natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der kan kun skabes en virkningsfuld cirkel af udbud og efterspørgsel, hvis der over hele Europa igangsættes et betydeligt antal pilotapplikationer, der bygger på in-
Voice lines operate, for instance, an average of 20 minutes in 24 hours, while some value-added network services are only working at 20% of capacity.
formationsnet og -tjenester, med henblik på at skabe den nødvendige kritiske masse.
As the examples in the following pages demonstrate, it is possible to identify in­itiatives which will rapidly develop new ap­plications and markets, while also impact­ing positively on the creation of new jobs and businesses.
Som det fremgår af eksemplerne på de følgende sider, kan der udpeges en række initiativer, der vil bidrage til en hurtig ud vikling af nye applikationer og markeder med en deraf følgende gavnlig virkning for oprettelsen af nye virksomheder og be skæftigelsen.
"We can only create a virtuous circle of supply and demand if a significant number of market testing applications based on information networks and ser­vices can be launched across Europe to create critical mass. "
Den private sektor er rustet til at iværksætte de nødvendige initiativer.
The private sector is ready to embark on the initiatives needed.
De prioriterede applikationer kan opdeles i to hovedgrupper, alt efter hvilke slutbrugere de henvender sig til:
Priority applications can be divided in two main blocks, according to final users:
- applikationer til privat brug i hjemmet (interaktive og transaktionsorientere de applikationer vedrørende teleind køb, telebank, underholdning, fritid) - applikationer til brug for virksomheder og samfundsmæssige tjenester
- the personal home market (interactive and transaction applications related to teleshopping, telebanking, entertain­ment, leisure) - business and social applications.
Initiativer i form af pilotapplikationer er det mest effektive middel til at fremskynde den langsomme udvikling af efterspørgsel og udbud. Pilotapplikationer fungerer som eksempler og kan være med til at tiltrække nye brugere.
Initiatives taking the form of experimen­tal applications are the most effective means of addressing the slow take-off of demand and supply.
De udgør et afprøvningsgrundlag for leverandørerne, der således får mulighed for at finjustere deres applikationer til brugernes behov, og de kan bidrage til at øge antallet af avancerede brugere - en gruppe der stadig er ret lille i Europa i forhold til USA.
Priority applications should also contri­bute to a number of macro-economic ob­jectives:
- styrke industriens konkurrenceevne og skabe nye job - fremme nye former for tilrettelæggelse af arbejdet - forbedre livskvaliteten og miljøet - opfylde samfundsmæssige behov og øge den økonomiske bæredygtighed i de offentlige tjenester.
- strengthening industrial competitive ness and promoting the creation of new jobs - promoting new forms of work orga­nisation - improving quality of life and quality of the environment - responding to social needs and raising the efficiency and costeffectiveness of public services.
Det er nødvendigt at inddrage lokale, storby- og regionale forvaltninger i udviklingen af applikationerne.
It is necessary to involve local, metropoli­tan and regional administrations in their de­velopment.
Byer kan spille en yderst vigtig rolle ved at være med til at skabe ny efterspørgsel og øge indbyggernes opmærksomhed om fordelene ved nye tjenester.
Cities can have an extremely important role in generating early demand and also in promoting an awareness among their citizens of the advantages of the new services.
I visse tilfælde kan lokalforvaltninger demonstrere fordelene ved selv at være den første storbruger.
In certain cases, local administra­tions could demonstrate the benefits by as­suming the role of the first mass user.
For virkelig at nytte må sådanne applikationer igangsættes i ægte kommercielle miljøer og helst i stor skala.
To be truly effective, such applications need to be launched in real commercial environments, preferably on a large scale.
Initiativerne er ikke pilotforsøg i traditionel forstand.
These initiatives are not pilot projects in the traditional sense.
Hovedformålet er at afprøve informationssystemernes værdi for brugerne og deres økonomiske bæredygtighed.
The first objective is to test the value to the user, and the eco­nomic feasibility of the information systems.
