natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De tilnærmede størrelsers tilgængelighed, kvalitet, tidsmæssige sektorale dækning, varierer desuden fra land til land og fra periode til periode.
The availability, quality, timeliness and coverage of these proxies vary from country to country and over time.
Resultaterne skal således for tolkes med forsigtighed, da disse indikatorer for de »reale« valutakurser kun viser ændringernes størrelsesorden og retning; de fortæller intet om de »reale« valutakursniveauer i sig selv.
Interpretation of the results is restricted because these indicators of 'real' exchange rates can only show us the magnitude and direction of changes; they tell us nothing about the levels of the 'real' exchange rate in itself.
Konklusionerne med hensyn til om valutakursniveauet eller selve ændringerne — er rigtige, må bero på et skøn.
Conclusions about the appropriateness of the level - and indeed the changes themselves - are the product of judgment.
Der kan dog alligevel drages en række nyttige konklusioner på grundlag af oplysningerne i tabel 12 om pris-konkurrenceevnen1), der er baseret på engrospriserne på forarbejdede produkter i perioden 1970-1980:
Nevertheless, certain useful conclusions can be drawn from an examination of the data on price competitiveness,: based on the wholesale prices of manufactures, between 1970 and
Tabel 12 Ændringer i de »reale« valutakurser fra 1970 til 1980
Table 12 Changes in 'real' exchange rates between 1970 and 1980
Bemærkning: (+) et plustegn betyder, at den »reale« valutakurs er steget; (-) et minustegn betyder, at den »reale« valutakurs er faldet.
Note: a plus sign ( + ) means that the 'real' exchange rate has risen; a negative sign (-) means that the 'real' exchange rate has fallen.
I hvert enkelt tilfælde har den effektive valutakurs og de relative priser bevæget sig i hver sin retning, hvilket underbygger den opfattelse, at den reale valutakurs på længere sigt er
In every case the effective exchange rate has moved in the opposite direction to relative prices thereby confirming the view that the 'real' exchange rate is more stable in the longer term than the effective (or nominal) exchange rate; thus the exchange rate moves to offset inflation differentials in the longer term.
') Deter blevet normalt at lægge engrospriserne inden for fremstillingsvirksomhed til grund for et »hurtigt« skøn over den reale valutakurs; der kan dog anvendes andre omkostnings- og prisindikatorer, og de giver normalt det samme billede.
However, it is clear that these offsetting movements have been incomplete not only over the longer term, but even more so during shorter periods.
mere stabil end den effektive (eller nominelle) valutakurs; valutabevægelserne vil således udligne inflationsforskellene på længere sigt.
We have already seen from Table 12 that, inter alia, 'real' exchange rate movements have tended to be restrained by nominal or effective exchange rate movements at least when measured over a number of years.
Det er dog klart, at en sådan udligning har været ufuldstændig, ikke blot på længere sigt, men også, i endnu større udstrækning, på kortere sigt.
It has become a convention to use wholesale prices of manufacturing as the basis for a 'quick' estimate of the 'real' exchange rate; however, other cost and price indicators can be used, and tend to tell the same story.
Problemet består i, at det kan forholde sig således, at en periode ikke er repræsentiv for den generelle udvikling i den reale valutakurs.
to 'average out' the cyclical movements.
Til dette formål har man valgt 1970'erne1).
For this purpose the period chosen is the decade of the 1970s. '
Tabel 13 viser indikatoren for de reale valutakurser sammenlignet med gennemsnittet for 1970'erne for medlemsstaterne (bortset fra Grækenland), USA og Japan.
Table 13 below shows the indicator of the 'real' exchange rates as compared to the average of the 1970s for the Member States (excluding Greece), the USA and Japan.
Bemærkning: En stigning i indekset betyder en stigning i den reale valutakurs og omvendt.
Note: A rise in the index means an increase in the 'real' rate of exchange and vice versa.
