natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den europæiske integration er foregået i flere etaper og har antaget for skellige former.
European integration has developed in several stages and in various forms.
Efter oprettelsen af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) i 1953 fulgte Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) og Det Europæiske Økonomiske Fælles skab (EØF) i 1958.
The European Coal and Steel Community (ECSC), established in 1953, was followed in 1958 by the European Atomic Energy Community (Euratom) and the European Economic Community (EEC).
Til at begynde med lå vægten altså på den økonomiske in tegration.
Initially the main em phasis was on economic integration.
I 1967 blev institutionerne i alle tre Fællesskaber slået sammen (fusionstraktaten).
In 1967 the institutions of the three Communities were merged.
Domstolen og Parlamentet havde hele tiden været fælles for de tre Fællesskaber, nu blev Rådet og Kommissionen det også.
Along the same lines as the Court of Justice and the Parliament, which had always had jurisdiction for all three Communities, there was now a single Council and a single Commission for all three.
I borgernes bevidsthed var der nu kun ét Europæisk Fællesskab.
As far as the citizens of Europe were concern ed there was only one European Community.
De tre Traktater ved blev dog med at være selvstændige tekster og blev altså ikke »fusioneret«. Dette princip blev der heller ikke rokket ved i forbindelse med EF-reformen i
The three Treaties, however, continued to exist separately, in other words they were not 'merged'.
• europæiske borgerrettigheder (unionsborgerskabet)
• Rights for European citizens (Union citizenship).
1987, Den Europæiske Fælles Akt.
same principle was applied to the 1987 reform, enshrined in the Single European Act.
Maastricht-Traktaten om Den Europæiske Union udgør på samme måde blot et yderligere, om end meget vigtigt, skridt på vejen til en europæisk forfatning, og den er opbygget omkring de tidligere aftaler.
The Maastricht Treaty on European Union is just one further step, albeit a very important one, on the road to a European constitution and is built onto the structures that have been handed down, h forms an overall framework for various stages of in tegration.
• nye beføjelser til Det Europæiske Fællesskab: udvidelse af forbrugerbeskyttelsen i EF; sundhedspolitik; visumpolitik; etablering af store net på transport, telekommunikationsog energiområdet (transeuropæiske net); samarbejdet på udviklingsområdet bliver traktatfæstet; industripolitik, uddannelse,· kultur; større indsats inden for miljøbeskyttelse, forskning og udvikling samt social- og arbejdsmarkedspolitik (uden Storbritannien); samarbejde på det indenrigs- og retspolitiske område
• New powers for the European Community: A more active role in consumer protection; public health; visa policy; the establishment of transEuropean transport, telecommunications and energy networks; Treaty provision for development cooperation; industrial policy; education; culture; greater importance for en vironmental protection; an increase in research and develop ment; further progress on social policy (with the exception of the United Kingdom); cooperation in the field of justice and home affairs.
• flere beføjelser til Europa-Parlamentet: fælles beslutningstagning ved lovgivning; godkendelsesret ved valg af Kommissionen; godkendelsesret for alle vigtige internationale aftaler
• Increased powers for the European Parliament: Involvement in the enactment of legislation,· right of approval prior to appoint ment of the Commission; power of assent for all major international agreements.
• indførelse af en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Introduction of a common foreign and security policy.
Målene for Den Europæiske Union
The objectives of European Union
• at fremme afbalancerede og varige økonomiske og sociale fremskridt, navnlig gennem etableringen af et område uden indre grænser, styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed og oprettelsen af en Økonomisk og Monetær Union med en fæl les valuta som endeligt mål
• To promote economic and social progress which is balanced and sustainable, in particular through the creation of an area without internal frontiers, through the strengthening of economic and social cohesion and through the establishment of economic and monetary union, ultimately including a single currency.
• at styrke sin identitet i internationale sammenhænge, især gennem iværksættelsen af en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder på lang sigt en fælles forsvarspolitik, som med tiden vil kunne føre til et fælles forsvar
• To assert the European identity on the international scene, in particular through the implementation of a common foreign and security policy including the eventual framing of a common defence policy which might in time lead to a common defence.
Det mest omfattende af de tre Fællesskaber, Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, vil fremover officielt hedde Det Europæiske Fællesskab.
The most extensive of the three communities, the European Economic Community, will in future officially be called the European Community.
