natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I 16 tyske virksomheder er der tilrettelagt en særlig læretid for handelsfag og tekniske fag, og ni firmaer råder over særlige uddannelsescentre.
Sixteen German companies offer special training for commercial and technical jobs and nine have special training centres.
På samme måde råder 2/3 af de britiske virksomheder over deres egen uddannelsesinfrastruktur.
Similarly, two thirds of British firms have their own training infrastructure.
De to danske firmaer samt et belgisk og et fransk, tilrettelægger desuden selv uddannelsesprogrammer inden for virksomheden.
In-house training programmes are also organized by the two Danish firms, one Belgian firm and one French.
Samtlige lønarbejdere i de franske virksomheder betales langt over mindstelønnen, kun enkelte betales under den anbefalede »optimal«-løn.
Efforts have been made by most European firms to achieve desegregation.
På samme måde erklærer de fem belgiske selskaber, de to danske virksomheder og en italiensk virksomhed udelukkende at betale lønninger, der er højere end den anbefalede mindsteløn. Desuden udfolder mange europæiske virksomheder bestræbelser for at tilpasse lønniveauerne med regelmæssige mellem rum for at tage hensyn til udviklingen i leveomkostningerne. gerne.
Thus, 41 of the German, all the Danish, Belgian, French, Italian and Greek, most Dutch and 37 British companies stated that they had eliminated all forms of segregation, while in certain companies a distinction is made between complete desegregation at the workplace and the maintenance of some segregation in the toilet and wash-room facilities and canteens.
En række selskaber kan ikke selv opretholde egne uddannelsescentre, men gør det muligt for deres sorte lønarbejdere at deltage i uddannelseskurser, der er tilrettelagt uden for virksomheden, bl.a. ved at bevilge dem stipendier og finansiere praktikantophold i andre virksomheder.
A number of companies which are unable to have their own centres help their black workers to participate in outside training courses by giving study grants and financing traineeships in other firms.
Otte tyske virksomheder bevilgede særlige stipendier til universitetsstudier eller til højere tekniske uddannelser.
Eight German firms have awarded specific grants for university or technical college courses.
Desuden skal det nævnes, at tre franske selskaber har meddelt, at ville deltage i et projekt om uddannelse af sorte ledende funktionærer. En række virksomheder meddeler, at de fører en velgennemtænkt forfremmelsespolitik for sorte arbejdstagere og giver eksempler herpå.
Three French companies have announced that they intend to take part in a training project for black managerial staff.
Den europæiske adfærdskodeks er baseret på princippet om »ligeløn for lige arbejde«, hvilket medfører, at alle arbejdstagere, som har de relevante kvalifikationer, har adgang til ethvert job, uden at racemæssige forskelle skal have indflydelse på lønniveauet og mulighederne for forfremmelse.
Nevertheless, generally speaking the progress made in previous years seems to have continued in many firms during the period under review, despite the fact that a number of legal, practical and psycho­logical obstacles remain.
Det må dog nævnes, at på grund af manglen på sorte specialarbejdere på visse områder må de europæiske virksomheder fortsat, om end i mindre omfang anvende europæisk indvandret arbejdskraft.
Nevertheless, in view of the shortage of specialist black workers in certain fields, European firms are still obliged, although to a reduced extent, to employ European immigrant workers.
I visse rapporter, bl.a. i den britiske, kan det konstateres, at der har fundet et betydeligt fald sted i antallet af ansatte hvide indvandrere. drere.
Some reports, in particular the British report, reveal a substantial reduction in the number of white immi­grants employed.
Som hovedregel fremgår det af rapporterne, at det forhold, at talrige sorte arbejdstagere er underkvalificerede, fortsat er et væsentligt problem for virksomheder ne, og at det stadig er årsagen til, at disse arbejdstagere fortsat hovedsagelig er beskæftiget med mindre specialiserede arbejdsopgaver, der er ringest aflønnet.
Generally speaking, the report show that the fact that many black workers are under-qualified is still a major problem for companies and continues to be at the root of the persisting concentration of these workers in the least specialized and least well-paid jobs.
Ydelser ud over lønnen
Fringe benefits
For så vidt angår det første princip, det om ligeløn og lige muligheder for forfremmelse, erklærer de fleste europæiske virksomheder, at de har indført en opdeling af arbejdsfunktionerne og indført objektive lønskalaer, hvor racemæssige kriterier ingen rolle mere spiller.
