natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Når undtages bestemmelserne i kapitel V. er også ud veksling af programmer mellem virksomheder med henblik på deres udsendelse til publikum omfattet heraf. Derimod omfattes ikke udveksling af tjene steydelser i form af information eller andre med delelser til individuelt brug, såsom telekopiering, elektroniske databanker og andre lignende tjene steydelser.
Except for the purposes of Chapter V on Copyright, it includes the communication of programmes between undertakings with a view to their being relayed to the public.
b) størrelsen af det almindelige vederlag for første gangsudsendelse c) antallet af abonnenter, tilsluttet det pågældende kabelnet, og prisen for deres abonnement d) sandsynligheden for og omfanget af eventuelt forringelse af andre markedsføringsmuligheder, specielt forevisning af film og opførelse af dramatiske eller dramatisk-musikalske værker.
(d) the likelihood and the extent of any impairment of other marketing opportunities, in particular the showing of films and the performance of dramatic or dramatic musical works.
Udtrykket omfatter ikke sponsorprogrammer.
It does not include sponsored programmes.
Krav på vederlag kan kun fremsættes gennem rettighedsselskaber.
The remuneration may be claimed only by collecting societies.
Hvis der ikke foreligger en mindelig redning, skal vederlaget fastsættes af rette myndighed.
In the absence of an amicable agreement, the remuneration shall be determined by the competent authority.
Udtrykket omfatter også første retransmission fra sådanne virksomheder af transmissioner produceret af en radiospredningsvirksomhed i et tredjeland.
It also includes the initial retransmission by such undertakings of broadcast transmissions originating from an under taking engaged in broadcasting on the territory of a State other than a Member State.
Den rette myndighed kan være en civil domstol, en administrativ myndighed eller en voldgiftsret.
The competent authority may be a court, an administrative authority or an arbitration body.
Den skal sammensættes således, at der ikke kan herske tvivl om dens upartiskhed.
It shall be composed so as not to cast doubt on its impartiality.
Den skal begrunde sine afgørelser.
It shall give reasons for its decisions.
Artikel 23 ved retransmission, også når retransmissionen foretages af en virksomhed, som er etableret på den anden medlemsstats territorium.
Artide 23 and, if necessary, make further proposals to adapt it to the developments in the broadcasting field.
Fællesskabets politik på det audiovisuelle område — Forslag til Rådets direktiv vedrørende udøvelse at radiospredningsvirksomhed
The Community's broadcasting policy — Proposal for a Council Directive concerning broadcasting activities
Sigtet med det direktivforslag, der redegøres for i dette supplement, er dels at skabe mulighed for, at hver enkelt medlemsstat kan sende radio­ og fjernsynsudsendelser over hele Fællesskabet, dels at støtte produktionen af fjernsynsprogrammer i Europa.
The proposal for a Directive reproduced in this supplement is intended to permit radio and television programmes from any Member State to be broadcast throughout the Community and to promote the production of television programmes in Europe.
Det overordnede mal er at fremme den økonomiske, sociale, kulturelle og politiske integration mellem medlemsstaterne og deres befolkninger og støtte oprettelsen af nationale kulturin­dustrier, hvorved også hver enkelt medlemsstats kulturelle identitet kan komme til udtryk.
Its purpose is to encourage the Member States and their peoples to become better acquainted with each other on the economic, social, cultural and political planes and to stimulate the development of national cultural industries and hence the expression of the cultural identity of each Member State.
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet) ECU 2,27 BFR 100 DKR 19
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Valgret til kommunevalg for borgerne i Fællesskabets medlemsstater
Voting rights in local elections for Community nationals
Kommissionens arbejdsprogram for 1986 Europæisk fælles akt
Programme of the Commission for 1 986 Single European Act
Lige muligheder for mænd og kvinder — Fællesskabets program på mellemlang sigt — 1986-1990
Equal opportunities for women — Medium-term Community programme 1 986-90
Fællesskabets politik på det audio-visuelle område — Forslag til Rådets direktiv vedrørende udøvelse af radiospredningsvirksomhed virksomhed
The Community's broadcasting policy — Proposal for a Council Directive concerning broadcasting activities
Valgret til kommunevalg for borgerne i Fællesskabets med lemsstater
A new impetus for consumer protection policy Voting rights in local elections for Community nationals
Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og fremsendt til Rådet til information i oktober 1986
Report from the Commission to the European Parliament transmitted for information to the Council in October 1986
Udarbejdet på grundlag af dok. KOM(86) 487 endelig udg.
