natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ret ten til at konsultere sådanne dokumenter stammer fra den almindelige ret til åt forsvare sig.
It could also comprise access to files held by the private sector (insurance companies, for exam ple).
En række organer giver denne form for adgang, uanset om den pågældende borger er involveret i en rets- eller appelsag.
This has resulted in a number of specific access rules for each subject of information;
Denne udvikling har ført til, at der er blevet opstillet nogle særlige bestemmelser for, hvornår man kan få adgang til de for skellige former for oplysninger.
A number of Member States and third countries, therefore, gradually adopted a series of measures designed to open up and improve public administration.
Tidligere var de offentlige myndigheder i flere lande i deres arbejde tilbøjelige til at basere sig på fortrolighedslove, som var udformet ud fra ønsket om at beskytte overordnede samfundsinteresser (dvs. for svar, udenrigsanliggender osv.).
Publicadministrationsinmanycountrieshaveinthe past often tended to carry out their work within a framework of secrecy laws designed to protect major public interests (e.g. defence, foreign affairs, etc.).
Der blev derfor indført sikkerhedsbestemmelser med det formål at sikre beskyttelsen af de oplysninger, som ikke var beregnet på offentliggørelse.
Security regulations were thus established to ensure that information not destined for public release remained protected.
Herudover har lovgivningen til beskyttelse af borger ne på f.eks. sundheds- og skatteområdet traditionelt været ret omfattende.
(iii) general access to information held by public authorities (regardless of whether or not the in dividual/company concerned has a specific in terest or is involved ina lawsuit).
— Adgang for berørte enkeltpersoner til at konsultere dokumenter indeholdende personlige oplysninger. Som eksempel kan nævnes offentli ge myndigheders dokumenter om f.eks. udnævnelse og indstilling.
Furthermore, legislation protecting the citizens themselves with regard to such issues as health and fiscal matters traditionally has been quite important.
Også den private sektors do kumenter (f.eks. forsikringsselskaber) kan være omfattet af denne regel. Som et resultat heraf er der blevet udarbejdet en række særlige regler om adgang til de forskellige former for informa tioner.
The measures vary from an obligation to pre-consult the public (through, for example, the issuing of Green and White Papers), the right to call for a public hearing and the granting of a right to the public to propose legislation which the relevant public authority would then be obliged to adopt or to consider.
Der har således været en dobbelt begrundelse for at begrænse informationen om de offentlige myndigheders forvaltning, nemlig at beskytte både offent lige og private interesser.
A dual-track rationale for restricting information on public administration can therefore be seen: to pro tect both public and private interests.
Disse nationale foranstaltninger omfattede nogle mekanismer, som havde til formål at øge offentlighedens deltagelse i den administrative beslutningsproces.
The fact-finding carried out indicates that, following the developments described above, however, the situation in individual countries varies.
Dette har ført til, at der er blevet vedtaget en række love om generel adgang til oplysninger.
Active and passive information supply
Foranstaltningerne omfattede også en udvidelse af bestemmelserne om, at beslutninger i højere grad skal forklares og berettiges over for offentligheden, at offentliggørelsen af de endelige beslutninger skal forbedres, og at mulighederne for at appellere administrative beslutninger skal øges.
The measures also included the reinforcement of provisions dealing with improved explanation and justification of decisions to the public, the improved publication of final decisions and increased oppor tunities for appeal against administrative decisions.
I visse tilfælde blev der skabt nye appelmuligheder, f.eks. gennem indfø relse af en ombudsmand.
In certain cases, new ways of appeal were created, such as the establishment of an ombudsman.
Myndighederne har traditionelt informeret borger ne om sine beslutninger ved hjælp af en eller anden form for officiel publikation (statstidende e.l.).
The traditional way in which a government ad ministration informs the public of its decisions is through some form of official publication (journal, gazette, etc.).
Bor gerne er også blevet holdt underrettet gennem det faktum, at ministrene er ansvarlige over for parlamentet, og gennem tilsyn fra eksterne organer som revisionsret og domstole, offentlig adgang til parlamentets plenarmøder og dets forskellige udvalg og endelig gennem en lovbestemt ret til at indbringe sager for myndighederne.
