natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det tyske marked gik stærkt tilbage i 1935, - 9,3% eller 6,5 mio t, med blot en ringe kompensation i 1986, der bragte det samlede tal op på 65 mio t. Denne forskel er bemærkelsesværdig, eftersom tysk økonomi som helhed gik godt i sammenligning med den hollandske.
The German marketdownin1985-9.3*or615 mio t. with only a small in 1986 which brought the total at 65 mio t. This remarkable beeause the German economy as a whole did is the
En me re detaljeret analyse foretages i de følgende afsnit.
traffic in respectively went sharply compensation devergency quite well in the next
Hvis hertil lægges nedgangen i det foregående år (- 2,5%), er det klart, at opsvinget fra 1984 (+ 9,7%) lidt efter lidt for svinder.
Adding to this (-2.5 8) than it wiII effect of the uplift vanashing.
Udviklingen for det franske nationale marked for transport ad indre vandveje kan kun beskrives som dramatisk. År efter år noteres tab.
The evolution of the French national market t.ransport can only be described as dramatic. Iosses are noted.
3.3 Transport ad indre vandveje opdelt efter varekategori 3.3.I Vigtigste varekategorier De fem varekategorier, der har størst betydning for transporten ad indre vandveje, er: - byggematerialer (NST 6)
(NSr 6) building materials ores and metal waste
Disse fem grupper dækker 79% af transporten ad indre vandveje.
These five transport.
Forskel Vækst rate % >
NST r985 r986 difference growth rate
+ 573 + 5.3 brændstof 3 olieprodukter
5.3 products + foodstaff and animal fodder soli.d minera I fuels
6 rå og forarbejdede mineraler byggematerialer
3.6 petroleumproductsoresandmetalwa ste5metalproducts6crudeandmanu-facturedminerals
Trods den faldende aktivitet i byggesektoren er gruppen byggemate­rialer (mest sand og grus) stadig langt den vigtigste (25,6%), efterfulgt af malme og metalaffald (18,4%).
Despite Uuiiaing the declinl-ng act j-vity materials (most of i L inthebuildingindustrythegfoupbeingsandandgravel)isstillbyfollowedbyoresandmeta Ihraste most important
Efter faldet i transporten af byggematerialer i 1979­1982 synes markedet at have stabiliseret sig i årene 1979­1984.
After perj-od years year, the decrease in transport of builcling materials in the L979 L982 the market seemed to have stabrlj.sed in the L979 1984.
I 1985 note­redes dog et nyt fald.
But in 1985 a new decrease could be noted.
Sidste år vendte tendensen igen i positiv retning.
2 manifested an exceptlon Germany and relation
Stigningen i denne internationale trafik viste sig i alle hoved­forbindelserne (se tabel 3.7), med undtagelse af Β ­ NL (­ 2% eller ­ 134,000 t), og forbindelsen Tyskland og Frankrig i begge retnin­ger, der forblev på samme niveau som 1985.
France in both t. ) and stayed on the the in this relations 134000 which drrections, international
Tabel 5.7 Indre vandveje: transporterede mængder af NST 6 (sand, grus etc.) i national trafik og på bilaterale forbin­delser (1.000 t)
Tonnes of NST 6 ( sand, 9rävel relations ('000 tonnes).
Til
TO
Fra
FROM r 985I 986
3.3.3 NST 4: Malme og metalaffald Efter fire år med stadige fald steg den samlede transport med NST 4­varer med 16,9%; sammen med den yderligere vækst på 2,1% i 1985 var aktivitetsniveauet igen oppe på 1979­niveauet.
NST 4z Ores and metal waste of NST 4 growth of level of year. A total transport an additiona I the n back on the during the last
Denne ud­vikling fortsatte ikke sidste år, hvor der noteredes et fald på 3,9%.
L* in 1985 the level of activity \^ras L979. This development has not contrnued lost of 3.9 * has been noted.
Tabel 3.8 Indre vandveje: transporterede mængder NST 4 (malme osv.) i national trafik og på bilaterale forbindel­ser (1.000 t)
(ores, etc.) relations.
Fra
FROM
•forskel vækstrate %
L76 11 64.7 difference growth rate
1985 1986 forskel vækstrate %
5.5 difference growth rate
Der skete en betydelig udvikling med den samlede aktivitet på det internationale oliemarked i 1986 (+ 12,4%).