As was found in the fourth Community analysis, the black trade union movement has made rapid progress both in terms of organization and in the number of members. This state of affairs is largely recognized by European firms, which are now more willing to enter into contact and negotiate with the representative trade union, whether regis­tered or not.
Det må dog erkendes, at forskelle som følge af kvaliteten af den undervisning, de forskellige racer har modtaget, spiller ind.
South African law, reinforced by court rulings, has in a large measure taken account of the recommendations made in point 1 of the European Code of Conduct, and it now remains to adapt the Code to the situation which has developed since the Wiehahn Committee report in 1979.
Det er kun i sjældne tilfælde (under 5 % af de britiske virksomheder), at princippet om ligeløn og lige adgang til jobs ikke overholdes.
The Code of Conduct recommends that firms should extend their responsibilities to the living conditions of their employees and their families and take specific action in the fields of housing, transport, leisure, health, education and social wel­fare.
I adfærdskodeksen anbefales det virksomhederne at have opmærksomheden rettet på deres arbejdstageres og disses familiers levevilkår og iværksætte særlige aktioner med henblik på boliger, transportfaciliteter, fritidsaktiviteter og sundheds- og uddannelsessektorer samt den sociale forsorg.
It is clear that contacts and negotiations between trade unions and employers are increasingly sup­planting the paternalistic institutions set up by South African law (liaison committee, works council, etc.), although these still play an impor­tant part in the reporting firms. In a number of cases, there are still no workers' representative bodies.
Behovet for at have et tilstrækkeligt faguddannet personale har fået en lang række virksomheder til at finansiere
(i) contributions to insurance schemes (sickness, accident, unemployment, retirement);
• yder støtte til sportsaktiviteter og andre fritidsbeskæftigelser tigelser
Community firms in South Africa discrepancies between the incomes of black and white workers.
På trods af de i referenceperioden omtalte vanskeligheder (den økonomiske krise, ændring af lovgivningen) har de europæiske virksomheder gjort sig store anstrengelser for at formidle erhvervsuddannelse for de sorte arbejdstagere såvel i virksomhederne som i uddannelsesinstitutioner uden for.
Generally speaking, there has been positive pro­gress in the accuracy and detail of the information supplied by companies, which is a reflection of the attention with which European firms operating in South Africa are, in the main, implementing the recommendations made in the European Code of Conduct.
På grund af manglende harmoniserede evalueringskriterier er det vanskeligt at bedømme, i hvilken udstrækning henstillingen i adfærdskodeksen om mindsteløn er blevet fulgt, så den kan styrke de sorte arbejdstageres sociale fremgang.
In the absence of harmonized assessment, it is difficult to judge how far the recommendation of the Code of Conduct on the minimum salary has been applied in such a way as to improve the social situation of black workers.
I bedste fald kan det siges, at det store flertal af de europæiske virksomheder betaler lønninger, der ligger langt over den af den sydafrikanske lovgivning fastsatte mindsteløn.
At most, it can be concluded that a large majority of European firms pay wages way above the minimum laid down by South African law.
Ifølge rapporterne er forværringen af den økonomiske situation i Sydafrika den væsentligste grund til, at dér har fundet en vis stagnering sted på dette område.
According to the reports, the deterioration of the economic climate in South Africa is the main cause for a certain stagnation in this field.
Endelig skal det omtales, at med hensyn til afskaffelsen af raceadskillelse på arbejdspladsen er der sket frem skridt i referenceperioden, og spørgsmålet som sådant spiller en mindre væsentlig rolle, selv om der fortsat består en række forhindringer af lovgivningsmæssig, institutionel og psykologisk art i forbindelse med kantiner og sanitære faciliteter.
Finally, as regards desegregation at the workplace, progress was made during the period under review and this is a less prominent issue, though certain legal, institutional and psychological barriers still remain, particularly with regard to canteens and toilet and wash-room facilities.
Det skal til slut nævnes, at de ti EF-landes ministre sammen med Spaniens og Portugals på deres møde den 22. juli 1985 har besluttet at foretage en tilpasning og udvidelse af adfærdskodeksen, for at denne kan bidrage endnu mere effektivt til nedbrydningen af den gældende raceadskillelse i Sydafrika.
Lastly, it should be mentioned that the Ministers of the Ten and of Spain and Portugal decided at their meeting on 22 July 1985 to amend and reinforce the Code of Conduct to enable it to make a more effective contribution to the abolition of apartheid in South Africa.
Perioden fra den 1.7.1984 til 30.6.1985 vil imidlertid stadig blive behandlet på grund lag af den nuværende adfærdskodeks.
