natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Såfremt formålet hovedsagelig er at be-
Such 'promotive' roles require the instrument to be capable of selectivity and this, in practice, has been
) I modsætning til "intern stringens", som er den strenghed/lemfældighed, hvormed ansøgningerne undersøges på grundlag af afgørelseskriterierne.
As opposed to 'internal stringency' which is the severity/leniency with which applications are examined against the decision criteria.
Ikke—finansielt baseret
Projectbased
Finansielt baseret
Financial based
Valgfri
Additive
Autoiaatisk
Alter­native
-) Anvendes ikke længere i praksis
No longer in practice.
Sådanne "stimulerende" roller kræver, at instrumentet er i stand til at være selektivt, og dette har i praksis vist sig at kræve en tilladelseskomponent. Dette bidrager til at forklare, hvorfor de franske og hollandske agglomerationspolitikker indeholder tilladelseskomponenter.
- 85 found to require a permit component.
Det oprindelige hollandske system opviste den højeste grad af "ekstern strin gens", som antog den ovenfor beskrevne form.
The initial Dutch system displayed the highest degree of 'external stringency' being in the form described above.
Efter at dets skattemæssige elementer er blevet suspenderet, må det imidlertid nu anses for at besidde mindre "ekstern stringens" end i sin oprindelige form.
However, with the suspension of its fiscal elements it must now be regarded as having a lower 'external stringency' compared to its initial form.
Den laveste grad af "ekstern stringens" findes i Italien, idet den "alternative" karakter af det skattemæssige element bevirker, at dette er styringens vigtigste faktor, eftersom det tillader, at man undgår tilladelsessystemet.
The lowest degree of 'external stringency' is found in Italy in that the 'alternative' nature of the fiscal element causes this to be the principal factor of the control since it allows the permit system to be avoided.
I Det forenede Kongerige og Nederlandene er der taget projektbaserede styrings midler i anvendelse, som ifølge opfattelsen i disse lande har den fordel, at de er mindre omfattende styringsmidler, medens Frankrig har taget et virksomhedsbaseret styringsmiddel i anvendelse, hvor man kan fremføre det argument, at et omfattende instrument er ønskeligt, fordi det afhjælper problemerne med usikkerhed og uvilje.
Projectbased controls have been adopted in the United Kingdom and the Netherlands, which have the perceived advantage in those countries of being less comprehensive controls, while France has adopted a firmbased control, where it can be argued that comprehensiveness is desired because it alleviates the problems of uncertainty and hostility.
Italien har både projekt- og virksomhedsbaserede sty ringsmidler og får det bedste eller det værste ud af disse karakteristika.
Italy has both project and firmbased controls, getting the best, or worst, of these features.
Både Det forenede Kongerige og Frankrig har ikke-finansielt baserede styrings midler (udtrykt ved definitionen af maksimumsgrænserne for fritagelse), medens instrumenterne i Italien og Nederlandene er finansielt baseret.
Both the United Kingdom and France have nonfinancial based controls (in terms of the definition of exemption limits) while in Italy and the Netherlands, these are financial based.
Vi har vist, at man alene på grundlag af kriteriet om overvågningsevne må foretrække sty ringsmidler, der ikke er finansielt baseret.
We have shown that, solely on the basis of an ability to police criterion, nonfinancial based controls (in the forms adopted) are preferable.
Når vi sammenlægger politik- og instrumenttypologierne, ses det, at muligheden for at foretage brugbare sammenligninger er meget begrænset.
When we add together the policy and instrument typologies, it can be seen that the potential to make useful comparisons is extremely limited.
Der kan ikke iagttages nogen klar lighed mellem for eksempel de målsætninger, der er opstillet for politikken, og udformningen af det instrument, der skal anvendes til at opfylde disse målsætninger.
No clear cut similarity can be observed between, for example, the objectives set for policy and the design of the instrument used to achieve these objectives.
En sammenligning af de tre regionalpolitiske in strumenter, IDC, Agrément og Autorisation, på grundlag af deres udformning med hensyn til tilladelsesmæssige/skattemæssige komponenter viser, at der ikke er to instrumenter, der er ens, medens man når frem til en lignende konklusion med hensyn til de agglomerationsbestemte instrumenter.
Comparing the three regional policy instruments, the IDC, Agrément and Au thorization, against their design in terms of permit/fiscal components shows no two cases alike while a similar conclusion is found for the agglomerational instruments.
