natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Gælden øges stadig, hvorved de samlede rente- og afdragsbetalinger øges yderligere.
Ireland much more than well chosen expenditure cuts.
løbende budgetunderskud, vil skattetrykket igen blive øget med ca. 1 % af BNP.
If the current budget is to be brought back into balance, the restructuring of public expenditure programmes cannot be postponed too long.
Demografiske forhold og den voksende gældsbyrde har i vid udstrækning bidraget til denne vækst. Rentebetalingerne på den offentlige gæld andrager nu over 10 % af BNP og 30 % af det samlede skatteprovenu.
This means taking a selective approach to the provision of services and establishing priorities between expenditure programmes competing for scarce funds.
De udmærkede resultater, man har haft med indenlandsk ikke-monetær finansiering i den seneste tid, peger i retning af, at man i højere grad kunne benytte sig af de indenlandske lånekilder.
was not only due to buoyant exports but also to a sharp reduction in domestic demand which is not expected to continue.
Desuden kunne der på et eller andet tidspunkt opstå »fortrængningsproblemer« (crowding out), hvis der indtræder et varigt økonomisk opsving, især ud fra den betragtning, at en række større statsejede organer også er store låntagere med en samlet lånemasse på ca. 4 % af BNP i 1984.
In the 1979-82 period foreign borrowing financed the series of large deficits.
Selv om de nuværende høje marginalskattesatser ville have en gunstig indvirkning på skatteprovenuet i et vedvarende opsving i efterspørgslen, ville dette ikke være tilstrækkeligt til at genoprette balancen i det løbende budget på grundlag af, hvad der må betragtes som rimelige vækstantagelser.
Reducing foreign borrowing im plies that absorption patterns must be adjusted to warranted levels so that the economy can continue to import the capital goods required at its particular stage of development without running into balance of payments constraints.
Det nuværende beskatningsniveau og den nuværende skattestruktur indebærer også økonomiske omkostninger, og med tiden kan disse hæmme den potentielle vækst i langt højere grad end velvalgte nedskæringer af udgifterne.
This will require more effort than commonly realized. A significant recent development has been a large increase in residual capital outflows.
Hvis der skal genskabes balance på det løbende budget, kan en strukturomlægning af de offentlige udgiftsprogrammer ikke udskydes alt for længe.
This may to some extent reflect underrecording of the current account deficit.
Dette betyder, at man må være mere selektiv i udbudet af offentlige ydelser, og at man må prioritere mellem forskellige udgiftsprogrammer, der konkurrerer om de knappe midler.
Although direct inward investment and hence private capital inflows may pickup from the present subdued level, they may not quickly return to the levels of the 1970s.
Den pris, der må betales for de seneste års høje underskud, kommer klart til udtryk i stigende rente- og afdragsbetalinger.
The price of the high deficits in recent years is now evident in the burgeoning size of debt servicing.
Det indenlandske element udgør i det mindste en overførsel til den indenlandske økonomi, som helt eller delvis atter kan optages som lån.
The domestic element at least represents a transfer to the internal economy some, if not all, of which could be reborrowed.
Rente- og afdragsbetalinger på udlandsgælden, som statskassen i stadig stigende grad har været nødt til at øge for at finansiere et overdrevent højt indenlandsk absorptionsniveau, udgør et ressourcetab for økonomien.
Servicing of the foreign debt however on which the Exchequer had come increasingly to rely to finance excessive levels of domestic absorption, represents a loss of resources to the economy.
Omfanget af dette tab i den nærmeste fremtid på basis af statskassens udlandsgæld pr. 30.9.1983 fremgår af tabellen nedenfor:
The extent of this loss, in the near future, on the basis of Exchequer foreign debt outstanding at 30 September 1983, is set out in the table below :
Plan for rente- og afdragsbetalinger på udlandsgælden ')
Scheduled servicing of foreign debt'
') Til de pr. 30.9.1983 gældende valutakurser og rentesatser.
At exchange and interest rales prevailing at 30 September 1983.
2) (Antagelse 1985-87: gennemsnitlig vækst i BNP på 3,0%. BNP-deOalor 8 %).
(Assumption 1985-87: average GDP growth of3,0%, GDP deflator 8%).
nødvendigt at bevare et tilstrækkeligt antal incitamenter for at tiltrække investeringer eller reinvesteringer fra udenlandske selskabers side, vil de indenlandske virksomheder i frem tiden være nødt til at gøre en større indsats for at skabe
While it will remain necessary to maintain sufficient profit incentive to attract investment or reinvestment by foreign companies, a greater onus will fall on domestic enterprises in future, to supply the output and growth needed to provide employment for a labour force now expanding by almost 2% annually.