The period from 1 July 1984 to 30 June 1985 will, however, still be exam­ined on the basis of the present Code of Conduct.
Den reviderede kodeks vil træde i kraft den 1.7.1985.
The revised Code will be applicable with effect from 1 July 1985.
Abonnementet er årligt og løber fra 1/1-31/12. Betaling kan kun ske til agenturerne nævnt ovenfor.
These are surface mail rates; for air subscription rates, please apply to the agents.
Den udgives af Generalsekretariatet for Kommissionen for De europæiske Fællesskaber (Rue de la Loi 200 - B 1049 Bruxelles) på Fællesskabets officielle sprog samt på spansk og portugisisk.
It is edited by the Secretariat-General of the Commission (ruede la Loi 200, B-1049 Brussels) and published eleven times a year (one issue covers July and August) in the official Community languages, Spanish and Portuguese.
Citatet bør derfor anføres på følgende måde : EF-Bull.
Citations should therefore read as follows: Bull.
Manuskript udfærdiget i februar 1986
Sent to press in February 1986
indhold
contents i;;Vv
Den institutionelle reform — Regeringskonferencens 16. og 17. møde og endelig udformning af teksterne fra Det europæiske Råd
Institutional reform—Meeting of 16 and 17 December of the Intergovernmental Conference and completion of the work of the European Council
En fremtid for europæisk landbrug — Kommissionens ret ningslinjer efter konsultationerne i forbindelse med grønbogen
'A future for European agriculture'—Commission guidelines following the consultations in connection with the 'Green Paper'
Fællesskabet med tolv medlemslande
The Community of Twelve
Opbygning af en fællesskabshelhed — Den økonomiske og monetære politik — Det interne marked og industrien — Jernog stålpolitik — Borgernes Europa — Industriel innovation og informationsmarkedet — Toldunionen — Konkurrence — Pengeog finansieringsinstitutter samt skattespørgsmål — Beskæftigelse, uddannelse og socialpolitik — Den kulturelle sektor — Regionalpolitik — Miljø og forbrugere — Landbrugspolitik — Fiskeripolitik — Transportpolitik — Energipolitik — Forskningsog udviklingspolitik
— Steel — A people's Europe — Industrial innovation and the information market — Customs union — Competition — Financial institutions and taxation — Employment, education and social policy — Culture — Regional policy — Environment and consumers — Agriculture — Fisheries — Transport — Energy — Research and development
— Forbindelser med andre lande og regioner • Middelhavslande • Golfstaterne og Den arabiske Halvø • Lande i Latinamerika • Statshandelslande — Udviklingspolitik
Mediterranean countries Countries of the Gulf and the Arabian Peninsula
— Internationale organisationer og konferencer — Diplomatiske forbindelser
Latin America State­trading countries
Politiske og institutionelle spørgsmål — Europæisk politisk samarbejde
Political and institutional matters — European political cooperation — European policy and relations between the institutions — Institutions and organs of the Communities
• Den europæiske Investeringsbank
Parliament Council Commission Court of Justice Court of Auditors Economic and Social Committee ECSC Consultative Committee European Investment Bank
De vigtigste kapitler, supplementer og dokumenter i Bulletinen for 1985 138
The Bulletin in 1985: special features, supplements and docu­mentation
Regeringskonferencens 16. og 17. møde og endelig udformning af teksterne fra Det europæiske Råd
Meeting of 16 and 17 December of the Intergovernmental Conference and completion of the work of the European Council
Men når der kun var afsat så kort tid, skyldtes det »at stats- og regeringscheferne nærede et klart ønske om så hurtigt som muligt at realisere de ting, man kunne nå til enighed om, i stedet for at lade sagen trække i langdrag på grund af langvarige forhandlinger, hvor tiden sandsynligvis ikke løser problemerne.«
But in setting such a tight deadline, the Heads of State or Government had clearly been anxious to carry out quickly what could be achieved by common accord rather than allow negotiations to drag on when it was generally recognized that time would probably not bring about any improvement.
Derefter redegjorde Jacques Santer for resultaterne af Det europæiske Råds møde i Luxembourg: bourg:
Mr Santer referred in the following terms to the results of the Luxembourg European Council.
Europa-Parlamentets forhandling om resultaterne af Det europæiske Råds møde den 2. og 3. december ') varede hele mødet onsdag den 11. december og optog også hele det møde, hvor der blev gjort status over det Luxembourgske formandskabs resultater.