FJERNARBEJDE Flere i arbejde og nye arbejdspladser i et mobilt samfund fleksible arbejdsordninger være særlig attraktive for alle dem, der er bundet til hjemmet, og for folk I yderregioner vil systemet betyde øget samhørighed med resten af samfundet.
TELEWORKING More jobs, new jobs, for a mobile society levels, traffic congestion and energy consumption will be reduced. For employees, more flexible working arrangements will be particularly beneficial for all those tied to the home, and for people in remote locations the narrowing of distances will help cohesion.
Hvad skal der gøres? Fjernarbejde i hjemmet og i "satellltkontorer" skal fremmes, således at lang transport til arbejdet undgås.
What should be done?
Der skal være elektronisk forbindelse til detønskede professionelle miljø, uanset hvilket system der benyttes.
From there, they can connect electronically to whatever professional environment they need, irrespective of the system in use.
Vigtige spørgsmål?
Issues to watch?
Problemer som følge af re duceret mulighed for medmenneskelig kontakt må løses.
Problems arising from decreased opportunities for social contact and promotion will have to be addressed.
Følgerne for arbejdsmarkedslovgivningen og bestemmelserne om social sikkerhed må vurderes.
Impact on labour legislation and social security provision will need to be assessed.
Hvem gør hvad?
Who will do it?
Hvis teleoperatørerne stiller de nødvendige net til rådighed til konkurrence dygtige priser, vil den private sektor oprette nye servicevirksomheder, der kan levere fjernarbejdsapplikationerne.
If the telecom operators make available the required networks at competitive prices, the private sector will set up new service companies to supply teleworking support. port.
Hvad er målet?
Who gains?
Virksomheder (både store, scentre i 20 byer inden udgangen af 1995, hvor mellemstore og små) og offentlige administratio mindst 20.000 arbejdere Involveres.
Create pilot teleworking centres in 20 cities by end 1995 involving at least 20,000 workers.
Befolkningen som helhed vil op arbejde inden 1996, og at der skal være 10 millio ner fjernarbejdsstillinger inden år 2000.
The aim is for 2% of white collar workers to be teleworkers by 1996; 10 million teleworking jobs by the year 2000.
FJERNUNDERVISNING Livslang uddannelse i et samfund i forandring
DISTANCE LEARNING Life long learning for a changing society
Der skal oprettes fjernundervisningscentre med kursusprogrammer og undervisningsmateriale, der er skræddersyet til små og mellemstore virksomheder, store firmaer og offentlige administrationer.
Promote dis tance learning centres providing courseware, training and tuitionyservices tailored for SMEs, large companies and public administrations.
Avancerede fjernundervisningsteknikker skal udbredes i sko ler og andre uddannelsesinstitutioner.
Extend advanced distance learning techniques into schools and colleges.
Hvem gavner det?
Who gains?
Erhvervslivet (specielt små og mellemstore virksomheder) og offentlige ad ministrationer vil opnå besparelser og bedre ud nyttelse af de knappe uddannelsesressourcer.
Industry (specially SMEs) and public administrations, by cost reductions and optimisation of the use of scarce training and education resources.
Ansatte, der har brug for at tilegne sig nye færdigheder, vil kunne benytte sig af livslange undervisningsprogrammer. Folk, der er bundet til hjemmet, eller som befinder sig i afsides liggende områder, vil få nemmere adgang til uddannelse.
Employees needing to up grade their skills by taking advantage of lifelong learning programmes.
Elever og studerende vil få adgang til under visning af højere kvalitet.
Students accessing higher quality teaching.
Vigtige spørgsmål?
Issues to Watch?
Der vil være behov for en større Indsats for at uddanne underviserne i brugen af computere.
Need to engage in a major effort to train the trainers and expand computer literacy among the teaching profession. sion.
At iværksætte pilotprojekter i mindst 5 lande inden 1995.
Pilot projects in at least 5 countries by 1995.
Brug af fjernundervisning i 10% af de små og mellemstore virksomheder og offentlige administrationer inden 1996.