De stramme handelsvil-
The economies of Member States
Myndighederne har undgået at gå for forhastet til værks i forsøget på at finde en løsning på Irlands økonomiske problemer, og man har — på baggrund af de sociale og institutionelle begrænsninger — undgået en for drastisk chokterapi. Afgørende for en sådan trinvis politik er imidlertid, at den skal gennemføres konsekvent over en række år.
The authorities have avoided a precipitate approach to the solution of Ireland's economic problems and, bearing in mind the social and institutional constraints, have avoided a once-and-for-all sharp shock approach.
Et opsving i den økonomiske aktivitet vil lette myndighedernes opgave, men vil ikke fjerne behovet for fundamentale og i budgetmæssig sammenhæng temmelig hurtige justeringer. Hvis disse justeringer ikke snart foretages, ville et opsving i den indenlandske efterspørgsel og i de indenlandske for ventninger kunne forværre de ovenfor drøftede problemer.
A recovery in economic activity will ease the task of the authorities but it will not remove the need for fundamental, and in the case of the budget fairly rapid, adjustments.
Den seneste udvikling i energisektoren
IRELAND : Recent Trends in the Energy Sector
De makroøkonomiske rammer
The macroeconomic framework
Energiforsyningen er en stor belastning for den irske økonomi :
Energy constitutes an important constraint on the Irish economy:
Af de nedenfor undersøgte årsager er energi efterspørgslen faldet, og andelen af importeret brændsel er gået kraftigt ned, selv om den stadig er høj.
For reasons to be explored below, energy demand has fallen and the proportion of imported fuels, though still high, has declined significantly.
Fra et makroøkonomisk synspunkt er denne udvikling blevet forstærket gennem finans politiske indgreb, der blev iværksat i 1981, og som bl.a. har til formål at nedbringe den udenlandske låntagning og bidrage til at rette op på uligevægten i udenrigsøkonomien.
From the macroeconomic point of view, this development has been reinforced by a process of fiscal adjustment put in hand in 1981 which is intended, inter alia, to reduce foreign borrowing and help correct the external imbal-
— Der er relativt få indenlandske energiressourcer i økonomien (figur 1).
(i) The economy is comparatively poor in indigenous energy resources (Figure 1).
I slutningen af 1970'erne udgjorde importen ca. 80 % af den samlede efterspørgsel efter primærenergi '), og selv om dette tal er faldet betydeligt siden 1978, lå det fortsat på ca. 62 % i 1983; men da der i de kommende år forventes en betydeligt stigende efterspørgsel efter primærenergi, vil energiimportens andel sandsynligvis stige igen.
In the late 1970s, imports accounted for about 80% of total primary energy demand' and although this proportion has declined significantly since 1978 it was still about 62% in 1983 but, given significant increases expected in primary energy demand in future years, its proportion is likely to rise again.
Tabel 1 og figur 3 viser ændringerne i mønsteret for de seneste års efterspørgsel efter primærenergi. Foreløbige tal for de første tre kvartaler af 1983 viser, at de meget markante tendenser fortsætter.
Table 1 and Figure 3 set out the changes in the pattern of primary energy demand in recent years.
De vigtigste aspekter er :
The important aspects are:
Netto energiimporten steg fra 2,6 % af BNP i 1973 til hele 8,8 % i 1980 og 1981, hvorefter den faldt til 6,5% i 1983. Det skønnes2), at mellem 34% og 59% af underskuddet på handelsbalancen i perioden 1975/81 skyldtes energiprisstigningerne efter 1973.
(iii) The oil shocks contributed substantially to the severe adverse trends experienced in the terms of trade until 1982—a 25% decline between 1973 and 1981—and some 2,7% out of the annual average increase in the GDP deflator of about 14% in the 1974/81 period, has been attributed to direct energy price effects.2
— Olieprischokkene bidrog væsentligt til de kraftige negative tendenser i bytteforholdet indtil 1982 — et fald på 25% mellem 1973 og 1981 — og ca. 2,7 % af den årlige gennem snitlige stigning i de afledede BNP-priser på ca. 14% i perioden 1974/81 kunne tilskrives direkte energiprisvirkninger2). virkninger2).
(ii) Oil use, however, has fallen from 71% of the total in 1979 to an estimated 49% in 1983.