The public is also kept informed through the accountability of ministers to parlia ment, through the oversight of such external bodies as the court of auditors and law courts, through public access to plenary meetings of parliament and its various select committees and, finally, through a statutory right of petition.
Af den gennemførte undersøgelse fremgår det imidlertid, at situationen som følge af den ovenfor be skrevne udvikling varierer i de enkelte lande.
The survey has shown that there are essentially two ways in which more access to information can be achieved.
I nogle lande har offentligheden kun adgang til en særlig form for oplysninger, hvorimod der i andre lande er en generel adgang til oplysninger. I en tredje gruppe lande har man indført begge former for adgangsbestemmelser. stemmelser.
Firstly, there is the general (legal) obliga tion upon government departments actively to make all appropriate information (e.g. circulars, policy statements, departmental directories, etc.) available to the public at their own initiative.
Endelig godkendte en række lande også princippet om, at informationer, som de offentlige myndigheder er i besiddelse af, som hovedregel skal være til gængelige for offentligheden, medmindre det ud trykkeligt er angivet, at informationerne af et begrænset antal veldefinerede årsager er undtaget fra reglen om offentlig adgang.
Finally, a number of countries also adopted the prin ciple whereby information held by public authorities is generally open to the public unless such access has been explicitly exempted for a limited number of specified reasons.
ADGANG TIL OPLYSNINGER -EN SAMMENLIGNENDE UNDERSØGELSE
ACCESS TO INFORMATION -A COMPARATIVE SURVEY
Undersøgelsen har vist, at der i al væsentl ighed er to måder at udvide adgangen til oplysninger på.
Three trends can be identified which relate to the strengthening of access to information held by public authorities:
11960erne var der en stigende tendens til at mene, at forholdet mellem myndigheder og borgere burde gøres mere åbent.
During the course ofthe 1960s there was a growing belief that such a relationship between government and those it governs should be supplemented with a more open approach.
Denne holdning hang sammen med ønsket om en styrkelse af demokratiet gennem en mere demokratisk styreform.
This belief arose from a desire for a stronger form of democracy, i.e. a more democratic form of government.
Man mente, at der burde være større åbenhed i den offentlige forvaltning, ¡sær i den måde, de enkelte sager behandles på.
It was felt that the public's business, in particular the way its affairs are administrated, should be conducted more publicly.
En anden drivkraft var det faktum, at medens ad ministrationerne fik overdraget flere og flere opgaver, syntes parlamentskontrollen at være mindre effektiv.
Another driving force was the fact that whilst ad ministrations were being entrusted with more and more tasks, parliamentary control appeared to be less effective.
Følgende tre tendenser har gjort sig gældende i for bindelse med udvidelsen af offentlighedens adgang til informationer, som de offentlige myndigheder er i besiddelse af:
access to consult administrative files was given to those members of the public who are a party in a lawsuit. The consultation of such files stems from the general right of defence.
Desuden mente man, at en mere åben fremgangsmåde ville afstedkomme en oplyst debat om offentli
In several in stances this form of access is granted regardless of whether or not the memberof the public is in volved in a judicial (appeal) procedure.
ningspligten til beskyttelse af offentlige og private interesser).
Which authorities are obliged to grant access?
For det andet er der den mere passive (lovbestemte) forpligtelse for offentlige myndigheder til at gøre oplysninger tilgængelige efter anmodning fra en borger.
Secondly, there is the more passive (legal) require ment for government departments to make informa tion available upon request by a member of the public.
Denne forpligtelse omfatter også adgang til informationer, som udgør grundlaget for regeringsbeslutninger, dvs. rapporter, undersøgelser, referater, noter, cirkulærer, anvisninger, udtalelser, planer, fakturaer, protokoller, indeks og andre former for in formationer, som findes på skrift, edb elleret audiovisuelt medium.
This includes access to information which forms the basis of governmental decisions such as reports, studies, minutes, notes, circulars, instruc tions, opinions, forecasts, invoices, registers, indexes and other sorts of information which are held in writ ten, computerized or audiovisual form.
Det varierer fra land til land, hvilke offentlige myndigheder der er omfattet af lovgivningen om adgang til oplysninger, afhængigt af styreformen.
The public authorities bound by the access to infor mation legislation differ from one country to another depending on the form of government.
