natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ved den 3. november 1986 at have vedtaget det direktiv, som EF-Kommissionen havde foreslået forinden '), har De Tolv forpligtet sig til at anvende de tekniske systemer ifami-
By 1 January 1987 the national authorities of the Twelve were due to have taken all necessary measures and the Directive should apply until 1991, i.e. throughout the life span of the present technologies for transmission by satellite.
lien af europæiske MAC/pakke-standarder dels ved direkte tv-transmission via satellit, dels ved udsendelse af disse programmer via kabelnettene.
They are analogue systems by contrast with the future — wholly computer ized — digital transmission system of high-definition television in the 1990s.
De nationale myndigheder i de tolv EF-lande skulle have truffet samtlige nødvendige foranstaltninger inden den 1. januar 1987, og direktivet skal gælde indtil 1991, dvs. lige så længe som levetiden for de nuværende teknologier for transmission via satellit.
But they allow for a substantial improvement in picture and sound quality while leaving future scope for the transmission of a single programme in several languages.
Vedtagelsen at dette direktiv har gjort det muligt at undgå, at der inden for EF ved frem komsten af direkte satellittransmissioner opslår uforenelige standarder svarende til PAL og SECAM, som blev fastlagt, da farvefjernsynet blev introduceret i Europa.
The introduction of the MAC family will not oblige consumers to purchase either a new television set or video-recorder immediately; although the Directive provides for im: mediate and exclusive use of MAC-packet standards for direct broadcasting by satellite, it allows for transitional use of the earlier standards for redistribution of satellite programmes by cable networks.
Derfor præsenterede EF-Kommissionen sit forslag for De Tolvs ministre i begyndelsen af 1986, hvor der var udsigt til, at den første europæiske direkte transmissionssatellit ville blive opsendt ved udgangen af samme år.
At the same time the new European standards make provision for onward progress towards high-definition television systems; consequently they will be able to meet the needs of professionals and consumers alike for some considerable period.
Familien af MAC/pakke-standarder er blevet udviklet af de europæiske audiovisuelle in dustrier i samarbejde med Den Europæiske Radiounion (EBU).
The MAC-packet family consists of three types of standard:
Samtidig tager de nye europæiske standarder højde for udviklingen hen imod de systemer, der gælder for højopløsnings-tv; derfor vil de kunne opfylde både de professionelle tvfolks og forbrugernes behov i en lang periode fremover.
(i) C-MAC is the top of the range; it combines the transmission of high-quality pictures on a single channel with eight channels which can be used for sound; in this way a single programme can be transmitted in eight languages;
— C-MAC repræsenterer den bedste kvalitet; den gør det muligt at transmittere billeder af høj kvalitet med otte lydkanaler pr. billekanal; ét og samme program kan således transmitteres på otte sprog.
(iii) D2-MAC constitutes an adjustment of the system to cable networks with a still more limited capacity — which were the majority at the time the Directive was being prepared; it only provides four channels for sound, one for vision.
— D-MAC er en udgave af C-MAC, der er tilpasset den forholdsvise begrænsede transmissionskapacitet hos de kabeltransmissionsnet, der findes på det tidspunkt, hvor de nye standarder udvikles; alligevel giver den adgang til det samme antal lydkanaler.
The Directive sets out a special procedure designed to adapt the MAC-packet standard to future technical progress; the Community will, for example, be able to use it when the time comes to adapt existing systems to the requirements of high-definition television.
Disse var der flest af på det tidspunkt, hvor direktivet blev udarbejdet; denne udgave giver kun adgang til fire lydkanaler pr. billedkanal.
HDTV will revolutionize television in the same way as compact discs have transformed the world of sound; at all events it will constitute a global upheaval.
Dette er grunden til, at EF-Kommissionen støtter udviklingen af en europæisk standard og den dertil knyttede tekniske proces, og den søger ligeledes at forvare den pågældende standard inden for de officielle internationale organer.
That is the reason why the European Commission is acting both to support the develop ment of a European standard and of the technical process on which it is based, and to defend the said standard in international official organizations.
I det verdensomspændende kapløb om HDTV er det japanerne, der er kommet først fra start.
In the world contest for HDTV, the Japanese made a head start.
Den japanske industri og det japanske tv-selskab NHK har udarbejdet et sæt standarder, kaldet »Hivision« for produktion af HDTV-udsendelser (NHK) og en transmissionsstandard (MUSE) i samarbejde med det amerikanske selskab CBS.