I samme periode er både USA's og Japans konkurrenceevne med hensyn til priserne blevet forringet.
Over the same period both the USA, in particular, and Japan had lost price competitiveness.
tige med hensyn til priserne end i 1970'erne, medens både Det forenede Kongerige og USA har mistet betydeligt i så henseende.
In the longer-term context it appears that Germany, the Netherlands, Belgium/Luxembourg, Denmark and Ireland2are substantially more price competitive than in the 1970s whilst both the UK and the USA have lost out considerably on this front.
For Frankrigs, Italiens og Japans vedkommende har situationen kun ændret sig ganske lidt.
For France, Italy and Japan little has changed.
Der har i 1970'eme været to klare valutakursforløb inden for Fællesskabet og i verden som helhed, idet både DM og yen udviste en kraftigt stigende tendens før første og andet olie­prischok og derefter faldt betydeligt.
There have been two distinct cycles in Community and world exchange rates in the 1970s, with both the German mark and the yen tending to rise strongly up to before the first and second oil price hikes and then experiencing sharp falls.
Disse udsving har været særlig markante over for den amerikanske dollar.
These movements have been particularly strong against the US dollar.
Udsving i DM'en har normalt haft en tendens til at trække de konti­nental­europæiske valutaer med sig, og som følge heraf har de »reale« valutakurser inden for Fællesskabet ­ målt på kvartalsbasis ­ hyppigt bevæget sig inden for en stor båndbred­de, ofte på over 20 % i alt, i perioden 1970­1980 eller 1981.
In general the movements of the German mark have tended to take the continental European currencies with it and as a consequence of all this 'real' exchange rates in the Community - as measured on a quarterly basis - have tended to fluctuate in a wide band frequently exceeding 20 % in total during the period 1970 to 1980 or 1981.
Desuden er disse bevægelser sket ret hurtigt og normalt efter forholdsvis stabile perioder, således at den »reale« valuta­kurs kan svinge med omkring 5 % pr. kvartal i løbet af et år eller lignende.
In addition these movements have happened rather rapidly and usually after periods of relative stability, such that the 'real' exchange rate may move by, say, 5 % per quarter over one year or so.
Til belysning af ovenstående vil det være hensigtsmæssigt at gennemgå udviklingen i den »reale« DM siden 1970 ­ DM er den vigtigste og mest anvendte valuta efter US­dollar.
To illustrate the above remarks it is useful to examine the developments since 1970 of the 'real' German mark — the second most widely held and traded currency after the US dollar.
Der har kunnet konstateres betydelige udsving i DM's »reale« kurs i perioden fra 1970 og frem (jf. diagram 4). Kvartalstallene viser, at den »reale« kurs steg med 17,5 % over fire kvartaler, eller med mere end 4 % pr. kvartal, i perioden fra tredje kvartal 1972 til tredje kvartal 1973­lige før det første olieprischok — og at den derefter faldt med i alt 15,5 % i ni kvartaler frem til fjerde kvartal 1975, eller med ca. 1,5 % pr. kvartal.
The 'real' exchange rate of the German mark has been subjected to considerable swings during the period from 1970 onwards (see Graph 4).
Den »reale« kurs steg derpå i beskedent tempo med ca. 1 % pr. kvartal og holdt sig fra fjerde kvartal 1978 til fjerde kvartal 1979 inden for 5 % af gennemsnitsværdien for 1970erne; derefter indtraf der et kraftigt fald på 14 %, eller over 2,5 % pr. kvartal, i de fem kvartaler indtil begyndel­sen af 1981.
The real rate then drifted up moderately at a rate of about 1 % per quarter to remain at a rate within 5 % of its average value in the 1970s from the fourth quarter of 1978 to the fourth quarter of 1979 ; thereafter it started its sharp fall of 14 % - or more than 2.5 % a quarter - in the five quarters to early 1981.