Dermed slås det i praksis allerede gængse navn ikke blot fast juridisk, der gives også udtryk for, at det store antal opgaver, der ikke er af rent økonomisk karakter, f.eks. miljøbeskyttelsen, får stadig større betydning.
This means that not only will the name that is already in common usage be enshrined in law, but also that the many functions of the Community that are not of a purely economic nature, e.g. environmental protection, will gain in importance.
• at styrke beskyttelsen af EF-borgernes rettigheder og interesser gennem indførelsen af et unionsborgerskab
• To strengthen the protection of the rights and interests of the nationals of Member States through the introduction of a citizen ship of the Union.
• at udvikle et nært samarbejde vedrørende retlige og indre an liggender
• To develop close cooperation on justice and home affairs.
• at opretholde gældende fællesskabsret fuldt ud og udbygge den, idet det overvejes, i hvilket omfang det eventuelt er nødvendigt at revidere den politik og det samarbejde, der indføres ved denne Traktat, med henblik på at sikre effektiviteten af Fællesskabets mekanismer og institutioner.
• To maintain the acquis communau/a/re and build on it with a view to considering to what extent the policies and forms of cooperation introduced by this Treaty may need to be revised with the aim of ensuring the effectiveness of the mechanisms and the institutions of the Community.
Disse be stemmelser indgår ganske vist i den sammenfattende Traktat onr Den Europæiske Union, men har ikke været med i de tidligere tre Traktater om EKSF, Euratom og EØF.
While these provisions are included in the overall Treaty on European Union, they are not part of the three existing Treaties (ECSC, Euratom and EEC).
Grunden er den, at flere medlemsstater endnu ikke er parat til at overdrage Fællesskabet det fulde an svarfor disse områder, men i første om gang gerne ser, at der bliver tale om et samarbejde mellem regeringerne.
The reason for this is that several Member States are not yet ready to transferfull powers in these areas to the Community; they preferfor the time being to see them dealt with in intergovernmental cooperation.
Disse bestemmelser udgør ligeledes et selvstændigt ka pitel uden for de hidtidige tre Traktater.
This area too is covered by a separate chapter outside the scope of the three existing Treaties.
Unionstraktaten sørger således for en fælles institutionel ramme og fastlægger Unionens vigtigste mål i nogle fæl les bestemmelser (se »Målene for Den Europæiske Union«).
The same decisionmaking processes will be applied. The Union Treaty thus provides a uniform institutional framework and, in joint provisions, sets the principal objectives of the Union (see box 'The objectives of European Union').
De er nødvendige, fordi én medlemsstat, nemlig Storbritannien, hverken finder en udvidelse af Fælles skabets ansvarsområde eller et styrket samarbejde på dette område hensigtsmæssigt. mæssigt.
Special rules on social policy. These are necessary because one Member State — the United Kingdom — is against either giving the Community additional responsibilities in this field or even stepping up cooperation.
Skønt de enkelte dele af Traktaten om Den Europæiske Union er meget for skelligt udformet, rokkes der ikke ved institutionerne (Rådet, Kommissionen,
Despite these marked differences be tween the individual parts of the Treaty
At være medlem af Fællesskabet er »en god ting«
Is membership of the Community 'a good thing'?
For 69 % af borgerne i EF er medlem­skab af Det Europæiske Fællesskab »en god ting«. Det er resultatet af en opi­nionsundersøgelse, der blev gennemført i efteråret 1991.
73% of Greeks and Spaniards, 71% of Belgians, 69% of Germans, 63% of French, 61% of Danes, and 57% of Britons who took part in the survey.
1 God ting %
LCD Good thing
I Dårlig ting %
Bad thing
Eurobarometer nr. 36, efteråret 1991.
Source.· Eurobarometer No 36, autumn 1991.
Kreativitet, udholdenhed, organisationstalent, be­herskelse af balance­gangens fine kunst og en fælles vilje er opskriften på, hvorledes målet nås.
Creativity, perseverance, a sense of organization, control of equilibrium and a common will are the means to achieve the objective.
El varigt samarbejde på det kulturelle område gavner Den Europæiske Union.
The European Union will promote cooperation in the field of culture.
Den europæiske kulturpolitik, der er el af emnerne i Maastrichl-Traklalen, vil respektere de nationale og regio nale forskelle inden for Fællesskabet.