3.3.4 international oil market on the 1986 (+
Ved en nærmere analyse af tabel 3.9 viser der sig slående forskelle mellem de forskellige medlemsstater.
3.9 shows striking differences
Udgående trafik fra Belgien og Nederlandene steg 3,3 og 3,2 mio t (dvs. henholdsvis + 74,7% og 13,2%), medens tra­fikken til og fra Tyskland og Frankrig faldt en smule.
S) while had an J-mportant examination of table Outgoing traffic of grg anA 3rZ mio to and from Germany and
Fra marts til juni 1986 var der stærk efterspørgsel på olietrans­portmarkedet, som medførte en meget kraftig forøgelse af priserne for flydende gods (se 3.8.5, figur 3.3 og 3.4).
From March till transport market very strong way
Uheldigvis fik denne prisstigning visse investorer til at ændre tørlastskibe til tankskibe eller til at bygge nye skibe, idet de drog fordel af investeringsfaciliteterne i visse medlemsstater.
certain investers to has this price cargo ships into uplift brought tankers or to let unfortunately transform dry advantage of the investment buitd nehr, taking member states.
I det øjeblik efterspørgslen efter transport af flydende gods faldt til ca. det gamle niveau, faldt transportpriserne endnu mere, for­di der var denne nye overskudskapacitet.
The moment the demand for facilities transport transport level, cargo went down to went even further old this the of more or less down because of tiquid prices capacity.
Denne udvikling i tankflåden er symptomatisk for hele transportmarkedet (se også 3.5.3).
This development waterway transport fleet also the tanker market (see issymptomaticfor3.
Tabel 5.9 Indre vandveje: transporteret mængde af NST 3 i national trafik og på bilaterale forbindelser (l.OOO t)
3(or Iprod.(,000tonnes) tonnes of Nsr relations
F forskel vækstrate
5 difference growth rate
7448 24421 + 182 +· 3731 + 2.5 + 18.0 forskel vækstrate %
++ difference gror^rth rate
Landbrugsprodukter som for eksempel korn og foder er vigtige varekategorier i den indenlandske sejlads.
Agricultural commodities are important sector generates products like cereals and anrmal foods for inland navigation.
Landbrugssektoren udgør 12% af den samlede trafik ad indre vandveje.
The agricultural L2 * of totaI inland \daterh/ay traf f ic.
Navnlig fandt der en kraftig nedgang sted for fransk eksport (-1,5 mio t), og i forbindelse hermed et tilsvarend fald i den tyske import.
3 .10 products) tonnes of NST 0+1relations('000
Alt i alt var 1986 et ret godt år for kultransportvirksombederne, Den samlede internationale aktivitet steg med 2,7% og trafikken inden for Fællesskabet med 5,3%.
NST 2z Solid mineral fuels carriers and the for 2.7 good year hrent up by the I
Tysk kul (fællesskabsproduktion) faldt med 9,8%, medens tysk import via hollandske havne steg med 35,4%.
Theevolutionbyrelationindj-catesthatcoa Iimportedf romoverseasrsgainj.ngmarketshareattheexpenseofcoalproduetioninthecommunaty.Germancoal(communityproduction)droppedby9.
Tabel 3.11 Indre vandveje: transporterede mængder af NST 2 (kul osv.) i international trafik og på bilaterale forbin­delser (1.000 tons)
(coal, etc.) relations tonnes of NST 2andonbitateral
Transport ad indre vandveje opdelt efter marked
Inland waterway transport by marker
3.4.1 Indledning Den internationale transport ad indre vandveje kan groft opdeles i to særskilte geografiske markeder med forskellig organisation, nemlig Rhinen og nord-syd-trafikken (dvs. trafikken mellem Nederlandene, Belgien og Frankrig vest for Rhinen).
Intra-Community inland waterway trro sepörate geographical and the North-South (i.e.
Rhinen spiller desuden en betydelig rolle for den inden landske transport i Nederlandene, Tyskland og i mindre grad Frankrig.
Netherlands, by inland waterways goes l-mportant role in the Federal Republic of France. The table below extent, a lesser tonnes
Nedenstående tabel viser udviklingen i tons og tkm for den traditionelle Rhin-trafik (dvs. den samlede trafik over den hollandsk-tyske grænse ved Emmerich/Lobith, og trafikken opstrøms for denne grænse, herunder i Schweiz).