Den »reale« kurs i 1981 lå ca. 10 % under gennemsnittet for 1970'erne, og den var lidt lavere end i 1970.
The real rate in 1981, was some 10 % below the average of the 1970s and a little lower than in 1970 itself.
Den »reale« DM har stort set bevæget sig inden for en båndbredde på + 13 % og en samlet båndbredde på 26% af DM'ens gennemsnitsværdi i 1970'erne.
By and large the 'real' German mark has moved within a range of (+) plus 13 % and (-) minus 13 % - a total range of 26 % of its average value in the 1970s.
De europæiske valu­
The relative instability of the real dollar and yen - at least in com parison with the non-sterling European currencies - is to be noted.
Samlet interval
Total range
taer har generelt svinget inden for en samlet båndbredde på ca. 20 % — bortset fra det »reale« pund, der som følge af den seneste kursstigning, har bevæget sig inden for et bånd på over 50 %.
Short-term variations in nominal (or effective) exchange rates have increased strongly in the past decade as the worldwide system of fixed but adjustable exchange rates gave way to floating rate regimes and the emergence of ad hoc and geographical exchange rate arrangements.
Det må bemærkes, at den »reale« dollar og yen har været forholdsvis ustabile - i det mindste sammenlignet med de europæiske valutaer bortset fra pundet.
Table 15 details the average change in (effective) exchange rates be tween ends of month for the three-year periods 1967-69, 1970-72, 1973-75, 1976-78 and for the latest period available 1979-80.
Det er vanskeligt at måle, hvilken betydning disse kraftige udsving i de »reale« valutakurser har for handel og konkurrenceevne, idet de har fundet sted samtidig med nye chok for verdensøkonomien, nemlig første og andet olieprischok, forskellige og tiltagende inflationstakter og en stigning i arbejdsløsheden i verden som helhed.
It is clear that short-term variability of exchange rates has increased dramatically since the final collapse of the Bretton Woods system in 1972; before then the typical change in ex change rates between ends of month was about 0.5 % and somewhat less for the US dollar which remains the main point of reference and in which the largest volumes of currency transactions are conducted.
Det må dog bemærkes, at retningen i disse »reale« valutakursændringer stort set har svaret til de underliggende økonomiske faktorer, navnlig betalingsbalancernes løbende poster.
Since 1972 currency variability has quadrupled to 2 % per month on average (and indeed in the first month of 1981 exceeded 4 % per month).
Sådanne betragtninger er af særlig stor betydning for den internationale konkurrenceevne, når der er tale om omfattende projekter, hvor der går mange år fra ud kast til færdiggørelse.
As the US dollar has become both absolutely and relatively (to the average and the continental European currencies) more unstable over time it has increased instability in the parities of the rest of the world's currencies.
Kortfristede udsving i de nominelle (eller effektive) valutakurser var langt hyppigere i det sidste tiår, da systemet med faste men justerbare valutakurser på verdensplan blev afløst af
It is interesting to note that the variability of the EMS currencies since the beginning of the exchange rate arrangements in spring 1979 has by and large been reduced both absolutely and relative to the average, the US dollar and the Japanese yen.
Det forenede Kongerige
United Kingdom Italy
Ikke­vejet gennemsnit
Unweighted average
Siden 1972 er valutaud­svingenes størrelse blevet firedoblet til gennemsnitling 2 % pr. måned (og i første måned af 1981 oversteg de endog 4 % pr. måned).
Of course, when inflation rates proceed at different rates from one country to another one would expect exchange rate variability to reflect the normal pattern of the exchange rate falling to offset higher inflation rates and vice versa.
Da US­dollar både absolut og relativt (i forhold til gennemsnittet og i forhold til de kontinental­europæiske valutaer) er blevet mere ustabil i tidens løb, er også den øvrige verdens valutapariteter blevet mere ustabile.
It could be argued that the increased variability of nominal (or effective) exchange rates as in the table reflects these offsetting price movements and that real exchange rates (on a monthly basis) are stable, both in absolute terms and over time.