Euro­pean culture, one of the themes of the Maastricht Treaty, will respect national and regional differences in the Community.
Det forenede Europa bliver ikke nogen stiv centralistisk stat.
The united Europe is not intended to become α unitary State with rigid struc­tures.
De enkelte landes, regioners og kulturers historisk betingede mangfoldighed skal bevares.
The diversity of the individual countries, regions and cultures which have evolved over many years is to be maintained.
Det er et mål, man klart har sat sig i bestemmelserne i Traktaten om Den Europæiske Union. Subsidiaritetsprincippet spiller her en central rolle.
This objective is clearly spelled out in the Treaty on European Union.
Det går ud på, at Fællesskabet kun skal beskæftige sig med de opgaver, det er bedre til at løse end medlemsstaterne.
This prin­ciple purports that the Community should deal only with those matters it is better equipped to deal with than the Member States and the regional and local authorities.
Et typisk eksempel på en opgave for Fællesskabet er miljøbeskyttelsen, da støj og for urening ikke kender til territoriale be grænsninger.
A typical example of a Community matter is environmental protection, since noise and pollution are not halted by State borders.
Subsidiaritetsprincippet, der i stadig stigende grad ligeledes an vendes i de enkelte EF-lande i forholdet mellem stat, regioner og kommuner, sikrer også, at der i højere grad tages hensyn til borgernes behov, fordi disse er bedre kendt i de enkelte stater.
The principle of subsidiarity — which is also being applied increasingly in the in­dividual Community countries with regard to the relationship between central government and the regions and districts — also guarantees that the State is better able to understand and take account of citizens' needs.
Et yderligere eksempel på, hvor alvorligt subsidiaritetsprincippettages i Unionstraktaten, ses af den betydning, der tillægges regionerne.
Another example of how seriously the principle of subsidiarity is taken in the Union Treaty is the importance attach­ed to the regions.
Stats- og rege ringscheferne har besluttet at nedsætte et særligt Regionsudvalg, derskal sammensættes af repræsentanter for de re gionale og lokale myndigheder (regioner, delstater, kommuner) og have en rådgivende funktion.
The Heads of State or Government decided to set up a special Committee of the Regions. It will comprise representatives of regional and local authorities (regions, districts) and have advisory status.
Rent organisatorisk vil Regionsudvalget komme til at samarbejde med det allerede eksiste rende Økonomiske og Sociale Udvalg, der ligeledes er en rådgivende forsamling.
From an organizational point of view the Committee of the Regions will work together with the existing Economic and Social Committee, a similar ad­visory body.
I Det Økonomiske og Sociale Udvalg sidder der repræsentanter for arbejdsgivere og arbejdstagere samt for andre samfundsgrupper, som f.eks. for brugere og landmænd.
The Economic and Social Committee has employers' and employees' representatives, as well as representatives of other social groups, e.g. consumers and farmers.
Det hedder i Traktaten, at »Unionens mål skal gennemføres som foreskrevet i denne Traktat... under iagttagelse af subsidiaritetsprincippet ...«.
The Treaty states: 'The objectives of the Union shall be achieved as provided in this Treaty ... while respecting the prin­ciple of subsidiarity.'
Og videre: »På de områder, som ikke hører ind under dets enekompetence, handler Fællesskabet, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, kun hvis og i det omfang målene for den påtænkte handling ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor, på grund af den påtænkte, handlings omfang eller virkninger, bedre kan gennemføres på fælles skabsplan.
It continues: 'In areas which do not fall within its ex­clusive competence, the Community shall take action, in accordance with the principle of subsidiarity, only if and in so faras the objectives of the propos­ed action cannot be sufficiently achiev­ed by the Member States and can therefore, by reasons of the scale or ef­fects of the proposed action, be better achieved by the Community. Any ac­
Nye kompetenceområder
New areas of responsibility
Efter den 1. januar 1993 vil der ikke længere være grænser mellem med lemsstaterne.
There will be no borders between the Member States (as of 1 January 1993).
De enkelte EF-lande kan derefter ikke længere foretage nogen kontrol med personer ved grænseovergangene inden for EF.
Individual countries will no longer be able to carry out checks on people crossing borders within the Community.
Det kan der kun være tale om ved Fællesskabets ydre grænser— og da efter fælles retningslinjer. Til den tid må f.eks.