I forbundsstater er forbundsmyndighederne (inkl. uafhængige kontrolorganer) generelt bundet af lovgivningen om adgang til oplysninger.
Broadly speaking, in federal systems, federal authorities (in cluding the independent regulatory agencies) are the object of access legislation.
Herudover findes der ofte på nationalt (i modsætning til føderalt) plan en lovgiv ning, som giver adgang til oplysninger, som de nationale myndigheder ligger inde med. F.eks. i Belgien er der både på føderalt og regionalt plan blevet taget initiativ til at sikre adgang til oplysninger.
Moreover, often State ( as opposed to federal) legislation exists which provides access to information held by State authorities.
I andre regeringssystemer er det ofte sådan, at al le offentlige myndigheder (inkl. kontrolorganer) er om fattet af lovgivningen om adgang til oplysninger.
In Belgium, for example, initiatives are taken at both federal and regional levels to provide access to information,
Indførelsen af en særlovgivning om offentlighedens adgang til oplysninger betragtes som en afgørende forudsætning for, at et frit samfund kan fungere, da en sådan lovgivning øger demokratiet i forvaltningsprocessen.
The introduction of specific legislation dealing with the public's right of access to information is con sidered to be a vital element in the proper function ing of a free society as it further extends democracy within the administrative process.
Retten til oplysninger betragtes følgelig som en grundlæggende borgerlig rettighed. Det dre jer sig om forholdet mellem en administration og de borgere, som den betjener (tredje generations men neskerettigheder).
The right of ac cess to information is consequently viewed as a fun damental civil right.
Europarådet har vedtaget en hen stilling om adgang til de oplysninger, som offentlige myndigheder ligger inde med. I henstillingen opfordredes medlemsstaterne til at indføre systematisk adgang til sådanne oplysninger.
In this regard, the Council of Europe adopted a recommendation on a right of access to information held by public authorities. It invited the Member States to introduce a systematic right of access to such information.
Nogle love indeholder også nogle særlige bestemmelser om adgangen til oplysninger og udtalelser fra uafhængige rådgivende organer, dvs. organer, der rådgiver de offentlige myndigheder inden for et sær ligt område.
I n other governmental systems it is often the case that all public authorities (including the agencies) are governed by legislation concerning access to infor mation.
Der nævnes en række andre fordele til støtte for ind førelsen af en lovgivning om adgang til oplysninger, heriblandt et system til at føre kontrol med de offent lige myndigheders virksomhed, forbed ring af styringen og sikring af en bedre fordeling af ressourcerne, øget interesse blandt borgerne til at bidrage til det of fentliges arbejde samt fremme af en oplyst debat om og interesse for almenvellet.
Some statutes also include specific provisions with regard to the right of access to information and opinions originating from independent advisory bodies, i.e. bodies to advise one or more public authorities on a particular subject.
Den sammenlignende undersøgelse fokuserede på bestemmelser om adgangen til oplysninger efter an modning (passiv informationsformidling), således som den er fastsat i lovgivningen om generel adgang til oplysninger.
The comparative survey focused on rules dealing with access to information available upon request (passive information supply), as laid down in general access to information legislation.
Undersøgelsen beskæftiger sig ikke med den særlige lovgivning om adgang til specielle former for information eller med de offentlige myndigheders aktive informationsformidling.
It does not deal with specific access laws to a particular kind of information nor with active information supply by public authorities.
Det første af disse emner er blevet grundigt behandlet i en an den undersøgelse, som blev gennemført efter an modning fra Kommissionen (Publaw 1, 1991).
The first of these issues has been extensively examined in the framework of another study, at the request of the Commission (Publaw 1, 1991).
På baggrund af denne undersøgelse har Kommissionen fremsat en række forslag på dette område (se ne denfor).
In the light of this study, the Commission has made certain proposals in this area (see below).
Arten af de ønskede oplysninger
A number of other benefits are cited in support of the introduction of access to information legislation.
Størstedelen af de love om generel ret til oplysninger, der er blevet undersøgt, indeholder bestemmelser om, at enhver person uanset nationalitet har ret til at benyttesigaf adgangen til oplysninger.
Most ofthe general access laws studied contain pro visions whereby any person, regardless of his or her nationality, has the right to exercise access to infor mation.