Ikke blot kan de politiske beslutningstagere anvende styringspolitikker af forskellige grunde, men inden for rammerne af de målsætninger, der stort set ligner hinanden, kan de udforme instrumenterne for styringspolitikken på vidt forskellige måder (og det har de faktisk gjort).
Not only can policymakers adopt control policies for different reasons but also, within similar broad objectives, they can, and indeed have, designed the instruments of control policy in quite different ways.
GENNEMFØRELSEN AF STYRINGSPOLITIKKEN
THE IMPLEMENTATION OF CONTROL POLICIES
Efter at vi har gennemgået styringsmidlerne ud fra en målsætnings- og udform— ningssynsvinkel, undersøger vi i dette kapitel de måder, hvorpå disse politik ker er blevet ført ud i livet.
Having discussed the controls from the perspectives of objectives and design, we examine in this section the ways in which these policies have been implemented.
Vi kan koncentrere vor undersøgelse af gennetaførelsesprocedurerne ved at opdele dem i to dele:
We can focus our examination of implementation procedures by dividing these into two parts:
- For det første, "éngangsindsatsen" hvor man etablerer det apparat, der administrerer styringsmidlerne.
(a) Firstly, the 'one-time' effort of setting up the machinery by which the controls are administered.
Her gennemgår vi faktorer såsom afgørelseskriterier ved behandlingen af ansøgningerne om tilladelse samt de karakteristiske træk ved det administrerende organ.
Here we discuss such factors as the decision criteria against which applications for permits are examined as well as the characteristics of the administering agency;
- For det andet, den "vedvarende" indsats, hvorved administrationen søger at forfølge målsætningerne for politikken.
(b) Secondly, the 'continuing' effort by the administration seeks to pursue policy objectives.
I denne henseende undersøger vi de vidt forskellige måder, hvorpå administrationerne bruger tilladelsessystemet til at opfylde politikkens målsætninger, f.eks. ved hjælp af afslag, for handlings- eller vejledningsprocedurer.
In this respect, we examine the varieties of ways by which administrations use the permit system to fulfil policy objectives, e.g. by refusal, bargaining or information procedures.
I den første del af dette kapitel vil vi i korthed beskrive styringsmidlerne set i relation til de ovennævnte karakteristika, hvilket vil muliggøre en sammenligning af disse i anden del og af en række konsekvenser, af de forskellige «åder, hvorpå styringsmidlerne er blevet gennemført.
The first part of this section will briefly describe the controls in terms of the above features which will allow, in the second part, a comparison of the controls in these respects as well as a number of implications following from the different ways in which the controls have been implemented.
Dette kapitel beskæftiger sig kun med tilladelsessystemerne. Redevance, der er et automatisk skattemæssigt system, bliver ikke behandlet.
This section is only concerned with the permit systems; the Redevance, being an automatic fiscal system, is not discussed.
I dette afsnit vil vi undersøge styringsmidlerne i henhold til følgende karakteristika: teristika:
In this section we will examine the controls according to the following fea tures :
Vi bemærkede i kapitel 2, at formuleringen af målsætningerne for alle de un dersøgte styringsmidler er holdt i vage og svævende vendinger som f.eks. en bedre fordeling af erhvervslivet, bedre økonomisk ligevægt, større industriel decentralisering eller en lavere koncentration.
We noted in Section 2 that for all the controls examined, the objectives are generally framed in rather broad and nebulous terms, such as the better dis­tribution of industry, better economic balance, greater industrial diversifi­cation or less congestion.
De kriterier, som benyttes ved behandlingen af ansøgningerne om tilladelse, kan betragtes som den måde, hvorpå man tilstræber disse vagt af nå formulerede målsætninger, og gennem gangen af dem gør det muligt for os at finde frem til, hvordan regeringerne har fprtolket disse målsætninger, om der eksisterer hierarkier inden for mål sætningerne, og om der bestør en modsætning mellem målsætningerne for politik ken og den måde, hvorpå den føres ud i livet.
The decision criteria, against which applications for permits are examined, can be regarded as the way on which these vague ob­jectives are made operational and their examination allows us to identify the way in which administrations have interpreted these objectives, whether hier­archies exist within objectives and whether there is any conflict between the objectives of policy and the way in which the policy is implemented.