Such checks will only be possible at the Community's external frontiers — and in accordance with jointly agreed guidelines.
Tyskland altså kunne stole på, at personer, der rejser ind i EF via den franske Middelhavshavn Marseille, kontrolleres dér under hensyntagen til alle EF-landenes krav. For det er ikke senere muligt at foretage kontrol ved den tysk-franske grænse, hvis rejsen fortsættes.
Germany, for instance, will have to trust that per­sons entering the Community via the Mediterranean port of Marseille are checked at that port of entry in accor­dance with the requirements of all Community countries, because further checks may not then be carried out at the Franco­German border.
Når det indre marked er fuldt udbygget og Den Økonomiske og Monetære Union er blevet en realitet, vil Fælles skabets økonomiske integration stort set være afsluttet.
The completion of the internal market and the creation of economic and monetary union will to a large extent mark the end of the process of the economic integration of the Communi­ty.
Problemer, der ikke har noget eller kun lidt at gøre med Europas økonomiske samling, vil imidlertid i stadig større grad optage EF-bor-gerne.
European citizens, however, are faced with ever greater problems that have little or nothing to do with Europe's economic unity.
Der ligger således mange store opgaver, f.eks. miljøbeskyttelsen, de »nye« sygdomme og den internationale kriminalitet, som de enkelte med lemsstater ikke længere kan løse alene.
Individual Member States are no longer able to cope alone with a great many major cha lenges, such as environmental pro­tection, the 'new' diseases, and inter­national crime.
Hertil kræves en fælles intern politik, og derfor har stats- og regeringscheferne i Traktaten om Den Europæiske Union på flere områder udvidet Fællesskabets kompetence.
Internal Community policies are needed to tackle these problems. The Treaty on European Union therefore transfers new respon­sibilities to the Community in a number of areas.
På andre områder styrkes regeringernes samarbejde.
In other areas cooperation between governments is to be stepped up.
Fællesskabet har ganske vist i mange år været aktiv inden for flere af disse områder, men nu, hvor der er tale om udtrykkelige bestemmelser i Traktaten, bliver der alligevel tale om et noget større arbejdsfelt.
While the Community has been active in most of these areas for many years, the express provision entered in the Treaty now offers more room for manoeuvre.
Da tilstrømningen af personer fra tted¡elande udgør et stadig større problem for EF-staterne, har Fællesskabet med Traktaten om Den Europæiske Union fået overdraget ansvaret for visumpolitikken.
As the influx of people from outside the Community is becoming an increasing­ly serious problem for Member States, the Treaty on European Union transfers responsibility for visa policy to the Community.
I forbindelse med visumpolitik ken træffer Rådet — til at begynde med med enstemmighed og fra januar 199Ó wsrrtu«:
The principle is that the Council, acting unanimously — as of January 199Ó the decision will be by qualified majority (see the chapter en­titled 'A democratic union') — decides
Fæ//esskabefs ungdomsog uddannelsespolitik skal respektere medlemsstaternes ansvarsområ der og de nationale særpræg.
The Community policy on youth and education will respect national responsibilities and singularities.
Fæl/esskobef fremmer samarbejde mellem de forskellige na tionale uddannelsessystemer, udvekslingen af studerende og lærere og undervisningen i de europæiske sprog.
The Com­munity promotes cooperation between the national education systems, student and teacher exchanges ond the learning of European languages.
For at imødekomme de unges behov, er del ¡sær nødvendigt at få udbygget udvekslingsprogrammer ne.
In order to meet the needs of young people the exchange programme, in particu­lar, must be expanded.
Hidtil har 150 000 studerende haft mulig hed for under ERAS-MU S-programmerne at studere ved et universitet i et andet land end de res eget.
To date, the Erasmus programme has enabled some 150 000 students to study at universities in countries other than their own.
Langt flere vil gerne have muligheden.
The demand for places is much higher than this.
Målene inden for uddannelsespolitikken
Objectives of education policy
• at udvikle den europæiske dimension på uddannelsesområdet, navnlig gennem undervisning i og udbredelse af medlemsstaternes sprog
• To develop the European dimension in education, particularly through the teaching and dissemination of the languages of the Member States.
• at begunstige studerendes og læreres mobilitet, bl.a. ved at fremme den akademiske anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder
• To encourage mobility of students and teachers, infer a//a by encouraging the academic recognition of diplomas and periods of study.