Japanese industry and the Japanese television company NHK have developed standards called 'Hivision' for the production of high-definition transmissions (NHK) and a transmission standard (MUSE) in collaboration with the American firm CBS.
Disse standarder, som japanerne også har til hensigt at anvende på videobåndoptagere, har den ulempe, at de overhovedet ikke er kompatible med de eksisterende systemer på fjernsynsområdet på verdensplan eller med de spillefilm, der er produceret ved hjælp af den traditionelle teknologi.
These standards, which the Japanese plan to apply also to video-recorders, have a drawback in that they are wholly incompatible with existing television processes and with feature films made using the traditional technology.
Den europæiske industri er for sin del i færd med at udvikle et HDTV-system, der er kom patibelt med de eksisterende teknologier og produkter.
European industry for its part has developed an HDTV process which is compatible with present technologies and products.
I denne sammenhæng påser EF-Kommissionen på vegne af De Tolv, at den Internationale Telekommunikationsunions Rådgivende Radiokomité (CCIR) ikke vælger den japanske standard som global referencestandard, før den europæiske har stået sin prøve.
In this context the European Commission, acting on behalf of the Community, aims to ensure that the relevant international body, the International Radio Consultative Committee (CCIR) does not adopt the Japanese standard as the world reference standard before the European standard has been able to prove itself.
På CCIR's møde i Dubrovnik (Jugoslavien) i maj 1986 opnåede EF-Kommissionen det resultat, at der ikke blev valgt en standard, som skulle gælde på verdensplan, og at beslutningen udsættes til oktober 1988.
At the CCIR meeting in Dubrovnik (Yugoslavia) in May 1986, the European Commission secured an undertaking that no standard should be chosen as yet at the world level and that the decision should be postponed until October 1988.
Ef ter denne dato kan den Internationale Telekommunikationsunion (UIT) vedtage en ver densstandard for HDTV.
After that date the International Telecommunications Union (ITU) will be free to adopt a world standard for HDTV.
I mellemtiden blev der på ny afholdt et møde i CCIR i Genève i november 1987, og ved denne lejlighed anerkendte den officielt de europæiske MAC/pakke-standarder som de standarder, der kan anvendes i forbindelse med fremtidens HDTV.
Meanwhile the CCIR held another meeting at Geneva in November 1987, when it officially recognized the European MAC-packet standards as standards capable of be ing used in HDTV in the future.
Sideløbende hermed har EF-Kommissionen foreslået de japanske myndigheder at oprette en fælles EF/japansk arbejdsgruppe med det formål at udvikle en fælles
At the same time the European Commission proposed to the Japanese authorities that a mixed EC/Japanese working party be formed in order
international standard, næsten på samme måde, som Philips og Sony har indgået en aftale på compact-disc-området.
to prepare a single world standard, rather in the same way as was done at the manufacturing level for compact discs between Philips and Sony.
Samtidig søger Kommissionen at give konkret støtte til den endelige udformning af de teknologier, der danner grundlaget for en fælles europæisk standard på HDTV-området og dennes konsekvenser for gennemførelsen af Det Indre Marked i EF.
At the same time the Commission is endeavouring to give concrete backing to the development of technologies underpinning a single European standard for HDTV and its im plications for the achievement of a single internal market.
I forbindelse med gennemførelsen af det store marked inden udgangen af 1992 og de nye muligheder, som vil vise sig som følge af de avancerede teknologier på telekommunikationsområdet, vil fjernsynet nemlig kun udgøre ét af en hel række telekommunikationsydelser, som omfatter telefon, teledata (videotex), transmission af data og meget andet.
In the completed market of 1992 and in the light of the new outlets provided by spearhead technologies in the field of telecommunications, television will be one of the components of a whole series of telecommunications services, including the telephone, videotex, data transmission and other facilities.
Inden for rammerne af forskningsprogrammet RACE giver EF økonomisk støtte til projekter, der i begyndelsen af 1990erne vil gøre det muligt at oprette et fælles europæisk telekommunikationsnet, der udelukkende er baseret på edb, og som har en betydelig kapacitet, nemlig «bredbåndsnettet».
In the framework of the RACE research programme, the European Com munity extends financial support to projects capable of leading, by the early 1990s, to the creation of a single, wholly computerized European telecommunications network, equipped with the all-important broadband capacity.