I henhold hertil fremtræder afgørelseskriterierne for styringsmidlerne således:
Given this, the position of the controls in terms of decision criteria, is as fol­lows :
Ansøgninger om IDC-tilladelser behandles i henhold til to hovedkriterier for afgørelser:
Applications for IDC permits are examined against two main decision criteria:
I denne forbindelse foretager administrationen en kvalitativ bedømmelse af, om det "med rimelighed kan forventes", at projektet vil'kunne udflyttes til de støttede områder, eller, hvis dette ikke er til fældet, til andre "administrativt foretrukne områder" inden for det styrede område.
In this respect, the administration makes a qualita­tive judgment on whether or not the project could 'reasonably be expected' to relocate to the assisted areas, or failing that, to other 'government preferred areas' within the controlled area.
Dette kriterium tager hensyn til, hvilken tilknytning projektet har til den foreslåede lokalisering, projektets størrelse og dets karakter (f, eks. om det består af en udvidelse eller en etablering af en ny virksomhed, om det drejer sig om et lille familieforetagende eller udgør en del af en del af en stor virksomhed osv.),
This criterion takes'into consideration such factors as the ties of the project to the proposed lo­cation, the size of the project and the nature of the project (e.g. whether it is an extension or new firm, whether it is a small family business or part of a large enterprise etc).
Dette kriterium vedrører den indvirkning, sora projektet vil have på arbejdsmarkedet i den påtænkte lokalisering.
This criterion relates to the labour market impact of the project in the proposed location.
Det anvendes først og fremmest til at forhindre en "overophedning" af økonomien, hvis den efter spørgsel efter arbejdskraft, som projektet medfører, ville kunne forstærke inflationstrykket i de tilfælde, hvor der i forvejen herskede en relativ mangel på arbejdskraft i den påtænkte lokalisering.
It is used principally to prevent 'over­heating', where the project's demand for labour could stimulate infla­tionary pressure when the labour market in the proposed location was rel­atively tight.
Dette kriterium afspejler snarere den makroøkonomiske målsætning bag styringen end en målsætning, der er "intern" for det styrede område.
This criterion reflects primarily the macroeconomic objec­tive behind the control, rather than any objective 'internal' to the con­trolled area.
Den sidstnævnte målsætning, der f, eks, kan bestå i en forbedring af den intraregionale ligevægt, tilstræbes også af mobilitetskriteriet, idet man forsøger at dirigere nogle projekter til alternative lokaliseringer i det styrede område i de tilfælde, hvor de ikke kunne forventes at blive udflyttet til de støttede områder.
The latter, for example improving intraregional balance, is also sought by the mobility criterion in terms of its attempt to steer some projects to alternative locations in the controlled area when they could not be expected to relocate to the assisted area.
Med hensyn til kriteriet om den lokale indvirkning eller "overophedning" bedømmes dette i relation til det "antal ledige stillinger, der forbliver ubesat i en betydelig periode, f.eks. to eller tre måneder 1)".
In terms of the local impact or 'overheating' criteria, this is judged in relation to the 'number of vacancies remaining unfilled for a considerable period, say two or three months ' . ■*·
I praksis eksisterer der et tydeligt hierarki inden for disse afgørelseskriterier, således som den følgende matrix viser:
In practice, there is a distinct hierarchy within these decision criteria, as the following matrix shows:
Er projektet mobilt?
Project mobile
IDC afslået IDC afslået
IDC refused
IDC godkendt IDC afslået
IDC refused
Dette viser, at mobilitet er hovedkriteriet, hvilket afspejler, at IDC først og fremmest er et regionalpolitisk instrument.
This shows that mobility is the main criterion, reflecting that the IDC is primarily an instrument of regional policy.
Ansøgninger godkendes kun i de tilfælde, hvor de betragtes som Ikke mobile oj > har en acceptabel lokal ind virkning. Det bør bemærkes, at de faktorer, der tages med i betragtning ved evaluering en af projekter i henhold til disse afgørelseskriterier, i almindelighed ikke er prioriteret eller kvantificeret.
It should be noted that the factors taken into consideration in evaluating projects in terms of these decision criteria are generally unranked and unquantified.
Der er normalt ingen faste holdepunkter elier tommelfingerregler til at afgøre, hvornår projekter skal godkendes el ler afslås.
There are normally no cut-off points or rules of thumb to say when projects should be approved or refused.
Hvert enkelt tilfælde behandles efter dets individuelle fortjenester. ster.
Each case is treated according to its individual merits.