• at fremme samarbejdet mellem uddannelsesinstitutionerne
• To promote cooperation between educational establishments.
• at fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer om spørgsmål, som er fælles for medlemsstaternes uddannelsessystemer systemer med kvalificeret flertal (jf. kapitlet »En demokratisk union«) — afgørelse om, hvorvidt statsborgere i tredjelande for at passere Fællesskabets ydre grænser skal være i besiddelse af en indrejsetilladelse.
• To develop exchanges of information end experience on issues common to the education systems of the Member States.
Opstår der en nødsituation ¡et tredjeland, der truer med at føre til en pludselig tilstrømning til Fællesskabet af statsborgere fra dette land, kan Rådet umiddelbart med kvalificeret flertal dekretere visumpligt, dog højst i seks måneder.
whether nationals of nonmember countries must be in possession of a visa to cross the Community's external frontiers. When the situation in a nonmember country threatens to cause a sudden influx of its nationals into the Community, the Council can, by qualified majority, immediately impose avisa requirementfora maximum of six months.
En sådan afgørelse kan kun forlænges med enstemmighed.
Any extension must be by unanimous decision.
Fra 1996 skal Rådet endvidere med kvalificeret flertal kunne træffe afgørelse om at indføre et ensartet udformet visum.
It is intended that by 1996 the Council will also decide, by a qualified majority, on a uniform design for visas.
• at tilskynde til udvekslingen af unge og ungdomsledere
• To encourage the development of youth exchanges and exchanges of socio-educational instructors.
• at tilskynde til udvikling af fjernundervisning.
• To encourage the development of distance education.
Almen uddannelse og erhvervsuddannelse, ungdom
Objectives of vocational training
• at lette tilpasningen til den industrielle udvikling, navnlig ved erhvervsuddannelse og omskoling
• To facilitate adaptation to industrial changes, in particular through vocational training and retraining.
• at forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse samt efter- og videreuddannelsen for at lette den erhvervsmæssige in tegration og reintegration på arbejdsmarkedet
• To improve initial and continuing vocational training in order to facilitate vocational integration and reintegration into the labour market.
• at lette adgangen til erhvervsuddannelse og begunstige mobiliteten for erhvervslærere og personer under uddannelse, navnlig unge
• To facilitate access to vocational training and encourage mobility of instructors and trainees and particularly young people.
• at stimulere samarbejdet om erhvervsuddannelse mellem ud dannelsesinstitutioner og virksomheder
• To stimulate cooperation on training between educational or training establishments and firms.
• at fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer om spørgsmål, der er fælles for medlemsstaternes uddannelsessystemer. systemer.
• To develop exchanges of information and experience on issues common to the training systems of the Member States.
Den stadig hurtigere industrielle udvikling samt færdiggørelsen af det indre marked kræver større tilpasningsevne og mobilitet af arbejdstagerne.
The accelerating pace of change in in dustry and the completion of the internal market demand greater adaptability and mobility of the workforce.
Begge kravs opfyldelse er forudsætninger for at komme den konstant høje arbejdsløshed, navnlig blandt unge, til livs og for at bevare den europæiske industris konkurrencedygtighed på verdens plan.
These are two conditions that must be satisfied in order to bring down the per sistently high unemployment levels, particularly of young people, and to safeguard the competitive position of European industry on the world markets.
Stats- og regeringscheferne har derfor indarbejdet kapitlet »Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom« i den grundlæggende Traktat om Unionen for at styrke den allerede lange række fællesskabsforanstaltninger på dette område, herunder navnlig finan sieringen af erhvervsuddannelsesforanstaltninger gennem Den Europæiske Socialfond.
The Treaty establishing the Union therefore includes a chapter en titled 'Education, vocational training and youth'. This will make it possible to step up the many measures already undertaken by the Community, in particular the financing of vocational train ing measures by the European Social Fund.
(Jf. »Mål inden for uddannelsespolitik ken« og »Mål inden for erhvervsuddannelserne«). nelserne«).
(See boxes 'Objectives of education policy' and 'Objectives of vocational training'.)
EF har en kulturel identitet, der udspringer af landenes og regionernes kulturelle mangfoldighed tillige med be vidstheden om en fælles kulturarv.
Europe has a cultural identity. It is based on the cultural diversity of its countries and regions but at the same time there is awareness of its common heritage.