Supplement based on COM(86) 487 final
© EKSF-EOF-Euratom, Bruxelles-Luxembourg, 1987 Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielle formål.
© ECSC-EEC-EAEC, Brussels · Luxembourg, 1987 Reproduction is authorized, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged.
Valgret i opholdslandet Valgret i hjemlandet
The right to vote The right to stand for election
En samlet planlægning Konklusion: Dynamikken i Europavalgene Kortfattet bibliografisk oversigt
An overall approach Conclusion: The dynamic of European elections Bibliography
Ser man på de juridiske aspekter af problemet, viser det sig, at en sådan reform kræver en forfat ningsændring i Grækenland, Italien, Luxembourg, Belgien, Tyskland og Frankrig.
Summary in Greece, Italy, Luxembourg, Belgium, Germany and France.
Ser man på de politiske aspekter, fremgår det, at modstanden mod ideen er stærkere, jo flere udlændinge, der er i landet (Belgien, Luxembourg, Frankrig og Tysk land).
The political analysis showed that resistance to reform is strongest in countries with the largest foreign population (Belgium, Luxembourg, France and Germany).
Men erfaringerne for nylig fra Nederlandene viser, at selv et forfatningsmæssigt problem kan finde en løsning ad politisk vej.
However, experience in the Netherlands has shown that even constitutional obstacles can be overcome provided there is political will.
Den 13. november 1985 vedtog Europa-Parlamentet at gå ind for, at der gives EF-statsborgere, som er bosiddende i en anden medlemsstat end deres egen, valgret til kommunalvalg i bopælsmedlemsstaten.
On 15 November 1985 the European Parliament came out in favour of voting rights in local elections being granted in the country of residence to Community nationals living in a Member State other than their own.
Ved forhandlingen forud for vedtagelsen af denne beslutning forpligtede Kommissionen sig til at forelægge Europa-Parlamentet en rapport om spørgsmålet. Dette er baggrunden for nærværende rapport.
In the course of the debate the Commission undertook to produce a report on the subject for the European Parliament.
En sådan reform, som kun kan gælde en ret og ikke en forpligtelse, må omfatte en række supplerende foranstaltninger.
The reform, which must create rights rather than obligations, should include supplementary measures modelled on national systems.
Disse foranstaltninger bør bygge på det gældende system i den enkelte stat.
In the case of the right to vote the residence requirement should correspond to the term of office of a municipal council.
Især bør der være en vis overensstemmelse mellem kravet vedrørende opholdets længde og en kommunalbestyrelses mandats varighed.
This should be doubled in the case of the right to stand for election.
For så vidt angår spørgsmålet om valgbarhed, som ikke nødvendigvis skal indføres samtidig, bør opholdets længde være den dobbelte.
The two rights need not necessarily be introduced at the same time.
Oprettelsen af »Borgernes Europa« taler til fordel for at give denne valgret, men kun til statsborgere fra medlemsstaterne og udelukkende med henblik på kommunalvalg.
The creation of a People's Europe argues in favour of the granting of local voting rights. However, the right to vote can be granted to Community nationals only and would have to be confined to local elections.
Fællesskabsinstitutionerne har beskæftiget sig med spørgsmålet siden 1974.
The Community institutions have been considering this issue since 1974.
Selv om Rådet indstillede sine drøftelser desangående i 1979, har Kommissionen fastholdt sin principielle holdning til fordel for denne valgret, især i forbindelse med drøftelserne i Adonnino-komiteen.
The Council abandoned discussions in 1979 but the Commission has continued to stand by the principle, notably in the context of the work of the Adonnino Committee.
Samme problem opstår i forbindelse med den ensartede valgmåde ved valg til Europa-Parlamentet.
A similar problem arises in connection with the uniform procedure for direct elections to the European Parliament.
Disse valg bør være de første, hvor der indføres et europæisk element i valgsystemet.
The 'Europeanization' of these elections should precede the 'Europeanization' of local elections.
Desuden kan den formelle forpligtelse for Europa-Parlamentet, der er omhandlet i artikel 138 i EØF-traktaten, tolkes som et signal om, at den nødvendige politiske vilje er til stede.
Indeed, a formal commitment to this effect on the part of the European Parliament in the context of the Article 138 EEC procedure is a political precondition to progress.
Problematikken omkring valgret til kommunalvalg kan ikke adskilles fra hele det demografiske aspekt, og især må man se på, hvor mange EF-statsborgere, det berører.