Der er imidlertid én undtagelse fra denne almindelige regel: spekulationsansøgninger (dvs. ansøgninger, der er indgivet af entreprenører, der endnu ikke ved, hvem der bliver lejeren) afslås normalt på nogle få undtagelser nær.
However, there is one exception to this general rule; speculative applications (i.e. made by developers where the tenant is not yet known) are, with some exceptions, normally refused.
Grunden hertil er, at med styringsmidlets nuværende udformning ville en god kendelse forhindre adeministrationen i at foretage en undersøgelse af den kom mende lejer på grundlag af afgørelseskriterierne.
This is so as approval could, given the present design of the control, prevent the administration from examining the eventual tenant against the decision criteria.
De afgørelseskriterier, der anvendes til at evaluere ODP-ansøgninger, ligner i høj grad de kriterier, der anvendes for IDC - mobilitetspotentiel og lokal ind virkning - og der eksisterer det samme hierarki med mobilitet som hovedkriteriet.
The decision criteria used to evaluate ODP applications are very similar to those for the IDC - mobility potential and local impact - and the same hier archy exists with mobility being the major criterion.
Dette virker ikke overraskende i betragtning af, at vi har vist, at ODP-politikken stort set er blevet kopieret efter IDC-politikken.
This is not surprising given that we have shown that ODP policy was largely copied from the IDC.
Der er imidlertid visse forskelle mellem de to styringsmidler. Et første punkt vedrører spekulationsansøgninger, som også i dette tilfalde normalt afslås.
There are, however, some differences between the two controls.
Det vigtige aspekt er imidlertid her, at de fleste kontorvirksomheder snarere lejer end køber deres lokaler, således at en større andel af ansøgningerne er spekulationsansøgninger i forhold til, hvad der er tilfældet med IDC.
The important aspect here, however, is that the majority of office firms rent rather than buy their premises, so that, in comparison to the IDC, a larger share of applications are speculative.
Alt andet lige bevirker dette, at ODP er et strammere styringsmiddel for etableringen af nyt etageareal end IDC.
This causes, ceteris paribus, the ODP to be a stricter control on the creation of new floorspace than the IDC.
En anden faktor er, at kontorvirksomheder i praksis som regel er mindre mobile end industrivirksomheder.
A second factor is that, in practice, office firms are generally less mobile than industrial ones.
Medens alle projekter behandles på grundlag af mobilitetskriteriet, gives afslag på ikke-spekulationsprojekter derfor som regel enten af grunde som f.eks. den lokale indvirkning, eller fordi projektet vil kunne udflyttes til en "administrativt foretrukken lokalisering" i det styrede område, i modsætning til IDC, hvor de fleste afslag skyldes et ønske om at til skynde til udflytning til de støttede områder.
Thus, while all projects are examined against the mobility criterion, refusals for non-speculative projects generally result because of either local impact grounds or because the project could relocate to a 'government preferred location' in the controlled area, in contrast to the IDC where the majority of refusals occur because of a desire to stimulate re location to the assisted areas.
Administrationen undersøger mulighederne for alternative forretningslokaler i relation til dette særlige træk ved kontorvirksomheder, nemlig deres begrænsede mobilitetspotentiel, og der kan udstedes afslag med det formål at tilskynde til en flytning til sådan ne lokaler, hvilket tjener til at begrænse de forhåndenværende lokaler, som
In relation to this feature of office firms, their limited mobility potential, the administration examines the availability of alternative premises, and refusal may be issued to encourage a move into such premises, which serves to limit the availability of premises into which firms could freely move.
Et stort antal ledige kontorer ville nedsætte styringsmidlets mulighed for at identificere og bringe de inacceptable projekters adfærd under kontrol.
A large stock of vacant offices would reduce the potential of the control to identify and constrain the behaviour of unacceptable projects.
Endelig er der en række "formildende omstændigheder", som på forskellige tids punkter og i varierende omfang er blevet taget med i betragtning for at blive anført til støtte for godkendelse, når der ikke var klare grunde til afslag -i de tilfælde, hvor bebyggelsen frembød fysiske planlægningsfordele, Devirkede en forøget effektivitet med henblik på at tilvejebringe tilstrækkeligt nyt etageareal til dækning af handelens væsentlige behov, eller i de tilfælde, hvor lokaliseringen var forenelig med den regionale fysiske strategi.