Økonomiens reaktion
The absolute fall of 1,768 MTOE3
Af det absolutte fald på 1 768 MTOE ') frem til 1982 tegnede (det statslige elektricitetsselskab) ESB sig for en nedgang på 946 MTOE til elproduktion; ESB, hvis forbrug i 1970'erne udgjorde ca. en fjerdedel af det samlede olieforbrug, er i øjeblikket i gang med et omfattende program til diversificering af brændsel, navnlig ved en omlægning til naturgas.
How the economy reacted to 1982 was accounted for substantially by a reduction of 0,946 MTOE in oil use by the ESB (the stateowned electricity utility) in electricity generation; the ESB, which in the 1970s accounted for about a quarter of total oil consumption is engaged in a major programme of fuel diversification, in particular by switch ing to natural gas.
Resten af nedgangen i olieforbruget på 822 MTOE skal hovedsagelig tilskrives industrisektoren og i mindre omfang transportsektoren.
The balance of the reduction in oil use, 0,822 MTOE, is attributable mainly to the industrial sector and to a lesser extent to the transport sector.
Det fremgår af tabel 2, at disse to sektorer er de langt største forbrugere af olie i den endelige efterspørgsel.
Table 2 shows that they are by far the two main users of oil in final demand.
— Naturgassens andel er steget kraftigt og lå i 1983 sandsynlig vis på ca. 20 %.
(iii) The share of natural gas has risen rapidly and in 1983 was probably about 20%.
Dette skyldes påbegyndelsen af produktionen i et lille naturgasfelt ud for Kinsale Head, i Country Cork (feltet forventes at indeholde 34 MTOE og at have en levetid på 20 år).
This reflects the coming on stream of a small natural gas field (proven reserves estimated at 34,0 MTOE; lifetime 20 years) off Kinsale Head, in Co. Cork.
Økonomien skulle have reageret ved enten at reducere energiforbruget eller, mere generelt, ved at sænke det indenlandske for brug i forhold til eksporten.
The economy should have reacted by reducing either the amount of energy consumed or, on a broader basis, the level of domestic absorption relative to exports.
Ingen af delene skete hurtigt.
In fact it did neither quickly.
Energi forbruget syntes at være overraskende prisuelastisk.
Energy consumption appeared to be surprisingly price inelastic.
Importmænden steg nemlig fra 6,5 mio t i 1973 til 7,2 mio t i 1980, medens priserne tidobledes i samme periode.
Indeed, in the face of a tenfold price increase between 1973 and 1980 the import tonnage increased from 6,5 million in 1973 to 7,2 million in 1980.
Men import mængden faldt til 6,2 mio i 1981, hvor omkostningerne steg med yderligere 19 %, og i 1983 var importmængden 5,9 mio t. Figur 2 viser, at husholdningerne i starten reagerede ved at sætte energiforbruget ned, men at denne reaktion snart ophørte, lige som der heller ikke for de øvrige sektorers vedkommende kunne konstateres nogen holdbare energibesparelser i perioden frem til 1979.
In 1981 however, with a further 19% cost increase, the import tonnage fell to 6,2 million and in 1983 was 5,9 million. Figure 2 suggests that an initial response by the household sector to cut energy consumption soon lapsed while the other sectors, in the period to 1979, recorded no sustained energy saving either.
Det samme mønster aftegner sig i visse henseender for hele Fællesskabet, men medens efterspørgslen efter primærenergi i Fællesskabet steg med 6 % i perioden 1973/79, steg den i Irland med ca. 22%.
The pattern is similar in some respects to that recorded for the Community but whereas primary energy demand in the Community rose by 6% in the 1973/79 period, it increased in Ireland by about 22%.
Konstruktionen af et naturgasledningsnet til Cork og Dublin, som er ved at blive udbygget til også at dække Nordirland, vil muliggøre en mere udstrakt brug af naturgas som brændsel i husholdningerne og i industrien.
The construction of a pipeline grid to the cities of Cork and Dublin and an extension, now under way, to Northern Ireland will enable more widespread use of natural gas as a fuel by domestic and industrial consumers.
Sammen med forøgelsen af tørveproduktionen — der i øvrigt ikke er videre iøjnefaldende, da man er begyndt at udnytte de marginale reserver — har stigningen i naturgasproduktionen forøget den indenlandske producerede energis andel i den samlede energiforsyning.
Together with a less spectacular rise in the production of peat, as marginal reserves are brought into production, gas has pushed up the share of indigenous fuels in total primary energy supply.
— Forbruget af kul er steget til ca. 12 % af det samlede energi forbrug.
(iv) The use of coal has increased to about 12% of the total.