I næsten alle tilfælde har den borger, der anmoder om oplys ninger, ikke pligt til at begrunde anmodningen.
In virtually all cases the individual making the request for information is under no obligation to give a reason for his or her request.
Hvordan stilles oplysningerne til rådighed for offen t-ligheden?
How is information made available to the public?
Inden for Fællesskabet har Danmark, Frankrig, Grækenland og Nederlandene love, hvori det fastsættes, at borgerne har en generel ret til at få adgang til oplysninger fra statsadministrationen.
Within the Community, Denmark, France, Greece and lhe Netherlands have statutes establishing general public rights of access to government infor mation.
I Belgien er udkasttillovforslagom indførelse af retten til adgang til oplysninger for øjeblikket til drøftelse på forbunds- og regionalplan.
In Belgium, draft proposals on establishing the right of access to information are currently under discussion at federal and regional level.
Som det også er tilfældet i mange andre lande, indeholder Portugals, Spaniens og Nederlandenes forfatninger bestemmelser om en generel ret til adgang til oplysninger, uden at der dog er gennemført nogen specifik lovgivning endnu i Portugal og Spanien.
As is also the case in many other countries, Portugal, Spain and the Netherlands have constitutional provisions regarding a general right of access to information without, however, Portugal and Spain having yet implemented specific legislation.
De love, der er blevet undersøgt, giver i princippet offentlig adgang til alle former for oplysninger, som en offentlig myndighed er i besiddelse af, og som findes i form af bestående dokumenter.
The statutes examined in the survey grant, in princi ple, public access to any kind of information held by a public authority which is contained in existing documents.
Udtrykket »dokument« defineres bredt, således at det ikke blot om fatter traditionelle formater såsom skrevne papirer og fotografier, men også mere moderne medier (f.eks. mikrofilm, disketter, magnet-, video- og lyd bånd).
The term 'document' is defined broadly to include not only traditional formats such as writ ten papers and photographs but also more modern information carriers (e.g. microfilms, computer disks, magnetic, video and audio tapes).
Det er også et grundprincip, at en anmodning om oplysninger kun imødekommes, hvis det kan ske, uden at der skal fremskaffes oplysninger, som ikke allerede findes (gennem indsamling og resumering af data fra forskellige kilder).
It is also taken as a basic principle that a request for informa tion will only be granted provided it does not necessitate the creation of information that does not exist (e.g. compiling and summarizing data from a number of separate sources).
Derer i store træk fire måder, hvorpå en person kan få de oplysninger, han el ler hun søger.
Outside the Community, statutes granting access to information in the United States of America, Canada, Norway and Sweden have been studied.
Det kan enten ske ved at anmode om en fuldstændig kopi, et resumé, et uddrag eller mulighed for selv at gennemgå dokumentet.
There are essentially four ways in which an in dividual can obtain the information: either by re questing a full copy, a summary, an extract or an op portunity to examine the document in person.
Når den offentlige myndighed beslutter, hvilken af disse muligheder den skal vælge, skal den tage hensyn til ansøgerens ønsker.
In deciding which of these alternatives it should choose, the publicauthority concerned must bear in mind the preferences expressed by the individual making the request.
Uden for Fællesskabet har man undersøgt de love, dergiveradgangtiloplysningeriUSA, Canada, Norge og Sverige.
In the case of automatic data processing, however, this principle is sometimes difficult to maintain.
I Sverige har retten ti I adgang til oplys ninger været gældende i over to hundrede år.
To take the case of Sweden as an example, the rule has been established that a certain selection or merging of data should be regarded as an existing document if the selection or merging can be produced by routine measures.
Alle disse love (se bilag 2) har en ting til fælles: De giver offentligheden adgang til oplysninger efter an modning (der er dog visse undtagelser fra oplys
All of these statutes (see below Overview of general access laws') have one thing in common: they pro vide the public with a right of access to information upon request (albeit with certain exemptions from compulsory disclosure in order to protect public and private interests).
Sverige er der blevet indført den regel, at selv om der kræves en vis form for udvælgelse af og søg ning efter data, kan det betragtes som eksisterende dokumenter, hvis udvælgelsen og søgningen kan ske ved rutinefunktioner.
In certain cases exemption is compulsory, it is sometimes optional and in other instances it can be either one or the other.