Det er interessant at bemærke, at udsvingene i EMS­valutaerne siden oprettelsen af valu­takursordningerne i foråret 1979 stort set er blevet reduceret både absolut og relativt i for­hold til gennemsnittet, US­dollar og yen.
Evidence does not, however, bear this out; indeed the contrary is the case with inflation differentials being reinforced by exchange rate changes on balance.
Det kan hævdes, at de øgede udsving i de nominelle (eller effektive) valutakurser, som anført i tabellen, afspejler disse udlig­nende prisbevægelser, og at de »reale« valutakurser (på månedsbasis) er stabile, både ab­
Table 16 details the same information as above but with exchange rate changes adjusted for inflation rate differentials.
Tabel 16 De gennemsnitlige ændringer i den »reale« valutakurs - i op eller nedadgående retning -mellem månedernes udgang
Table 16
Ikke-vejet gennemsnit
Unweighted average
Som det fremgår af det foregående kapitel, er Fællesskabet verdens største handelsmagt; det tegnede sig således for 19 % af verdenseksporten og 20 % af verdensimporten i 198o_BAR_ eksklusive handelen mellem medlemsstaterne.
As we have seen from the previous chapter, the Community is the largest trading area in the world accounting for 19 % of world exports and 20 % of world imports in 1980, even after domestic inter-State trade has been excluded.
Dets andel i verdenshandelen med forarbejdede produkter er endu større, idet den i 1980 udgjorde 26,5 % sammenlignet med 16% for USA og 14% for Japan.
Furthermore, the share of world trade in manufactured products is even higher, 26.5 % in 1980 compared with 16 % for the USA and 14 % for Japan.
I 1980 udgjorde forarbejdede produkter 84% af Fællesskabets eksport. Dette er baggrunden for, at nærværende rapport især fokuserer på industriens struktur- og produktivitetsforhold.
In 1980, 84 % of the Community's exports were manufactured products, which is why this report focuses on the structure and performance of manufacturing industry.
Denne fokusering indebærer imidlertid, at beskrivelsen af økonomien bliver ufuldstændig, eftersom landbrugseksporten udgør' et væsentligt element i Fællesskabets handel, og fordi udviklingen af den tertiære sektor spiller en stor rolle for den interne økonomiske udvikling.
This point of view is inevitably incomplete in so far as agricultural exports are a significant element in the Community's trade, and because the development of tertiary or services activities is becoming an increasingly important fact in the development of the domestic economy.
Under de nuværende forhold og i en overskuelig fremtid vil EF-økonomiens internationale konkurrenceevne imidlertid i afgørende grad afhænge af industriens ydeevne.
However, for the time being, and indeed for the foreseeable future, the international competitive position of the Community's economy will depend overwhelmingly on the performance of manufacturing industry.
I denne del af rapporten foretages en kvantitativ og um muligt også en kvalitativ vurdering af industristrukturen i Fællesskabet samt af industriens ressourcer, navnlig kapital og ar bejdskraft.
In this part of the report, we examine the structure of manufacturing industry in the Com munity, the resources used in industry, particularly capital and labour, from a quantitative, and where possible, a qualitative point of view.
Der kan nødvendigvis ikke blive tale om en udtømmende vurdering, eftersom en virksomheds konkurrenceevne i høj grad afhænger af, hvor teknologisk avanceret kapitalapparatet er, samt af de ansattes kvalifikationer og af virksomhedens ledelse og økonomiske struktur.
This assessment is inevitably not exhaustive because the competitiveness of a firm is very much affected by the technology incorporated in its capital equipment, by the education and training of its employees and by its management and financial structure.
Der eksisterer ingen enkel metode til at måle og bestemme virkningerne af disse forskellige faktorer1).