The problem of local voting rights must be viewed against the background of the demographic situation, highlighting the specifically Community as pects.
Det fremgår af undersøgelsen, at i Spanien, Grækenland, Italien og Portugal er under 1% af befolkningen udlændinge.
The demographic analysis shows that foreign residents account for less than 1% of the population in Spain, Greece, Italy and Portugal.
Kun i Frankrig, Tyskland, Belgien og Luxembourg udgør udlæn dingene mere end 4%.
More than 4 million Community nationals have been disenfranchised in local elections by virtue of living in a Member State other than their own.
De medlemsstater, som har indført valgret til kommunalvalg (Irland, Danmark og Nederlandene), tæller kun få udlændinge i befolkningen.
The legal analysis revealed that a reform along these lines would entail amendments to the constitution
Det er grunden til, at Kommissionen bekræfter sin positive indstilling til spørgsmålet om kommunal valgret i bopælslandet, som en logisk konsekvens af hele ideen bag »Borgernes Europa«. Men et initiativ i denne retning forudsætter en politisk vilje i Europa-Parlamentet til at gennemføre dette princip som basis for den ensartede valgmåde ved valg til Parlamentet.
The Commission concludes by confirming its commitment to the granting of local voting rights in the country of residence which it sees as being consistent with the logic of a People's Europe.
Denne udvikling skal ses i sammenhæng med udvidelsen af de demokratiske frihedsrettigheder, som kom til udtryk i en bredere opfattelse af stemmeretten.
These developments have to be seen in the context of the general extension of democratic freedoms that was reflected in a broader interpretation of voting rights.
De beføjelser, kommunerne udøver, er af en sådan art, at det kun er rimeligt, at de, der styrer, udpeges af dem, der styres.
The nature of the powers exercised by local authorities was such as to justify allowing those affected by their decisions to choose the officers who ran them.
Ligesom det var tilfældet med andre institutioner, har det forhold, at man be gyndte at opkræve skat, været afgørende for kravet om almindelig valgret.
As in the case of other institutions, the power to raise taxes was a decisive argument in favour of universal suffrage.
Kommunen er det ældste eksisterende lokalsamfund i de forskellige medlemsstater.
The municipality is the oldest surviving local administrative unit in the Member States.
Men det er forkert at se den som en direkte videreudvikling af oldtidens bysamfund.
It would be wrong however to regard it as a direct descendant of the cities of the ancient world.
De græske bysamfund var således egentlige stater, ganske vist talmæssigt for holdsvis små, men med en stats rettigheder og funktioner. Den romerske »civitas« var ikke en by, men et større administrativt område inden for en provins.
The cities of ancient Greece, though few in number, were fully fledged states, possessing all the attributes which this involves.
Det blev administreret af et bysenat, den såkaldte »curia« og to magistrater eller »duumvirs«, men det blev i realiteten snævert kontrolleret af kejserens udsending, den såkaldte »Curator Republicae«.
And although administered by a municipal senate {curia) and two magistrates {duumvirs), it was in fact under the close control of an imperial official, the curator republicae.
Udviklingen med hensyn til udvidelsen af vælger korpset i kommunerne er således parallel med udviklingen i opfattelsen af valgrettens universelle karakter.
The widening of the electorate thus went hand in hand with the emergence of universal suffrage.
Det har betydet, at efterhånden alle bor gere har fået valgret uden hensyntagen til formue, uddannelses- og oplysningsniveau eller køn. Til bage er kun bestemte krav med hensyn til alder og i visse tilfælde med hensyn til bopæl.
The right to vote was gradually extended to all citizens irrespective of wealth, education or sex.
Men samtidig med at borgerne fik valgret, etableredes der en sammenhæng mellem indfødsret og valgret.
However, a link was established between nationality and voting rights.
Det er denne sammenhæng, som i dag nok kan tages op til nyvurdering.
The time may have come to reconsider this link.
Den økonomiske opblomstring i middelalderen danner grundlag for de nye lokalsamfund.
The rebirth of municipal life sprang from the economic revival of the Middle Ages.
Feudalsystemet i det 11. århundrede betød, at indbyggerne kunne føle sig mere sikre, industrien udvikledes, handelsfolkene slog sig ned og blev fastboende, og byerne blomstrede op.
From the eleventh century onwards the feudal system brought a greater degree of security, fostering the growth of industry, the settlement of traders and the repopulation of the towns.