Germany and, although shows the development the to in and total
I modsætning til det foregående år, hvor de dårlige meteorologiske forhold og den ringe sejlbarhed på floden, der skyldtes vandniveauerne, medførte en nedgang i aktiviteten på Rhinen, er 1986 karakteriseret af, at vandniveauerne gjorde det muligt at laste 100% gen-
Rhine border traditional Dutch/German the above tonne/kilometres of traffic crossing and the traffic traffic at
Forskel
Table
65 gem hele året med undtagelse af efterårsmånederne på den mellemste og øverste del af Rhinen.
In contrast circumstances water levels characterized the by the theautumnmonthsonsemesterthetraf f ic water entire Rhine.
I første halvår steg trafikken hurtigt i sammenligning med det foregående år, og selv om der om sommeren ind traf en vis nedgang, var der, under hensyntagen til de sæsonmæssige udsving, en bedring i vintersæsonen.
levels year, During the rose of Rhine a llowing a except for the f irst upper ships middle quickly during and in comparison a nd,winter prevj.ous set-bäck, yea rthe with the certain a lthoughterm the showed, a the seasonal fluctuations, a relative summer brought about taking into account recovery.
Tabel 3.12 viser, at trafiktabene på Rhin-trafikken altid i 19791985 har været større i volumen end i t-km, undtagen sidste år.
Table 3.L2 shows-that the traffic losses affecting the Rhine naviga.tion have alwalrs been greater in volume than in tonne/kilometres during-{he period L979-L985, except for this last year.
Om vendt har opgangene medført større opsving i trafikken udtrykt i tkm end i bruttotons.
Inversely, the gains observed have induced more important growth in the field of transport- performance expressed in tonne/kilometres than those in brut.e tonnes.
Dette viser, at der er en konstant stigning i de gennemsnitlige transportdistancer.
This gives evidence on the constant increase of average transport Oistance.
I 1986 steg den traditionelle trafik med 3,5% fra 187,7 mio t sidste år til 194,3 mio t dette år, mens der blev sejlet ca. 33,3 milliarder t-km, svarende til en stigning på 10,5%.
In 1986 traditional traffic increased by 3.5 *, from L87.7 mio tonnes last year to L94.3 mro tonnes this year, while transport performance attained about 38.3 mrrd tonne/kilometres, which means an increase of 10.5t .
Denne vækstforskel skyldes hovedsageligt, at gods, der transporteres over lange distancer langs hele floden, har nydt godt af større positiv udvikling end det normale gods, som sædvanligvis transporteres mest på den nedre del af Rhinen, alt imens vandniveauerne - som i de fleste sektorer var fine gennem hele året - ikke spillede nogen rolle for så vidt angår den geografiske balance mellem de forskellige trafikstrømme.
This growth differential is essentially due to the fact that the goods transported on long distances, all along the rrver, have benefited from more positive developments than the common goods which are habitua lly the maj-n activity on the lower part of the Rhi-ne; this while the \i/ater levels being excellent in most sectors during the entire year have played no role whatsoever as far as the geographical balance of the various flows is concerned.
Hvis man til den traditionelle Rhin-trafik lægger trafik på den hollandske del af Rhinen, ser det samlede resultat for Rhin-trafikken således ud:
Rhine is on total added Rhine traffic being to tradtgional traffic :
Endvidere viser tabel 3.14 nedenfor fordelingen af mængder transporteret ad Rhinen på bilaterale forbindelser inden for Fællesskabet.
a repartition of j-ntra-community below Rhine
Tabel 3.14 Rhin­trafik inden for Fællesskabet, efter bilateral forbindelse (1.000 tons)
Rhine traffic by bilateral relation
Fra Β + L
From
Den trafik, der måles ved den hollandsk­tyske grænse ved Emmerick/Lo­bith, er en yderligere særlig vigtig indikator for aktivitetsniveau­et i international Rhin­sejlads.
Rhine analysis indicator navigation. of the traffic of the internatronal present ö separate by clirection.