There is no simple way of measuring and relating the effects of these different factors.1
A. Industristrukturen i Fadlesskabet
A. The structure of industry in the Community
Indledningsvis er det nyttigt at opridse et helhedsbillede af EF-industriens omfang og struktur og af de vigtigste sektorers relative betydning i de enkelte medlemsstater Industrien tegner sig for ca. 30 % af BNP i Fællesskabet; andelen har stort set været uændret siden 1970.
In the first place it is useful to have an overall picture of the size and structure of industry in the Community, and the relative importance of the principal sectors in each Member State. Manufacturing industry accounts for about 30 % of GDP in the Community; this share has been rather stable since 1970.
De største sektorer vari 1979 landbrugsindustrien (levnedsmidler, drikkevarer og tobak), der tegnede sig for 14 % af værditilvæksten inden for fremstillingsvirksomhed, samt kemiske produkter, metalprodukter, industrimaskiner, elektrisk apparatur og materiel samt transportmidler, der hver tegnede sig for 9-10 %.
The largest sectors in 1979 were, the agricultural industries (food, beverages and tobacco) which accounted for 14 % of value added in manufacturing, and chemicals, metal products, industrial machines, electrical goods and transport equipment, accounting for 9-10% each.
I løbet af 1970'erne er der sket en langsom ændring i de andele, de forskellige sektorer repræsenterede i den samlede værditilvækst inden for fremstillingsvirksomhed.
The shares of the different sectors in total value added in manufacturing industry have changed slowly during the 1970s. A few sectors such as chemicals and transport equipment
sektorer såsom kemiske produkter og transportmidler har fået en forholdsmæssig større betydning; tekstilvarer, læder, fodtøj samt beklædning er gået hastigt tilbage, medens næringsmidler, drikke­ og tobaksvarer har udvist en langsommere nedgang.
have increased in relative importance, whereas textiles, leather and clothing have declined quite rapidly and food, beverages and tobacco declined more slowly.
Tabel 17 Industrien i Fællesskabet fordelt efter branche og ι nedlemsstat i 197$
Table 17 Manufacturing industry in the Community by sector and Member State ir 11979
Værditilvækst for forarbejdede produkter
Value added in manufactured products
Anmærkning: Tal i national valuta omregnet t il ECU efter lel )ende vekst lkurser inc en procent jdregninge '' ι Ekskl.
Note: Data in national currencies converted to ECU at curren t exchange rates befor : calculatio l ofpercenl ages.
Det mest iøjnefaldene træk er den brede fordeling af aktiviteter blandt medlemsstaterne.
' Not including Denmark, Ireland and Greece 2100% - 493500 million ECU (338000 millio ι ECU, 1975 pn ces).
Med den disaggregeringsgrad, der er anvendt i tabel 17, repræsenterer ingen enkelt sektor mere end 5 % af værditilvæksten inden for fremstillingsvirksomhed i Fællesskabet.
At the given level of disaggregation, no individual sector in any one Member State accounts for more than 5 % of value added in manufacturing in the Community.
På den anden side er der seks sektorer i Tyskland, der hver for sig tegner sig for mere end 2,5 % af den samlede industrielle værditilvækst sammenlignet med tre i Frankrig og kun én i Italien.
On the other hand six sectors in Germany account for more than 2.5 % of value added in manufacturing; three in France and only one in Italy.
Tyskland tegner sig for en meget stor del af den samlede fremstillingsvirksomhed (38 %), fulgt af Frankrig (23 %), Det forenede Kongerige (16 %) og Italien (15 %).
A very large proportion of total manufacturing activity is in Germany (38 %), followed by France (23 %), the United Kingdom (16 %) and by Italy (15%).
Industriinvesteringerne repræsenterer imidlertid kun ca. 3 % af BNP.
How­ever, investment in manufacturing industry is only about 3 % of GDP.
De udgør således en lille, men meget afgørende del af BNP.
Thus it is a small, if crucial component of domestic product.