En af de aktiviteter, der foregår inden for RACE, har til formål teknisk set at integrere højopløsnings-tv'et i dette fremtidige netværk.
One of the aims of RACE is to technically integrate high-definition television in this future network.
På et mere direkte operationelt plan deltager Kommissionen ligeledes i et projekt, som inden for rammerne af det mellemstatslige europæiske program Eureka er blevet fremlagt af en række europæiske industriforetagender; det er hensigten med projektet definitivt at færdigudvikle det europæiske HDTV-system baseret på MAC/pakke-standarderne.
In a more directly operational sense, the Commission is also taking part in the European intergovernmental programme Eureka, set up by the European manufacturers concerned; its aim is to finalize and perfect the European HDTV process based on the MAC-packet standards.
Desuden bidrager Det Europæiske Fællesskab med økonomisk støtte i form af lån fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til af fremme udviklingen af tekniske metoder, som vil gøre det muligt at udnytte det europæiske marked effektivt.
Financial backing by the European Community is provided also through loans from the European Investment Bank (EIB) for the further development of technical processes allowing for effective exploitation of the European market.
Således ydede EIB i juni 1986 at lån på 75 mio ECU til den vesteuropæiske organisation for telekommunikation via satellit, Eutelsat.
In June 1986, the EIB granted a loan of 75 million ECU to the West European satellite telecommunications organization Eutelsat.
Disse midler er beregnet til færdigudvikling af den anden generation af kommunikationssatellitter.
These funds were intended for the development of communications satellites of the second generation; due to be launched from 1989 onwards, these satellites will replace those placed in orbit in the first half of the 1980s.
Disse satellitter, som vil blive opsendt fra og med 1989, skal erstatte dem, der blev sat i kredsløb i løbet af første halvdel af 1980erne. Disse satellitter
For the audiovisual sector in Europe, the opening of frontiers by the removal of legal and technical obstacles would have made no sense if professionals working in the sector had to continue as before, i.e. working mainly in a national framework.
I forbindelse med fællesskabsprogrammet MEDIA (foranstaltninger til fremme af en ud vikling af den audiovisuelle sektor) har EF-Kommissionen fastlagt tre typer aktioner, som skal bidrage til en løsning af disse problemer:
(iii) creation of a European structure to promote the efforts of independent film and programme makers.
Forbedring af eftersynkronisering og tetäning samt flersprogethed i al almindelighed er for EF-Kommissionen et af de væsentlige områder, som vil kunne fremme en effektiv ud veksling af film mellem alle de tolv EF-lande. MEDIA-programmet fastsætter i denne henseende specifikke aktioner dels på fjernsynsområdet og dels på biografområdet.
The development of dubbing and subtitling and of multilingualism generally is, in the Commission's view, an essential step capable of fostering the circulation of films through out the 12 Member States.
Hvad angår fjernsynet, omfatter et af de første projekter inden for MEDIA oprettelsen af en Europæisk Fond for Audiovisuel Flersprogethed.
For television, one of the first Media projects allowed for the creation of a European Fund for multilingualism in the audiovisual media.
Denne fond blev stiftet den 21. januar 1988 i form af et samarbejde mellem MEDIA-programmet, Den Europæiske Radiounion (EBU) og Den Europæiske Sammenslutning for TV og Kultur.
The Fund was set up on 21 January 1988 as an association between the Media programme, the European Broadcasting Union (EBU) and the European Alliance for Television and Culture.
Fondens formål er at give økonomisk støtte til aktiviteter vedrørende eftersynkronisering og tekstning, flersprogede audiovisuelle produktioner, teknisk forskning og faglig efteruddannelse in den for den audiovisuelle sektor.
It is designed to provide financial support for dubbing and subtitling, for multilingual audiovisual productions, for technical research and for professional training in the audiovisual field.
Den Europæiske Fond for Audiovisuel Flersprogethed kan give støtte til et forholdsvis begrænset antal projekter — omkring et dusin i 1988 — i overensstemmelse med de kriterier, den selv har fastlagt.
The European Fund for multilingualism in the audiovisual media will provide help for a relatively limited number of projects — about a dozen in 1988 — in accordance with criteria which it has itself determined.
