på 89 (1975 = 100), medens forbruget af fast brændsel og naturgas forventes at stige med henholdsvis 0,9% og 2,4%.
The energy/GDP ratio will remain unchanged at 89 (1975 ■ 100) with consumption of ■olid fuels and natural gas forecast to increase by 0.9$ and 2.tø respectively.
Olieforbruget forventes at falde marginalt, medens kernekraft vil stige og tegne sig for 8,1% af det forventede 903 Mtoe indenlandske bruttoforbrug af energi i 1982. Forsyningsprofi len for 1983 er projekteret til at vise en stadig større absolut kløft mellem stigende fællesskabsproduktion (508 Mtoe) og nettoimportbehovet på 422 Mtoe, hvilket i 1983 giver en samlet afhængighed af eksterne forsyningskilder nær 1982-niveauet på 46%.
Oil consumption is expected to decline marginally whilst nuclear energy will increase to take 8.1$ of the forecast 903 mtoe gross inland consumption of energy in I983· The supply profile for 1983 is projected to show a widening absolute gap between increasing Community production (508 mtoe) and the net import requirement of 422 mtoe, leaving the overall percentage dependence on external sources of supply in 1983 close to the 1982 level of kS%.
Der er sket betydelige ændringer i prisstrukturen på Fællesskabets energimarkeder i perioden 1979-1982.
There have been major changes in the price structure in the Community's energy markets in the period 1979-82.
"Det andet olieprischok", som fulgte efter revolutionen i Iran i 1979, faldende efterspørgsel efter energiprodukter og erstatning af olie i sammenhæng med en økonomisk afmatning har medført løbende tilpasning af relative priser til hurtigt skiftende begivenheder. Som eksempel herpå illustrerer fig. 3 i summarisk form den skiftende prisstruktur for det industrielle brændselsmarked.
The 'second oil price shock' following the revolution in Iran in 1979, falling demand for energy products and substitution for oil within the context of an economic recession have resulted in the continual adjustment of relative prices to rapidly changing events.
(Data til kurverne er stærkt sammentrængte, og resultaterne bør derfor tolkes med nogen forsigtighed).
(Data for the graphs is highly aggregated and therefore the results should be interpreted with some caution).
Som det fremgår af diagrammet kan året 1979 tolkes som et kritisk år for bestemmelsen af den nuværende prisstruktur.
As can be seen from the graph, the year 1979 can be interpreted a critical year for the determination of current pricing structure.
I de seks foregående år fulgte priserne på olie, kul og gas trods "det første olieprischok" i 1973 en lignende opadgående tendens.
In the six previous years, despite the 'first oil price shock' of 1973 pricee of oil, coal and gas followed a similar upward moving trend.
I perioden 1980/81 var stigningen i oliepriserne imidlertid dobbelt så stejl som for kul.
However in the period I98O-I98I, the increase in oil prices was twice as sharp as for coal.
Faktisk synes det stadig mere sandsynligt, at kul kan bevare deres prisfordel i forhold til olie.
Indeed coal prices seem increasingly likely to retain their price advantage over oil.
Med hensyn til naturgas viser diagrammet, at priserne for dette brændsel ikke fulgte 1973- og 1979-bølgen i oliepriserne og derfor i lange perioder har haft et kendeligt fortrin i forhold til olie.
For natural gas, the graph shows that the prices of this fuel lagged the 1973 and 1979 surge in oil pricee and hence has for long periods enjoyed a significant premium over oil.
Imidlertid antyder nylige tendenser, at efterhånden som FæLlesskabet øger sin nettoimport af naturgas, en nettoimport, hvis priser hyppigere og hyppigere kobles sammen med råoliepriserne, kunne denne langvarige prisfordel komme til ophør.
Recent trends, however, suggest that as the Community increases its net imports of natural gas, net imports whose prices are more and more frequently linked to crude oil prices, that this long-term price advantage may be coming to an end.
I mange medlemsstater ser det nu ud til, at realpriserne for residualbrændselsolie er mindre end priserne for naturgas (især for kontrakt leverancer), selv under hensyntagen til den afvigende energimæssige nyttevirkning af de brændsler, der anvendes til industriel brug. Realpriserne for elektricitet (ikke vist i diagrammet) steg med en takt, der kan sammenlignes med de tilsvarende for kul i perioden 1978-1982, men i en lavere takt end for alle andre former for energi i perioden 1973-1978.
In many Member States it now appears that residual fuel oil pricee are less in real terms than those for natural gas (particularly uninterruptible supply) even taking into account the different useful energy yields of the fuels for industrial use.
Produktionen af naturgas i Fællesskabet faldt i 1982 i henseende til det foregående år.
Preliminary estimates for I982 show that natural gas consumption declined for the third year in succession to reach I63 million tonnes of oil equivalent.
Faldet var på 6% for Fællesskabet som helhed, hovedsagelig på grund af et fald på 13% i Nederlandene, som ikke desto mindre stadig tegner sig for omkring halvdelen af den samlede fællesskabsproduktion.
For the Community as a whole the fall in consumption was about 2%, although the picture varies between Member States.
Den anden store producent i Fællesskabet, Det forenede Kongerige, som tegner sig for lige over en fjerdedel af fællesskabsproduktionen, rapporterede praktisk taget ingen forandring fra det foregående års produktionsniveauer.
Since the peak reached in 1979» natural gas consumption in the Community has fallen by about 5%·
Faldet i Nederlandenes produktion afspejledes hovedsagelig i en nedgang på ca. 18% i leverancerne til andre medlemsstater i Fællesskabet, med mindskelsen på over dette gennemsnitstal i leverancer til Frankrig, Italien og Belgien, hvilke kompenseredes af et fald på 7% i leverancen til Forbundsrepublikken Tyskland.
Belgium showed the sharpest fall in consumption for I982 with a reduction on the previous year of about 19#· This fall was mainly in the industrial market and reflects, in part, changes, in the current relative price for natural gas.
I 1982 lå importen af naturgas fra tredjelande ubetydeligt over importen for det foregående år. Stigningen i Italiens og Frankrigs import blev i vidt omfang opvejet af et fald i importen til Forbundsrepublikken Tyskland, Det forenede Kongerige, Nederlandene og Belgien.
In the Netherlands, where natural gas meets half of the country's energy needs, there was a fall in consumption of almost 3% whilst Luxembourg, a relatively small user of natural gas, showed a fall in consumption of about 15# on top of the 20# fall in the previous year.
Den andel af de samlede forsyninger, som importen fra lande uden for Fællesskabet tegner sig for, holder sig omkring 27%.
The Federal Republic of Germany and the United Kingdom also recorded falls in consumption in I982, of about 5% and 3# respectively.
Norge er fortsat den vigtigste kilde for import til Fællesskabet og leverer naturgas til alle betydelige gasforbrugende medlemsstater med undtagelse af Italien.
These falls in consumption were partially offset by increased demand in other Member States based on increased supplies, either from import projects or indigenous production.
For tiden er USSR den næststørste tredjelandsleverandør af naturgas til Fællesskabet med eksport til Forbundsrepublikken Tyskland, Italien og Frankrig. Den tredje store
In the case of Italy, increased consumption, mostly accounted for by an increase in the use of natural gas for electricity generation, was based on both increased imports and an 11£ increase in production.