Dette skyldes hovedsagelig et ændret forbrugsmønster i husholdningssektoren, der er den største forbruger (tabel 2).
This is accounted for mainly by fuel switching in the household sector—the main user (Table 2).
I 1981 var fast brændsel den vigtigste opvarmningskilde i 72 % af husholdningerne, men fast brændsel finder stigende anvendelse i industrien.
In 1981, solid fuel was the primary means of heating in 72% of households but its use is increasing in industry.
') Energiforsyning til forbrugerne (endelig efterspørgsel) plus energisektorens forbrug. !) E.W. Henry. Esri 1983.
Energy supplied to consumers for energy purposes (final demand) plus consumption by the energy sector.
Der kan imidlertid ikke påvises nogen vedvarende forbedring for husholdningssektoren, men det må erindres, at boligmassen af demografiske årsager steg med 23 % i perioden 1971/81, og det er rimeligt at antage, at hver enkelt husholdning har et minimumsforbrug af energi, der er prisuelastisk. stisk.
However, no sustained improvement for the household sector is evident but it must be remembered that in the 1971/81 period the housing stock, for demographic reasons, increased by 23% and it is reasonable to suppose that each household requires a minimum, price inelastic, amount of fuel.
Ændringen i olieimportstrukturen i den betragtede periode — i 1983 blev ca. 80 % af forbruget af oliederivater dækket af import fra Det forenede Kongerige sammenholdt med 56% i 1979 — peger i retning af en større forsyningssikkerhed.
The reduction in total demand and the steep fall in oil use are obviously satisfactory trends. The change in oil import structure in the period—in 1983 about 80% of oil and petroleum derivative requirements came from the UK compared with 56% in 1979—suggests greater security of supply.
Der skal imidlertid tages betydelige forbehold.
However, significant qualifications need to be made.
Energiimporten vejer fortsat tungt på betalingsbalancen og udgjorde 6,5 % af BNP i 1983, hvilket tyder på, at der skal gøres en meget større indsats for at nedbringe energiefterspørgslen.
The continued heavy weight of energy imports in the balance of payments, 6,5% of GDP in 1983, implies that much more needs to be done to reduce energy demand.
Der er tre vigtige faktorer, der gør sig gældende : (i) langt den største del af kul er importeret, således at ovennævnte omlægning i forbrugsmønstret medfører en reduktion, men ikke noget større fald i regningen for importeret brændsel; (ii) en del af faldet i efterspørgslen efter olie i industri- og transportsektorerne kan blive vendt til en stigning, når der kommer et konjunkturopsving og (iii) de indenlandske energikilder er i øjeblikket begrænsede.
There are three important factors to bear in mind; (i) the bulk of coal is imported so that a large part of fuel switching leads to a lessening but not a major fall in the imported fuel bill; (ii) some of the fall in oil demand recorded in the industry and transport sectors could be reversible as output recovers and (iii) indigenous energy sources are at present limited.
Der er andre grunde til, at der kan forventes betydelige energibesparelser i indeværende periode.
There are other reasons why considerable conservation savings could be expected in the current period.
Besparelserne kan være opstået med betydelig forsinkelse som følge af omkostningerne ved udskiftning af specialapparatur osv.; tilsvarende må der forventes besparelser, efterhånden som de offentlige energispareforanstaltninger og oplysningskampagner slår igennem.
Conservation may have occurred with a considerable lag given the cost of replacing specialized appliances, etc. and as public incentives and information programmes have effect.
For det andet må stramningen af de disponible indkomster samt visse skatteforhøjelser i de seneste år have virket som et yderligere incitament.
Secondly the squeeze on disposable incomes and certain tax increases imposed in recent years must have acted as an additional incentive.
Endelig må det forventes, at virksomheder, der befinder sig i en klemt konkurrencesituation som følge af afmatningen, vil forsøge at sænke omkostningerne i videst muligt omfang, ligesom de ikke længere så let kan vælte de større energiomkostninger over på forbrugeren.
Finally, firms caught in a tight competitive position in a recession can be expected to try to cut costs where possible and can no longer pass higher energy costs so easily onto the consumer.
Et andet aspekt, der skal tages med i betragtning, er, at industri produktionen i stadig større grad er kommet fra de nye højteknologisektorer.
Another aspect to be noted is the fact that industrial output has increasingly come from the newer high-technology sectors.
Det kan således argumenteres for, at den seneste stigning i energieffektiviteten i industrien hovedsagelig skyldes disse sektorers indflydelse; dette er et synspunkt, der i nogen grad støttes af det forhold, at der var en stigning på 5,5 % i industriens produktion sidste år, samtidig med at der var et fortsat kraftigt fald i efterspørgselen efter primærenergi.