Tabel 3.15 og 3.16 indeholder en særskilt analyse af trafikken efter varegruppe og retning.
the level of activity Tables 3.15 and 3.16 cornmodrty group and passing
Varegruppe
Internationa upstream
Forskel vækstrate
I 986 differ.
1. levnedsmidler og foderstoffer
products fooo and
0. landbrugsprodukter
Commodity group r 985
1* levnedsmidler og foderstoffer
products food and
Med en samlet mængde på 13,8 mio t registreret ved den hollandsk tyske grænse sidste år, ligger aktiviteten 5,0% over 1985-tallet (130,3 mio t).
With a total Dutch/German exceeded by performance
Faktisk er 1986-tallene de tredjebedste årstal, der er registreret i Rhinens historie (højere tal i 1978 og 1984).
June 13.1 performance tras been I0.9 mio tonnes, while ab,solute monthly performance with a level of respect, one should furthermore note that the of 6.5 mio tonnes has been realized owing to
Som den traditionelle Rhin-trafik faldt det registrerede antal ton ved den hollandsk-tyske grænse i andet halvår af 1986 (- 11,1 mio t sammenlignet med første halvår).
Dutch/German 1986 (-11.1 strong"shipping activity in Rhine traffic the registered border has indeed decreased mio tonnes compared to the the first semester. numberof tonnes during the second first semester).
Den opgående trafik udviser bedre resultater, med 92,5 mio t, (+ 3,9%), og har navnlig draget fordel af den "relativt store" stigning for olieprodukter (+ 22,0%) og kul (+27,5%).
Upstream traffic has reached higher results with 92.5 mio tonnes (+3.98) and has mainly benefit from the "relatively strong" growth of oil products (+22.08) and coal (27.58).
På den anden side påvirkede de fortsatte vanskeligheder i den europæiske stålindustri adfærden på malmtransportmarkedet, som faldt 8,6%; Aktiviteten på den nedgående trafik steg med 7,2%o på grund af den stærke indvirkning fra byggematerialetransporten mod Neder]andene (+18,4^7 og den øgede kornmængde (+ 57,0%).
On the other hand, the continuing difficulties in the European iron sector had their reflexion on the behaviour of the ore shipping market which has lost 8.6*. Downstream activity has increased by 7.2* owing to a push of the building (+18.4e.) strong of the materials as well the direction volume of transport in an increased as
Vækstrate
Di fference
Hovedsageligt på grund af usædvanligt lave oliepriser var der i 1936 en tendens til at oplagre så meget olie som muligt.
First due to the extreme low oilprice there was into stock as much oil as Possible.
Derfor steg transporten af olieprodukter fra havne til indenlandske destinationer betydeligt, både på Rhinen og på nord-syd-trafikken.
Consequently the of oil products from sea ports to inland destination substanlially on both the Rhine and North-South' has th9 -decrease difficulties concerning continuing been ore said as a for the Rhine result of the goes also for
Endvidere ses en stærk stigning på 2917 tons sand og grus, og en ekstremt stor nedgang for transport af kemiske produkter.
This illustrates the lraterhray transport market on a ltered of 2917 tons in decrease in the Apparently there on fluctuations dependence of the economic situations
Det illustrerer, hvor afhængig transport ad indre vandveje er af ændringer i de økonomiske konjunkturer.
in transport the same account that domestj.c are 3 components of will make that clear.
Det skal også tages med i betragtning, at indenlandsk transport i Β og NL og nord­syd­trafikken er tre bestanddele af samme marked.
must be taken into North-South traffic following examples also NL and The
Nær den hollandsk­belgiske grænse er der mange grusgrave i drift.
Thereare near the Dutch-Belgian border several sand and gravel puts in exploitation.
Hvis en belgisk grusgrav er brugt til at forsyne en destination i Nederlandene, betragtes sand­ og grus­transporten som nord­syd­trafik.
I f for a destination jn the Netherlands a Belgian put has been used, the sand or gravel transport will be considered as North-South traffic.
Hvis en anden grusgrav tæt ved, men på den anden side af grænsen, havde leveret varen, ville der have været tale om inden­landsk transport.
I f another put close by but on the other side of the border would have been used, one had spoken or of domestic traffic for the same transport. coincj-dentj.al whether a transport has been domestic.
Det kan således være helt tilfældigt, om en trans­port registreres som nord­syd­trafik eller indenlandsk trafik.