De forskellige håndværk slog sig sammen i egentlige laug, og bag disse laug stod resten af indbyggerne, som aflagde ed på, at de ville forblive tro mod den fælles sag: heraf navnet »conjurado« eller edsvoren kommune.
The various crafts and trades developed into powerful associations, grouping behind them the remainder of the inhabitants, who swore fealty to the public cause — hence the name conjuratio, or sworn community.
Siden det 19. århundrede har de geografiske bevægelser i befolkningen bidraget til, at der er sket store ændringer i den nationalitetsmæssige sammensætning af kommunernes befolkning.
Population movements since the nineteenth century have wrought a profound change in the make-up of local populations.
Oprettelsen af Det europæiske Fællesskab og bekræftelsen af retten til fri bevægelighed og fri etablering har i vidt omfang medvirket til, at det er blevet almindeligt at have bopæl i en anden medlemsstat end den, hvori man har indfødsret.
The advent of the European Community and affirmation of freedom of move ment and the right of establishment have made it quite normal for people who are nationals of one country to live in another.
Denne store bevægelse i retning af selvstændige lokalsamfund, som samtidig bragte frihedsrettighederne med sig, bremsedes noget i det 14. århundrede.
This broad communal movement, which had steadily won more and more freedoms, began to lose momentum in the fourteenth century.
De direkte valg til Europa-Parlamentet har vist det paradokse i, at visse EF-statsborgere, som har slået sig ned i en anden medlemsstat, dermed er blevet frataget deres valgret.
Direct elections to the European Parliament have highlighted the fact that nationals of some Member States residing abroad are not entitled to vote.
Den samme situation gælder med hensyn til kommunalvalg.
The same is true of local elections. Most of the Member States restrict voting rights to their own nationals.
I de fleste medlemsstater er det kun statens egne borgere, der har valgret til kommunalvalg.
Others make residence a requirement, with the result that only resident nationals are entitled to vote.
Nogle medlemsstater har derudover stillet et bopælskriterium, som betyder, at kun de statsborgere, som har bopæl i landet, har valgret.
• foreign residents are campaigning for voting rights in the municipality of residence since they have the same duties and obligations as national residents;
Denne situation, som må forekomme at være helt i modstrid med oprettelsen af Den europæiske Union, har ført til en konflikt mellem to modsatrettede krav:
• Member States are refusing to drop nationality as the essential criterion for granting the right to vote.
Nationalstaten har været det naturlige grundlag for opnåelsen af politiske rettigheder og friheder.
The natural medium for the conquest of political rights and liberties was the nation state.
Udtrykket »retsstaten« til at betegne et formelt system, der garanterer individuelle subjektive ret tigheder, siger meget om denne oprindelse.
These origins are clearly indicated in the expression 'Rechtsstaat' to designate a formal system which guarantees subjective individual rights.
Under enevælden var der ingen, der følte, at det stred imod de grundlæggende principper for statsforvaltning at overlade udøvelsen af offentlige funktioner til udlændinge, enten som regeringschefer (Mazarin i Frankrig, Alberoni i Spanien, Wilhelm I af Englands nederlandske hof) eller som hærchefer (prins Eugene af Savoyen, greven af Sachsen, der var øverstbefalende for den franske hær, m.fl.).
Under the ancien régime it was never considered incompatible with the principles that were supposed to govern the workings of the state for foreigners to exercise public office, whether at the head of governments (e.g. Mazarin in France, Alberoni in Spain, or the Dutch entourage of William of Orange in England) or armies (e.g. Prince Eugene of Savoy, or Duke Maurice of Saxony, known as the 'Maréchal de Saxe').
i det 19. århundrede begyndte man at afgrænse kommunerne rent geografisk, og samtidig skete der en udvikling med hensyn til deres beføjelser og den
As the boundaries of local authorities came to be defined in the nineteenth century, their powers grew and the method of appointing their officers
• den EF-borger, der er bosat i et andet EF-land, forlanger valgret i sin bopælskommune, fordi han er pålagt de samme forpligtelser som statens egne borgere
Unless we tackle the problem, there is a danger that the disparity between the electorate and the population will increase. Indeed this is already such in some areas that we might reasonably ask whether the suffrage is still universal.
I — En logisk konsekvens EF-samarbejdet
Universality, in the original sense of the word, would imply that all residents, irrespective of nationality, are included in the electorate.