Distance learning in use by 10% of SMEs and public administrations by 1996.
Oplysningskampagner blandt erhvervssammenslutninger og uddannelsesmyndigheder.
Awareness campaigns among the professional associations and education authorities.
NET MELLEM UNIVERSITETER OG FORSKNINGSCENTRE
A NETWORK FOR UNIVERSITIES AND RESEARCH CENTRES Networking Europe's brain power
Hvem gavner det?
What should be done?
Hvad skal der gøres?
Who gains?
Der skal etableres et transeuropæisk avanceret net (stor båndbredde, højopløsning, til interaktive multimedietjenester), der forbinder universiteter og forskningscentre overalt i Europa, med åben adgang til deres biblioteker. blioteker.
The productivity of research programmes through broader team creation leading to synergies between institutions. Society in general through more efficient diffusion of search centres across Europe, with open access research findings and knowledge. to their libraries.
Spørgsmålet om beskyttelse af den intellektuelle ophavsret må behandles omhyggeligt, eftersom den samlede fond af viden bliver lettere tilgængelig.
Giving due consideration to ¡PR protection as the accumulated stock of human knowledge becomes more readily accessible. cessible.
Hvem gør hvad?
Who will do it ?
Hvis der tilbydes adgang til bredbånds- og højhastighedslinjer til konkurren cedygtige priser, vil universiteter og forskningscentre etablere nettene. Både store og små private virksomheder vil også kunne forbinde deres laboratorier med universiteter og forskningscentre.
Providing broadband networks and high speed lines are available at competitive rates, universities and research centres will set up the networks.
Man kan endvidere forestille sig, at der etableres et transeuropæisk net mellem offentlige biblioteker.
A transEuropean public library network can also be envisaged.
Af forbinde 30% af universiteterne og forskningscentrene i EU med avancerede kommunikationsnet inden 1997.
Thirty per cent of European universities and research centres linked through advanced communications networks by 1997.
Nettene skal udvides til at omfatte andre europæiske lande, efterhånden som dette bliver teknologisk muligt.
Extension to other European countries as this becomes technologically feasible.
TELEMATIKTJENESTER FOR SMA OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER
TELEMATIC SERVICES FOR SMEs Relaunching a main engine for growth and employment in Europe the local and regional level, promoting awareness campaigns for the services available.
Hvad skal der gøres?
Who gains ?
Der skal sikres størst mulig ud Hvem gavner det?
SMEs will be able to compete on a more equal basis with larger companies customers and suppliers.
De små og mellemstore virksom bredelse af telematiktjenester (elektronisk post, filover heder vil kunne konkurrere på mere lige fod med størst førsel, EDI, videokonferencer, fjernundervisning m.v.) re selskaber, og afhængighedsforholdet mellem kon blandt de små og mellemstore virksomheder i Europa, trahenter og leverandører vil blive svækket.
Raise the awareness and captive contractor-supplier relationships of added value services, and communications in will be weakened.
De små med forbindelser til de offentlige myndigheder, branc og mellemstore virksomheder vil blive mere konkur heforeninger, kunder og leverandører.
They will be more competitive, general, among SMEs.
Oplysning om rencedygtige, vokse hurtigere og skabe flere job.
Increase access to trans-will grow faster and create more jobs.
For tillægstjenester og kommunikationstjenester i alminde holdet til myndighederne vil blive enklere og mere pro lighed blandt små og mellemstore virksomheder. Øget duktivt.
Relation European data networks. ships with administrations will be simpler and more productive.
De små og mellemstore virksomheder vil få adgang til transeuropæiske datanet. større anseelse og indflydelse.
The category will gain in public standing and influence.
Hvad er målet?
Who will do it ?
De små og mellemstore virksomheder skal have adgang til transeuropæiske telematiktjenester senest i 1994-95.
If the necessary ISDN networks are available at competitive rates, the private sector will provide transEuropean value-added services tailored for SMEs.