Undersøgelsen har vist, at begrundelsen for at indfø re undtagelser fra lovgivningen om adgang til oplys ninger varierer betydeligt fra land til land.
Regulations in all the countries examined contain exemptions.
Det har vist sig at være vanskeligt at finde noget ma teriale om, hvor meget disse regler er blevet anvendt.
It has proved difficult to find material with which to quantify the use to which these regulations have been put.
Der synes ikke at være nogen centrale registre over modtagne anmodninger.
There do not appear to be any central registers for the filing of requests received.
Af en del af den litteratur, derer blevet gennemgået, fremgår det imidlertid, at de personer og virksomheder, der har benyttet sig af adgangen til oplysninger fra den nationale administration, snarere har haft økonomiske end rent private interesser.
However, in some of the literature consulted, it is indicated that access to government information is used more by individuals or companies who have economic rather than purely civil interests.
Der findes undtagelser fra reglerne i alle de under søgte lande.
(i) exemptions with regard to the protection of general public interest.
EØF-traktaten), at der er pligt til al offentliggøre Fæl lesskabets retsakter (artikel 191 i EØF-traktaten), at der er pligt til at angive, hvilket grundlag retsakterne er baseret på (artikel 190 i EØF-traktaten), at der skal udarbejdes bestemmelser, som forpligter Kommis sionen til at give de berørte parter mulighed for at udtale sigom f.eks. tilfælde, der falder ind under Fæl lesskabets konkurrencebestemmelser gældende for virksomheder (artikel 85-90 i EØF-traktaten), og at der er pligt til en gang om året at offentliggøre en al mindelig beretning om De Europæiske Fællesskabers virksomhed (artikel 18 i traktaten om oprettelse af et fælles Råd og en fælles Kommission).
Information shall not be disclosed if it damages international relations, the security of the State, national security and defence matters, economic and financial interest, the investigation of criminal offences and the prosecution of offenders, inspection activities, etc.;
— Undtagelser til beskyttelse af almenvellets interesser.
(ii) exemptions with regard to the protection of per sonal privacy.
Der bør ikke gives oplysninger, hvis det ska der internationale forbindelser, statens sikkerhed, nationale sikkerheds- og forsvarsspørgsmål, øko nomiske og finansielle interesser, efterforskningen af lovovertrædelser, retsforfølgelsen af lov overtrædere, inspektionsopgaver osv.
In this respect, data specifically related to a person is not disclosed to third per sons if this would cause disproportionate harm to the privacy of the person concerned.
I det franske system er det således, at hvis en anmodning om oplysninger afslås el 1er ikke besvares inden for en bestemt tidsfrist, kan ansøgeren henvende sig til »Commission d'accès aux documents administratifs« (CADA) for at få en begrundelse.
Should a request for information be refused or not answered within a given time period under the French system, the individual making the request can turn to the Commission d'accès aux documents administratifs (CADA) for an avis.
Antallet af afgivne begrundelser er steget støt fra 470 i 1979-1980 til 2 098 i 1989.
There has been a steady increase in the number of avis issued: from 470 in 1979-80 to 2 098 in 1989.
Begrundelse nr. 10 000 blev afgivet i 1989.
The 10 000th avis was given out in 1989.
I alt blev 4% ikke efterkommet, medens 20% af anmodningerne ikke kunne behandles.
In some cases the authorities simply commit themselves 'to reply as soon as possible'.
De hyppigste undtagelser fra oplysningspligten gjaldt oplysninger om tredjemand og personlige oplysninger. Udleverin
Most acts provide an op portunity for the time-limit to be extended in excep tional circumstances and for a varying number of working days.
Frister for, hvornår offentligheden kan forvente svar gen af oplysninger beløb sig til i alt 39,5 mio. dollars,
Charges for making information available to the public
I nogle til fælde forpligter myndighederne sig blot til »at svare hurtigst muligt«.
In thatsame period, 31% of all requested in formation was disclosed, 37% was disclosed in part and 8% was dealt with in an informal way.
De fleste love giver mulighed for at forlænge tidsfristen i særlige tilfælde i et varierende antal arbejdsdage.
In total, 4% was not disclosed while 20% of the requests could not be processed. The most frequently used exemptions were third-party information and per sonal information.