It is thus arguable that the recent increase in energy efficiency in industry is due significantly to the weight of these sectors, a view given some support by an increase of 5,5% in manufacturing output last year at the same time as a continued sharp fall in primary energy demand.
For så vidt angår den sidste faktor arbejder myndighederne på at fremme de vedvarende energikilder men har fæstet størst lid til fund af yderligere offshore kulbrinteressourcer.
In relation to the last factor, while the authorities are encouraging the development of renewable energy sources, they have pinned their main hopes on finding additional hydrocarbon resources offshore.
Olieselskabernes udforskningsaktivitet har været i gang i nogle år, men selv om der ofte er konstateret olie og gas, er der først for nylig — august 1983 — fundet et lille oliefelt, der ser ud til at kunne udnyttes kommercielt.
Exploration activity by oil companies has continued for some years but, although the presence of oil and gas has often been confirmed, it is only recently—August 1983—that what appears to be a small commercial oil field has been discovered.
Der flyder ganske vist relativt meget olie fra den oprindelige efterforskningsboring, men det er nødvendigt med yderligere prøveboringer, før det kan bekræftes, om feltet kan udnyttes kommercielt, og hvor sort feltet menes at være.
While quite strong oil flows were registered from the initial exploratory well, further test drilling is required before it can be confirmed whether the field is commercial and its probable size.
Under alle omstændigheder synes feltet at være lille, og selv om det vil mindske importregningen i en årrække, vil det ikke betyde nogen større forskel i energistrategien.
At any rate the field is likely to be small and while easing the import bill for a number of years it would not make a major strategic difference.
Hvis der eksempelvis findes udvindelige reserver i en størrelsesorden af 100 millioner tønder, ville det kun svare til ca. 3 gange forbruget af råolie i 1982.
For instance, recoverable reserves of 100 million barrels would only be about three times primary oil consumption in 1982.
I 1970'erne overvejede myndighederne at bygge et atomkraftværk, men dette stødte på modstand fra miljøtilhængere, og samfundsøkonomiske indvendinger har siden ført til, at atomkraftløsningen er endeligt skrinlagt.
During the 1970s, the authorities considered building a nuclear power station but this ran into environmentalist opposition while later economic objections led to the nuclear option being effectively shelved for the future.
Alligevel er det sandsynligt, at olieforbruget i industri- og transportsektorerne vil reagere på en markant stigning i den økonomi ske aktivitet selv om der som anført tilsyneladende er tydelige tegn på, at de opnåede energibesparelser stort set kan fastholdes.
Nevertheless, in spite of this strong prima facie evidence for a considerable degree of sustainable energy saving it is likely that oil use in the industry and transport sectors would be sensitive to a marked increase in economic activity.
Derudover er der fortsat en betalingsbalancebegrænsning.
In addition the balance of payments constraint remains.
Dette indebærer, at der må gennemføres yderligere energibesparelser, eller at det indenlandske forbrug holdes på et niveau, der sikrer en sund udenrigsøkonomi.
This mean that further conservation savings must be made or that levels of domestic absorption must move in a way compatible with the health of the external balance.
Løntilbageholdenhed og finanspolitiske foranstaltninger vil i denne sammenhæng spille en afgørende rolle i de kommende år.
The degree of commitment to wage moderation and fiscal correction will, in the next few years, be an important factor in this regard.
Teoretisk kan der skelnes mellem tre komponenter, som forklarer de senest observerede tendenser; (i) en besparelseseffekt, der indebærer større effektivitet i anvendelsen af energi; (ii) en aktivitetseffekt, der hænger sammen med den økonomiske afmatning og (iii) en struktureffekt som følge af, at energiintensive produktionsformer tegner sig for et faldende bidrag til den samlede produktion. I praksis er disse komponenter imidlertid vanskelige at adskille fra hinanden.
It is possible to distinguish conceptually three factors accounting for the recently observed trends: (i) a conservation effect, imply ing greater efficiency in the use of energy; (ii) an activity effect related to the recession, and (iii) a structural effect related to a fall in the contribution to total output made by more energy intensive types of production.
Ved vurderingen af omfanget af energibesparelser er det ikke blot nødvendigt at tage hensyn til nedskæringer i det faktiske brændselsforbrug, men også til den faldende efterspørgsel efter bestemte former for energi.
In assessing the extent of conservation it is important to take into account not only reductions in actual fuel use but the slowdown in the buoyancy of demand for specific forms of energy.