Der er tegn på, at de stagnerer i Fællesskabet, men at de fortsat vil vokse i Japan.
The indications are that it is stagnating in the Community compared with continued growth in Japan.
Det reale mål for den kapital, der anvendes i industrien, er realkapitalapparatet.
The real measure of the capital used in industry is the stock of capital.
Størrelsen bestemmes ikke blot af investringstilbøjeligheden, men af de kumulative resultater af de foretagne investeringer.
This is determined not only by the rate of investment, but by the cumulative results of past investment.
Der kan dog i bedste fald højst foretages en tilnærmelsesvis opgørelse over kapitalapparatet, eftersom afskrivningerne1) kun kan anslås skønsmæssigt, og fordi definitionerne varierer fra land til land2).
How­ever, the measures of capital stock are at best very approximate because its amortizationί has to be estimated and because definitions differ between countries.2
Samlede investeringer mia ECU % af BNP
Total investment 1000 million ECU
% af BNP % af samlede investeringer mia ECU (anslået)
% of total investment 1000 million ECU (approx.)
Tallene viser, at industriinvesteringerne relativt er størst i Japan, hvilket betyder, at den ja panske industris kapitalapparat hurtigt har indhentet Fællesskabet og USA.
These data show up the higher level of manufacturing investment in Japan in relation to the size of their economy, with the result that the stock of capital in Japanese manufacturing industry has rapidly caught up with the Community and the United States.
I de seneste år har industriinvesteringerne ikke været et dynamisk element i Fællesskabets økonomi.
In recent years, manufacturing investment has not been a buoyant element in the Com­munity economy.
Tabel 19 viser betydelige men velkendte afvigelser mellem medlemsstaterne
Table 19 shows the well-known substantial differences between the Member States, and unimpressive trends with the exception of the Federal Republic of i.e. the rate at which existing capital is being used up or scrapped.
') Dvs. det tempo i hvilket det eksisterende kapitalapparat opslides eller udrangeres. :) Den udbredte, men på ingen måde ensartede praksis med leasing (fabrikker og udstyr) gør det vanskeligere at sammenligne tallene for investering og kapitalapparat i industrisektoren.
The widespread, but by no means uniform practice of leasing factories and equipment affects the comparability of investment and capital stock data in manufacturing industry.
Industriinvesteringer i Fællesskabet ') (Mængdeindeks 1975 = 100)
Manufacturing investment in the Community' (Volume index, 1975 = 100)
Tyskland Frankrig Italien Nederlandene Belgien Luxembourg Det forenede Kongerige Irland
FR of Germany France Italy The Netherlands2 Belgium Luxembourg United Kingdom Ireland
' i Danmark: oplysninger foreligger ikke. b) Nederlande: inklusive energi og byggeri.
The Netherlands: including energy and construction.
samt en beskeden udvikling, hvis der ses bort fra Forbundsrepublikken Tyskland og ­ i en anden målestok ­ Irland.
Among the larger Member States, the absolute level of manufacturing investment in France and Germany is about twice as high as it is in Italy and the UK.
Blandt de større medlemsstater udgør den absolutte størrelse af industriinvesteringerne i Frankrig og Tyskland næsten det dobbelte af investeringerne i Italien og Det forenede Kongerige.
The changes in the rate of investment by sector are of interest because they are a direct in dication of changes in industrial structure which may not yet be apparent in the structure of value added and exports.
Nationalregnskaber fordelt på brancher.
Note: 100% = 53790 million ECU.
Kilde: Kommissionen, GD III, p¿ grundlag af nationalregnskaber fordelt på brancher. Eurostat 1981.
Source: Commission services, DG III, based on National accounts by branch. Eurostat 1981.
Anmærkning: Parenteserne angiver, at korrelationskoefficienten i den lineære regressionsanalyse er lav. ") Ekskl.
Note: The brackets indicate that the correlation coefficient in the linear regression is low. '