Other commodity groups have that
Også andre varegrupper påvirkes af sådanne tilfældigheder, navnlig på Antwerpen­Rotterdam­ruten.
So it can be pure labeled North-South coincidential aspect, on too, specially seagoi.ng vessels route.
Hvis søgående skibe af den ene eller den anden grund midlertidigt skifter havn fra Rotterdam til Ant­werpen eller omvendt ved transport af kemiske produkter, kan det medføre, at der i en periode sker en ændring i nord­syd­trafikken med kemiske produkter.
I f for some reason temporarily change harbour it can cause an alteration products in a certa j.n the Antwerp-Rotterdam with chemica I products Antwerp or vj-ce versa traf f ic of chemica I from Rotteroam to jn the North-South period.
Det kan også være forklaringen på den pludselige stigning i sand­og grustransporterne, og faldet i transporten af kemiske produk­ter på nord­syd­trafikken i 1986.
sand and j-ncrease of of chemical an explanatj-on for the sudden and the decrease of transport North-South jn 1986.
Udviklingen i flåden
the development of the supply sidel i.€.
Udviklingen inden for efterspørgslen er blevet diskuteret i tidligere afsnit.
the demandin1986wa stonnesand2.4*in i.s level
Her skal gives en beskrivelse af udviklingen på udbudssiden, dvs. flåden.
I in reca lled that tota of L979 measured
3.5.1 Den samlede flåde Tabel 3.18 viser den samlede flådes størrelse fordelt på de en kelte medlemsstater - i antal fartøjer og lastekapacitet - mel lem 1.1.1979 og 1.1.1987.
Tota I fleet in shows vessels the and f leet lttember State between 1.1, L979 size of carrying the totaI capacity and
Tabel 5.18 Udviklingen i flåden: den samlede flåde i antal fartøjer og lastekapacitet (1.000 tons)
Fleet and developments: carrying capacity total fleet in ('000 tonnes)
5.6 fartøjer laste kapacitet
5.6 s vesselsca rryingcapa city
Ialt fartøjer laste kapacitet
TotaI : vesselsca rryLng capa citY
I 1985 faldt kapaciteten noget (­ 0,8%), hvorved kapaciteten kom ned på et niveau, der er 3,6% lavere end 1979.
In1985thecapacityofthefleetwentwhj-chbroughtthecapa city on the level 1979.
Dette tal er et resultat af to modsat virkende tendenser: på den ene side faldt kapaciteten for flåderne i Belgien, Luxembourg, Tysk­land og Frankrig med 14,5%, på den anden side voksede den hollandske flådes kapacitet med 14,7%.
This figure j-s the result of two on the one hand the fleets of Belgium, and France decreased by 14,58, on the of the Dutch fleet increased by L4.7*.
De nationale flåders forholdsmæssige andel af den samlede flåde­kapacitet har således ændret sig betydeligt i løbet af årene, som det fremgår af tabel 3.19.
Consequentlyr the total fleet shown in table
Tabel 3.19 De nationale flåders andel i den samlede flåde
National shares in total fleet capacity
Forskel
1.1.L987 difference
3.5.2 Rhin­flåden Tabel 3.20 viser situationen i Rhin­flåden ­ i antal fartøjer og lastekapacitet ­ på forskellige tidspunkter, generelt og efter flag.
3.20 presents the situation of vessels and carrying and by flag.
Tabel 3.20 Udviklingen inden for Rhin­flåden, efter antal far­tøjer og lastekapacitet (1.000 tons)
Development and carrying of the Rhine fleet by capacity ('OOO tonnes) re87/Le7e r987/Le86
1727 1611 1594 ­ 133 ­ 7.7 ­ 17 ­ 1.1 1304 1328 1320 + 16 + 1.2 ­ 8 ­ 0.6 fartøjer laste­kapacitet
+ s vesselsca rryingcapa city
3156 2666 2642 ­ 514 ­16.3 ­ 24 ­ 0.9 3245 2990 2985 ­ 260 ­ 8.0 ­ 5 ­ 0.2 fartøjer laste­kapacitet
: vesselsca rryingcapa city
IML fartøjer laste­kapacitet
3 vesselsca rryj.ngcapa city s69
Ialt fartøjer laste­kapacitet
TotaI:vessels * carrying capa city
Der er på flere punkter bemærkelsesværdige forskelle mellem udvik­lingen for den samlede flåde og for Rhin­flåden.