The debate in Parliament on the conclusions of the European Council on 2 and 3 December ' took up the entire sitting of Wednesday 11 December and completely absorbed the debate on the statement on the Luxembourg Presidency.
Formanden for Det europæiske Råd, Jacques Santer, var første taler, og derefter fik Kommissionens formand, Jacques Delors, ordet.
First to speak was Mr Jacques Santer, Presi­dent of the European Council, followed by Mr Jacques Delors, President of the Com­mission.
• Europa-Parlamentets beføjelser: »den grund læggende ændring af forholdene på lovgivningsniveau... blev ikke foretaget. Hverken de enkelte regeringer eller Kommissionen kan gøres ansvarlig herfor.
Powers of the European Parliament: The fundamental transformation of the legislat­ive power structure had not come about.
Europa-Parlamentet vil ved traktat få tildelt præcise beføjelser...
Parliament was to receive specific powers by treaty.
Når dette er sket, vil vi råde over et system, som kan udvikles og udbygges.«
This would establish a system which could be perfected and built upon.
• Det fælles marked: Dette kapitel »har dog ret vidtrækkende perspektiver«, fordi »regeringernes muligheder for at blokere beslutningsprocessen bliver... væsentligt reduceret, mens Eu ropa-Parlamentet får forøgede muligheder for at påvirke Rådets endelige afgørelse...
Single market: This chapter was of 'con­siderable significance', the power of govern­ments to block decisions being considerably diminished whilst Parliament's power to influence the Council's final decision increased. In short, a radical change had been made in the Community's decision­making process.
Der er rent faktisk tale om en radikal ændring af Fællesskabets beslutningsproces.« Men Jacques Santer indrømmede også, at der ikke længere eksisterer nogen konkret juridisk målsætning
But Mr Santer was forced to acknowledge that there was no longer anything legally binding about the final deadline and the number and scope of the — potential and possible but not necessarily
Det europæiske Råds medlemmer havde ved at vedtage en samling tekster, som i sig selv på forhånd synes at være mindre vidtrækkende end de oprindelige ambitioner, ønsket at gå forsigtigt frem efter en plan, som minder om den plan, Fællesskabets grundlæggere fulgte i 50'erne.
'In adopting a set of texts which, at first sight and in isolation, appear to fall short of their initial aspirations, the members of the European Council have decided to move forward with measured steps, an approach which can be compared to that of the Com­munity's founders in the 1950s.
Det lykkedes dengang; hvorfor skulle det så ikke lykkes nu?
That first wager was won—why not this new one?
Der er tale en fælles opgave, for hvilken Parlamentet har et klart medansvar. Dette var den vurdering, som Jacques Santer gav udtryk for over for Parlamen tet, idet han tilføjede følgende advarsel: »Hvis nogen skulle forfalde til på ny at sætte spørgsmålstegn ved resultaterne af disse forhandlinger, vil dette uundgåeligt indebære, at det samlede resultat vil blive sat under fornyet debat.
It is a joint responsibility and Parliament will have an eminent role to play,' These were the views Mr Jacques Santer expressed to Parliament, with an added warning: 'Any idea that might be entertained of calling into question the outcome of these talks would inevitably reopen the whole dis­cussion.
De vil derfor forstå, hvorfor stats- og regerings cheferne — uden at jeg her skal foregribe Italiens holdning — har sanktioneret de opnåede kompromisser med deres politiske autoritet.« Jacques Santer indrømmede, at »som alle andre resultater af vigtige forhandlinger, er disse resultater utvivlsomt ikke idealløsningen for alle parter.
You will therefore understand why the Heads of State or Government—and here I am not prejudging Italy's posi­tion—have sanctioned with their political authority the compromises reached'. Mr Santer admitted that 'as with the outcome of all major negotiations, the terms of the agreement were perhaps nobody's ideal.
Meningsforskellene og parternes forskellige interesser og indstillinger er mundet
The diversity of opinions and interests and the varying degrees of amenability had necessitated a number of compromise sol­utions whose principal virtue was, perhaps,
Regeringskonferencens 16. og 17. møde for den endelige tidsfrist, som er 1992, og at »antallet og omfanget af mulige, men ikke nødvendigvis uundgåelige ændringer, er et tilbageskridt i forhold til de oprindelige ambitioner«.
Institutional reform unavoidable — exceptions meant that the end result was a pale reflection of the bright ambitions expressed at the outset.