Således giver fonden støtte til produktion af udsendelser, hvis transmission varetages af et radio- og tv-selskab, idet visse typer projekter har fortrinsret:
For example, the Fund supports works due to be broadcast by a radio/television station and gives preference to specific types of projects:
— de, der vedrører de mindst udbredte sprog
(i) those in lesser known languages;
— ikke-dokumentariske udsendelser, især udsendelser beregnet for unge, herunder tegnefilm
(ii) works of fiction, in particular those intended for young people — including animated cartoons;
— nyhedsprogrammer på flere sprog — forsøgsserier.
These films rank first in the European film production sector as far as their number is concerned, and often also for their originality.
For så vidt angår oprettelse af et europæisk system for distribution af film indgår dette i et andet af de fem første projekter under MEDIA. Formålet med dette projekt er at etablere en salgs europæisk kooperativ for distribution af lavbudgetfilm, dvs. film med produktionssomkostninger på under 2,5 mio ECU.
(i) a clearing-house for copyright and kindred rights, to operate by means of a European data bank containing all useful information concerning film production, distribution and broadcasting circuits as well as the rights concerned;
Kooperativ-projektet under MEDIA er et første forsøg på at skabe et europæisk system for distribution af film.
(ii) the creation of a European structure to promote independent creation — for the cinema, television and video.
Film, der er produceret i Fællesskabet, og som tre distributører fra forskellige lande i EF fremlægger en plan for udsendelse af — først i biografer, dernæst på video og tv — vil kunne omfattes af dette system.
This is the aim of another Media project set up by Euro-Aim, the European organization for an independent audiovisual market.
Kooperativet vil højst udlægge 50% af distributionsomkostningerne, medens distributørerne selv skal dække rpsten.
In a first stage this project will allow for group participation by 200 independent producers in trade shows.
Inden for MEDIA-programmet et det hensigten at supplere denne ordning med to andre ordninger:
What future for the audiovisual media in a Europe without frontiers?
• et afregningskontor (»clearing house«) for ophavsrettigheder og beslægtede rettighe der, som skal fungere ved hjælp af en europæisk databank med alle nødvendige oplysninger om produktionerne, distributionskanalerne og udsendelsesstationerne samt selve rettighederne;
Although the construction of a great market without frontiers represents a top priority for the European Community — in the audiovisual as in all other sectors of the economy — the technical and cultural content of audiovisual products has not been forgotten.
• oprettelse af en europæisk struktur forfremme af uafhængige produktioner — på biograf-, tv- og videoområdet — er omfattet af et andet MEDIA-projekt, udarbejdet af EURO-AIM, den europæiske organisation for et uafhængigt audiovisuelt marked.
It is the aim of the principal Community institutions — the Commission, the Council of Ministers and the European Parliament — to ensure that in 1992 the common market in audiovisual products has a living and dynamic European substance, both from the economic and the cultural point of view.
Dette projekt vil i første omgang gøre det muligt for 200 selvstændige producenter gruppevis at deltage i faglige arrangementer.
These actions and projects should be seen as complementary to the construction of the internal market since they are aimed at including the creators, manufacturers and activities of the audiovisual sector in the new frontier-free Community.
Hvilken type audiovisuel sektor er der ønske om i et Europa uden grænser?
For a more competitive European industry
Selv om oprettelsen af et stort marked uden grænser udgør prioriteten over alle prioriteter for Det Europæiske Fællesskab — såvel for den audiovisuelle sektor som for de andre økonomiske sektorer — forbigås ikke det tekniske og kulturelle indhold i audiovisuelle produktioner.
The European audiovisual industry will not be able, by itself, spontaneously and at the right moment, to respond satisfactorily to the challenges emanating simultaneously from technological upheaval, extra-European competition and the prospect of the single market without frontiers.
Fællesskabets hovedinstitutioner — Kommissionen, Ministerrådet og Europa-Parlamentet — lægger vægt på, at det fælles marked for den audioviduelle sektor i
In view of this, the Commission has proposed measures designed to give the Community industry a helping hand, ranging from the Community quota proposed in the draft Directive on 'Television without frontiers' to specific projects to foster production and funding in the framework of the Media programme.
EF-Kommissionen har allerede foreslået, lanceret eller støttet forskellige foranstaltninger og initiativer vedrørende produktion og fremme af europæiske audiovisuelle arbejder.
The television studio of the Commission of the European Communities in Brussels.