On certain development there total are differences fleet and the the to be noted between Rhine fleet. Indeed, carrying capacity and fleet has decreased in of
Mens den samlede flåde er mindsket i henseende til lastekapacitet og antal fartøjer mellem 1979 og 1986c¿ steg Rhin­flådens lastekapacitet i samme pe­riode med 994.000 tons (+ 10%).
L979 and L987, the jn the same period carrying caPacity with 994000 tonnes between hrent up of total ships fleet whj.le the numberof the Rhine
Andelen af den samlede flåde, der har Rhin­certificat, er steget betydeligt siden 1979.
The part of the total fleet with a Rhine certificate considerably increased since L979.
Talrige skibsejere, især i Neder­landene og Belgien, har ansøgt om og fået et Rhin­certifikat (se tabel 3.22).
Numerous shipowners specially jn Netherlands ano asked and obtained a Rhine certificate (see table
Tabel 3.22 Andel af den samlede flåde med Rhin­certifikat (tons)
3.22 the total fleet with
Forskel
1.1987 difference
L.Ny­bygning
C\ o o\ o o
Indtil nu er 200.000 tons blevet op hugget.
So far 200.000 has I amount of 4LO. OO0tonswillbe
Det vides ikke på nuværende tidspunkt, om de 410.000 tons nås.
That been demolished. realised is not depends on the yet, barge a one owners. year action is, as
Den hollandske ophugningsordning fra 1986 er indtil videre kun et-årig, og vedrører kun tørlastskibe.
The and scheme of 1986 dry cargo ships o
Selv om den samlede Rhin-flåde er praktisk taget uændret efter import og eksport, var der betydelige ændringer mellem de for skellige flåder.
Rhine export, fleet the the import of changes internal on that fleets were considerable point.
Af større betydning f.eks for stigningen i den hollandske flåde end nybygningerne var importen af skibe, fra 20.028 tons til 70.775 tons.
between j.mportant as a result the several i . g. for se of
Tabel 3.24 giver et mere detaljeret indtryk af flagskifte (import og eksport af skibe), opdelt efter nationaliteter og antal fartø­jer.
( import number flags and a in the change nationalities closer view a breakdown
Tabel 3.24 Opdeling af import og eksport af fartøjer
Table export ships
Andre
Others o
Med hensyn til den schweiziske flåde skal følgende oplyses.
the can law that the following has accepted ships from the Swiss fleet Swiss Parliament to remove foreign a the
Den 15· juli 1986 vedtog det schweiziske parlament en loVj der åbner mu­lighed for at fjerne fremmede skibe fra det schweiziske skibsregi­ster.
As for the position on 15th July 1986 opens the possibility shipregi ster .
Eksporttallene for de schweiziske skibe udgør faktisk ikke en egentlig eksport, men betegner skibe, som af finansielle årsager sejler under schweizisk flag, og som i henhold til den ny lovgivning må vende tilbage til deres eget nationale flag.
of Swiss ships represents reasons under Swiss flag nehr legislation obliged to no real saiting return export but foreigners, to their own
Efter anmodning fra Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber har EBW-instituttet i Ryswyk udført en generel undersøgelse for at finde frem til den indenlandske flådes produktivitetsudvikling, udtrykt i tal.
At the request the Institute determlne the of the Commission of the EBW jn Ryswyk has carried product.j-vity development of the general study to inland navrgation to analyse the a possible loading time, of number sufficient figure base.
Der er foretaget en undersøgelse af en rejses kom ponenter - lastetid, sejltid, lossetid, antal arbejdstimer per dag osv., på grundlag af et passende stort antal detaljerede rapporter fra hollandske fartøjer, der transporterer varer i tørlast på de nationale og internationale markeder.
It has been of a voyage namely the t'ime, the unloading time, dayr €tc. - on the basis fleet on components navigation hours per the working number the a of of detailed reports of Dutch ships transporting dry bulk commodities on the natronal and international market.
Den generelle konklusion er, at den almindelige produktivitetsstigning i perioden 19801985 er på 3% om året.
The general conclusion is that the general productivity increase during the period 1980-1985 amounts to 3t per year.