• Den monetære kapacitet: Ifølge Jacques San ter »har Det europæiske Råd formentlig indledt en ny æra«, selv om »de i Luxembourg vedtagne principper ikke undmærker sig hverken ved at være særligt opsigtsvækkende eller ved deres formulering af konkrete foranstaltninger.«
that from 1 January 1993 a private individ­ual would be able to bring the Council or a Member State before the Court of Justice.
• Sammenholdet: De vedtagne formuleringer betegner »en hårfin balance« og »har ganske givet ikke fået den opsigtsvækkende ordlyd, som mange måtte have ønsket«, men »den fremtidige traktat rummer anvisninger på, hvor ledes det bør gennemføres«.
Mr Delors also referred to objections which 'could not be ignored' (freedom of move­ment for individuals, taxation, plant health regulations and stricter standards). He identified positive achievements in various areas.
• Bestemmelser på det sociale område: Den kendsgerning, at Det europæiske Råd har givet sin støtte til tanken om overenskomstmæssige forbindelser på fællesskabsplan, er et udtryk for »en progressiv ændring af holdninger og ad færd«.
Cohesion: The framework provided by the provisions on economic and social cohesion would now make it possible to press ahead with the convergence of economies and to strengthen the role of the structural Funds — as had already been done up to a point with the integrated Mediterranean pro­grammes — so that there would at last be Community-level structural policies worthy of the name and supporting policies which would enable the most backward regions to come to terms with the large market.
Det sikkerhedspolitiske samarbejde indskrænker sig fortsat til politiske og økonomiske aspekter, men det nye består i, »at medlemsstaterne for første gang i en traktat erklærer, at de er fast besluttede på at beskytte deres teknologi og industri af hensyn til deres sikkerhed«.
Research and technological development: The formulas finally adopted also rep­resented a delicate balance, but they should create the certainty and coherence that were required.
Det monetære spørgsmål: »Det monetære samarbejde er indskrevet i trak taten tillige med den økonomiske og monetære union og ECU'en.
Monetary matters: Monetary cooperation was now mentioned in the Treaty, as was economic and monetary union and the ECU.
Ikke mere.
But no more.
Det giver en legitimitet.
That gave some legal authority.
Det giver os nogle aktionsmidler indtil det tidspunkt, hvor det bliver nødvendigt at oprette den europæiske monetære fond«; teknologien: »Den struktur, vi har forudset, er indarbejdet i traktaten.
Social provisions: The sympathy shown by the European Council for the idea of Com­munity-level contractual relations was a sign of 'a gradual change in attitudes and behaviour'.
Men på det sikkerhedspolitiske område kunne Jacques Santer have ønsket, at Det europæiske Råd var gået endnu længere.
Mr Santer would nevertheless have liked to see the European Council go further in the matter of security policy.
Derefter nævnte Jacques Delors de faktorer, der i dag hæmmer den europæiske integration: »De ville være tolv, de er bange for at være tolv.
As regards the institutional means which would be available to the Community of Twelve, here too Mr Delors spoke of improvements, particularly as regards the extension of majority voting (the outcome should not be scorned, it was a change compared with the past, now it was to be hoped that there would be an end to the obstructive attitudes resulting from the obsession with unanimity), the Com­ mission's executive role and the powers of Parliament, even though he preferred the Commission's proposal.1
') Dette forslag går på, at hvis Rådet ikke med simplet flertal forkaster Parlamentets forslag, efter at dette er godkendt af Kommissionen, eller hvis Rådet ikke træffer afgørelse, betragtes den dermed ændrede tekst automatisk som vedtaget.
1Under this proposal, if the Council did not reject by simple majority the text as amended by Parliament and
Derefter tog Jacques Delors ordet; han erklære de, at Det europæiske Råds møde i Luxembourg muliggjorde et »forholdsvis klart svar« på spørgsmålet om »hvad De Tolv vil med det Europa, der nu engang er muligt«.
Mr Jacques Delors spoke next. He began by saying that the Luxembourg European Council had provided a fairly clear answer to the question of what the Twelve were aiming to achieve in relation to what was feasible.
I den forbindelse talte han om et område uden grænser, og slog fast, at der foreligger en juridisk forpligtelse for medlemsstaterne, også selv om den enkelte EF-borger ikke har mulighed for efter 1.
Mr Delors spoke of the creation of a frontier-free area, saying that the Member States had entered into a legal undertaking, even if this this did not automatically mean endorsed by the Commission, or if it failed to take a decision, the text in its amended form would automatically be con­sidered to be adopted.