Hvis de nødvendige ISDN-net stilles til rådighed til konkurrencedygtige priser, vil den private sektor levere transeuropæiske tillægstjenester, der er skræddersyet til de små og mellemstore virksomheder.
Access to TransEuropean telematic services for SMEs available by end government, Chambers of Commerce and trades 1994-1995.
Lokalforvaltninger, handelskamre og brancheforeninger af små og mellemstore virksomheder vil iværksætte programmer for integration af informationsnet på lokalt og regionalt plan med oplysningskampagner om de eksisterende tjenester.
40% of SMEs (firms with more than 50 associations linking SMEs will mount pro employees) using telematic networks by 1996. grammes for integrating information networks at SME links with administration networks prioritised.
VEJTRAFIKSTYRING Edb-Styret trafik giver bedre livskvalitet
ROAD TRAFFIC MANAGEMENT Electronic roads for better quality of life
Chauffører, lokalsamfund (særlig i tæt trafikerede områder) og erhvervslivet vil drage fordel af initiativet i form af den mindre trafik, øget trafiksikkerhed, lavere miljøomkostninger samt energi- og tidsbesparelser.
Drivers, local communities (especially in heavily congested areas) and in dustry will benefit from reduction in traffic, in creased road safety, lower environmental costs, energy and time saving.
Der skal udvikles tele matiksystemer i europæisk skala til avanceret vejtrafikstyring og andre transporttjenester (førerinformation, rutevejledning, flådestyring, vej afgifter, m. v.).
Establish telematic solutions on a European scale for advanced road traffic management systems and other transport services (driver information, route guidance, fleet management, road pricing, etc.).
Indførelse af telematiksystemer til vejtrafikstyring i 10 storbyområder og 2000 km motorvej inden 1996.
Implementation of telematic systems for road traffic management in 10 metropolitan areas and 2,000 km of motorway by 1996.
Udvidelse til 30 storbyområder samt hele det transeuropæiske motorvejsnet inden år 2000.
30 metropolitan areas and the transEuropean motorway network by the year 2000.
Europæiske nationale og re gionale administrationer, brugergrupper og trafikoperatører opretter et styringsudvalg, der fastlægger en fælles, åben systemarkitektur for avancerede telematiktjenester med fælles brugergrænseflader. gergrænseflader.
European, national and regional administrations, user groups and traffic operators will create a Steering Committee and define a common open system architecture for advanced telematic services with common user interfaces.
Initiativet skal koordineres nøje med forsvarssektoren.
There is a need to coordinate closely with the defence sector.
Der skal oprettes et europæisk luftfartskommunikationssystem med jord-til-jord-forbindelser mellem alle europæiske luftfartskontrolcentre og luft-til-jord-forbindelse mellem flyene, kontrolcentrene i hele Den Euro pæiske Union og Den Europæiske Civile Luftfartskonference, således at der etableres et fælles transeuropæisk luftfartskontrolsystem.
Create a European Air Traffic Communication System providing ground-ground connections between all European Air Traffic control centres (ATC) and air-ground connections between aeroplanes, ATC-centres across the European Union and the European Civil Aviation Conference, with the aim of achieving a unified transEuropean air traffic control system.
Det Europæiske Råd bør ihærdigt støtte oprettelsen af et begrænset antal europæiske luftfartskontrolcentre, der er forbundet via net, efter EUROCONTROL's anvisning.
The European Council should promote energetically the creation of a re duced number of networked European Air Traffic centres, as defined by EUROCONTROL
At nedsætte et styringsudvalg bestående af repræsentanter for de offentlige myndigheder, de civile og militære luftfartsmyndigheder, luftfartsvirksomhederne og fagforeningerne inden udgangen af 1994.
Set up a Steering Committee with representatives of public authorities, civil and military aviation authorities, the air transport industry and unions by end 1994.
Fastlæggelse af standarder for kommunikationsprocedurer samt data- og taletransmission mellem luftfartskontrolcentrene indbyrdes og mellem centrene og flyene.