Finally, there are a number of 'mitigating circumstances' which have, at dif ferent times and to varying degrees, been taken into consideration to support approval when there was no clear case for refusal - where the development showed physical planning benefits, provided gains to efficiency, to provide a sufficiency of new floorspace for the essential needs of commerce or where the location was compatible with the regional physical strategy.
I den allerseneste tid har regeringen vist sig rede til at godkende nogle spekulationsansagr.inger i Londons centrale byområder.
More re cently, the government has been prepared to approve some speculative applications in the inner areas of London.
Ligesom det er tilfældet med IDC - altså bortset fra prioritetsrækkefølgen for de to hovedkriterier for afgørelser - er de faktorer, der tages med i betragtning ikke blevet prioriteret eller kvantificeret.
90 decision criteria, the factors taken into consideration are unranked and unquantified.
Der anvendes to hovedkriterier for afgørelser i Agrément-proceduren:
There are two main decision criteria used in the Agrément procedure:
Dette vurderes både med hensyn til selve projektet og, i de tilfælde, hvor det tager form af en udvidelse af en eksisterende virk somhed, af selve denne virksomhed.
This is assessed in terms of both the project itself and, where it takes the form of an expansion by an existing firm, of that firm itself.
Dette kriterium, der afspejler styringens regionalpolitiske målsætning, tager følgende faktorer med i betragtning; - Størrelsen af projektet, især med hensyn til beskæftigelsen.
This criterion, reflecting the regional policy objective of the control, takes the following factors into consideration: (i) The size of the project, particularly in terms of employment.
Alt andet lige forventes større projekter at være mere mobile, eller, hvis de skønnes be rettigede til godkendelse, søger man at finde en "erstatningsudflytning". - Moderselskabets størrelse, hvilket siger noget om dets evne eller potentiel til at forhandle og foretage "erstatningsudflytninger". - Tilknytningen til en lokalisering i Paris, hvor det er en generel retningslinie, at projekter opfattes som ikke-mobile, når over 70% af kunderne og leverandørerne er baseret i Parisregionen. - Niveauet for faglig og anden uddannelse med hensyn til den projektrelaterede beskægtigelse.
Ceteris paribus, larger projects are expected to be more mobile or, if they warrant approval, then a 'compensatory relocation' is sought; (ii) The size of the parent firm, which is indicative of the ability or potential to negotiate and to make 'compensatory relocations'; (iii) Ties to a Paris location, where a general guideline is that projects are seen as non-mobile when over 70% of their clients and suppliers are based in the Paris region; (iv) The skill and qualification levels of the project-related employment.
Dette er det vigtigste kriterium, eftersom den kendsgerning, at projektet kræver arbejdstagere med en høj faglig uddannelse, er et tegn på et lavt mobilitetspotentiel, idet det ville være vanskeligt at finde en sådan arbejdskraft i provinsen, og den i almindelighed vil være uvillig til at flytte fra Paris.
This is the most important criteria since if the project re quires highly-skilled workers, this is indicative of low mobility potential as it would be difficult to find such labour in the provinces while such labour is generally unwilling to migrate from Paris.
- Projektes "fornemhed", hvorved man forstår, om det har nationale eller internationale funktioner, som vil være afgørende både for behovet for en central lokalisering og muligheden for at finde egnet arbejdskraft.
(b) The 'nobility' of the project, which examines whether the project has na tional or international functions which would determine the need for a central location as well as the ability to find suitable labour.
"Fornemhed" vurderes derfor på grundlag af kvalitative arbejdsmarkedskriterier i stedet for kvantitative (således som det er tilfældet med de britiske styringsmidler).
'Nobility' is therefore assessed according to labour market criteria, at the qualitative rather than quantitative (as with the UK controls) level.
Da det vigtigste mobilitetskriterium er det kvalitative arbejdsmarkedskarakteristikon, viser det sig, at der ikke findes noget hierarki inden for de to hovedkriterier for afgørelser, nemlig mobilitet og "fornemhed".
Given that the major mobility criterion is the qualitative labour market fea ture, it turns out that there is no hierarchy within the two main decision criteria, mobility and 'nobility'.
Faktisk kan det ene ses som modsat det andet.
In fact, one can be seen as the inverse of the other.
Grunden hertil er, at projekter, der kræver stort set ufaglært arbejdskraft, betragtes som mobile, eftersom en sådan arbejdskraft er til rådighed i provinserne, og også som ikke "fornemme".
This follows because projects requiring largely unskilled labour are regarded as mobile, since such labour is available in the provinces, and also as not being 'noble'.