• medlemsstaterne afviser af opgive kravet om indfødsret som en afgørende forudsætning for indrømmelse af valgret.
Denmark and the Netherlands are interesting in this respect. Membership of the European Community calls for a new approach to the issue.
Det er dette paradoks, der falder i øjnene i dag.
But this reflection cannot be conducted in abstracto.
Hvis man ikke tager spørgsmålet op til grundig overvejelse, kan konflikten mellem disse to modsatrettede hensyn føre til, at vælgerkorpset mindskes i forhold til den faktiske befolkning.
(i) first, an attempt is made to determine whether there is a European rationale and, if so, how far it extends;
Den voksende diskrepans i visse kommuner mellem antallet af vælgere og antallet af indbyggere er med til at stille spørgsmålstegn ved, hvorvidt valgretten fortsat er en universel rettighed.
(ii) secondly, the demographic scale of the problem is examined, care being taken to highlight the Community aspects;
Hvis valgretten skal kaldes almindelig, må den omfatte samtlige borgere, der bor på et givet territorium.
There is no doubt that non-nationals contribute to the economic develop ment and prosperity of their country of residence.
Samtlige medlemsstater anerkender princippet om almindelig stemmeret, der er en af de fælles bærepiller i vore politiske systemer.
Church leaders have been moved to adopt a stance on the issue to stimulate further discussion.
Skønt stemmeretten anses for at være almindelig, er den dog kommet til at omfatte en stadig større kreds.
In a democratic so ciety, does the fact that people are disenfranchized, even at local level, marginalize them still fürther when the aim should be to integrate them?
Således er valgretsalderen i det sidste årti blevet sænket til nu at være 18 eller 19 år.
Or to put it in another way, could the grant of voting rights contribute to the integration of foreigners?
Spørgsmålet er specielt vigtigt i forbindelse med bestræbelserne på at forene Europa.
(iii) thirdly, an attempt is made to examine the legal and political framework in each Member State within which reform will have to operate;
Det er på denne baggrund, man i nærværende rapport forsøger at belyse de problemer, som Europa-Parlamentet har fremhævet i sin beslutning af 13. november 1985').
(iv) lastly, to stimulate the process of reflection, the report lists a number of common principles to guide reform in all the Member States.
Men en sådan nyvurdering hverken kan eller må finde sted på et abstrakt grundlag.
In conclusion the timing of any such initiative is discussed.
• Først og fremmest må det afgøres, hvorvidt valgret til kommunalvalg ikke er en logisk og nødvendig konsekvens af hele ED-samarbejdet, hvorefter hele problemstillingen må defineres meget nøje
Such questions are justified by a desire for justice and concern for the democracy of institutions. It was in this spirit that Monseigneur Jacques Gaillot, Bishop of Evreux (France) spoke out on 27 December 1985 in favour of giving immigrants the right to vote.
I betragtning af at forskellen mellem indbyggerantallet og antallet af vælgere, der er optaget på valglisten, stadig øges, er det et spørgsmål, om stemmeretten fortsat kan betegnes som værende almindelig.
However, the size of the foreign population in some Member States has a paradoxical effect: on the one hand, it highlights the need to consider the matter but, on the other hand, it tends to increase awareness of the possible effects of extending the electorate.
Det er helt klart, at almindelig valgret i ordets oprindelige betydning må føre til, at samt lige udlændinge, der bor i landet, uanset deres nationalitet burde optages på valglisten. Der kan således henvises til det danske og det nederlandske eksempel.
Without knowing exactly what the consequences might be, people fear that the traditional political balance could be upset.
Tilhørsforholdet til Det europæiske Fællesskab burde få EF-landene til at tage denne tanke til overvejelse.
The concept of Community, which is purely economic in the Treaties, raises the question of whether or not a People's Europe necessarily involves the granting of political rights, at least at local level.
• det demografiske aspekt af problemet må præciseres, og i den forbindelse er det vigtigt at få klarlagt, hvor mange EF-borgere der berøres
Analysis in European terms
• først på dette stadium vil det være muligt at opstille den juridiske og politiske ramme i de enkelte medlemsstater, inden for hvilken problemet kan løses
According to the Preamble to the EEC Treaty the aim of the European venture is to 'lay the foundations of an ever closer union among the peoples of
Disse udlæn dinge har nemlig ubestrideligt bidraget til den økonomiske udvikling og velstand i det land, de er bosat i.
The cornerstone of democracy is the right of voters to elect the decision-making bodies of political assemblies at regular intervals.