Direktivforslaget »Fjernsyn uden Grænser« har udtrykkeligt til formål ikke blot at gøre det muligt at skabe en fri udveksling af programmer mellem de forskellige EF-lande i for bindelse med gennemførelsen af Det Indre Marked, men også at fremme den europæiske produktion og beskæftigelsen inden for denne sektor samt lette de audiovisuelle virksom heders tilpasning til den voldsomme stigning i efterspørgslen, som den teknologiske ud vikling fremprovokerer.
The draft Directive on 'Television without frontiers' is designed specifically, not only to allow for free circulation of programmes from one Community country to another within the framework of the internal market, but also to promote European production and employment in the sector, and to help audiovisual enterprises adjust to the strong growth in demand resulting from techological developments.
Systemet med fællesskabskvoter — nødvendigheden af at afsætte 30% og sidenhen 60% af sendetiden til fællesskabsprogrammer for dermed at sikre, at de europæiske programmer kommer til at cirkulere frit i samtlige tolv EF-lande — har samme formål.
The system of Community quotas — the provision that 30% and then 60% of specified broadcasting time should be de voted to Community products so as to foster the circulation of these programmes throughout the Europe of the Twelve — reflects a similar concern.
Når den sendetid, der refereres til, ikke omfatter nyheder, sportsbegivenheder, underholdningsudsendelser med konkurrencepræget islæt og reklamer, skyldes det, at formålet med det foreslåede direktiv er at støtte de mest kreative former for produktioner, og de produktioner, der er mest arbejdskraftsintensive, dvs. primært ikke-doku-mentariske programmer.
News, sport, games and advertising have been left out of the reference broadcasting time because the proposed Directive aims to support the most creative productions as well as those creating the most jobs, i.e. mainly works of fiction.
Direktivet bestemmer, i øvrigt, at EF-landene skal påse, at deres fjernsynsselskaber afsætter 5 %, og tre år efter direktivets gennemførelse, 10 % af deres programbudget til nye fællesskabsprogrammer, der er fremstillet af selvstændige producenter.
Additionally, the Directive enjoins Member States of the Community to ensure that their television stations earmark 5% and, after the Directive has been in force for three years, 10% of their programming budget to new Community works by independent producers.
Disse to bestemmelser skal sikre fællesskabsproduktionerne sikre afsætningsmuligheder i de andre medlemsstater — og ikke blot i produktionslandet — for dermed at forbedre mulighederne for at tjene programmerne ind og således også forbedre rentabiliteten samt fremme oprettelse og videreførelse af uafhængige produktionsvirksomheder, som i dag kæmper mod producenter, der nærmest har en monopolstilling — tv-»huse« — i de fleste EF-lande.
In practice these two provisions aim to ensure consistent outlets for Community productions in other Member States than their country of origin, in order to improve amortization and, therefore, profitability and to foster the maintenance and creation of indepen-
I forslaget »Fjernsyn uden Grænser« betragtes fællesskabsproduktioner som produktioner, der stammer fra en enkelt medlemsstat, koproduktioner mellem to eller flere EF-lande og koproduktioner mellem medlemsstater og tredjelande, såfremt førstnævntes andel af de samlede produktionsomkostninger udgør mindst 70%.
The 'Television without frontiers' proposal regards the following as Community productions: those originating in a single member country, coproductions between two or more Community countries, and coproductions between Member States and third countries if the share of the former amounts to at least 70 % of the total production budget.
Europa-Parlamentet har udtrykt ønske om, at kvoterne også kommer til at omfatte de øvrige ikke-kommunistiske lande i Europa, som er medlemmer af Europarådet, dog un der forudsætning af, at Fællesskabet opnår en tilsvarende særbehandling i disse lande.
For its part, the European Parliament wants to introduce quotas for the other non-Communist countries of Europe which are members of the Council of Europe, subject to their granting reciprocity to the Community.
En fremme af den europæiske audiovisuelle produktion, og især indførelsen af nye teknologier, indgår blandt de væsentligste temaer i MEDIA-programmet.
The promotion of European audiovisual production, by the introduction of new technologies in particular, is a major theme of the Media programme.
Tre ud af de ti første forsøgsprojekter under MEDIA, som nu er under forberedelse, vedrører produktionssiden. tionssiden.
Three of the programme's first 10 pilot schemes, currently in preparation, are concerned with the production side.