Definition of standards for communication procedures and the exchange of data and voice messages between ATC-centres as well as between ATC-centres and aeroplanes.
Et fungerende transeuropæisk system før år 2000.
A functioning transEuropean system before the year 2000.
Den europæiske luftfartssektor - og dens millioner afpassagerer - vil drage fordel af initiativet i form af bedre luftfartstyring og et betydeligt reduceret energiforbrug,
The European airtransport industry - and its millions ofpassengers - will benefit from better air traffic management and significantly re
NET I SUNDHEDSSEKTOREN En billigere og mere effektiv sundhedstjeneste for borgerne i Europa
HEALTHCARE NETWORKS Less costly and more effective healthcare systems for Europe's citizens
Der skal oprettes et "net de diagnoser som følge af elektronisk forbindel af net", baseret på fælles standarder, til direkte se til europæiske specialister, mulighed for prak kommunikation mellem praktiserende læger, tiserende læger for at foretage elektronisk be hospitaler og socialcentre i europæisk målestok. stilling af analyse- og hospitalstjenester på europæisk plan, matching af transplantatdonorer og -modtagere, m.v.).
in diagnosis through on-line access to European specialists, on-line reservation of analysis and hospital services by practitioners extended on European scale, transplant matching, etc.).
Skatteyderne og de offentlige administrationer vil nyde godt af en strammere udgiftskontrol og besparelser i sundhedssektoren samt hurtigere refusion af midler.
Tax payers and public administrations will benefit from tighter cost control and cost savings in healthcare spending and a speeding up ofreimbursement procedures.
Fortroligheden omkring sygejournaler skal sikres tilfredsstillende.
Privacy and the confidentiality of medical records will need to be safeguarded.
Den private sektor, forsikringsselskaber, lægeorganisationer og med lemsstaternes sundhedsvæsener deltager i etableringen af nettet, mens EU støtter udarbejdelsen af standarder og flytbare applikationer.
The private sector, insurance companies, medical associations and Member State healthcare systems, with the European Union promoting standards and portable applications.
Hvis teleoperatørerne stiller de nødvendige net til rådighed til nedsatte takster, vil den private sektor udvikle tjenester på europæisk plan til konkurrencedygtige priser, og dette vil øge produktiviteten og den økonomiske bæredygtighed i hele sundhedssektoren.
Once telecom operators make available the required networks at reduced rates, the private sector will create competitively priced services ata European level, boosting the productivity and costeffectiveness of the whole healthcare sector.
At etablere et transeuropæisk net mellem større leverandører af sundhedsydelser.
Major private sector health care providers linked on a European scale.
Første fase af etablering af net i med lemsstaterne mellem praktiserende læger, spe
First level implementation of networks in Member States
Patienterne vil opnå bety cialister og hospitaler på regionalt og nationalt delige forbedringer i sundhedsplejen (forbedre plan inden 1995.
Citizens as patients will benefit from linking general practitioners, specialists and hospi a substantial improvement in healthcare (improvement tals at a regional and national level by end 1995.
ELEKTRONISK TILBUDSGIVNING Billigere og mere effektiv administration komme fra hele det indre marked.
ELECTRONIC TENDERING More effective administration at lower cost
Der skal indføres edbbaserede procedurer for offentlige indkøb, efter fulgt af et europæisk edb-net til tilbudsgivning.
electronic procedures for public procurement between public administrations and suppliers in Europe followed by the creation of a European Electronic Tendering Network.
Dette initiativ vil bidrage betydeligt til at skabe den nødvendige kritiske masse på det europæiske marked for telematiktjenester.
This programme will function as a strong enabling mechanism for attaining critical mass in the telematic servic es market in Europe.
Datasikkerhed samt behoHvem gør hvad?
Who will do it?
Det Europæiske Råd og med vet for at sikre åben adgang, særlig for små og lemsstaterne enes om fælles standarder og om mellemstore virksomheder, for at undgå at edbat forpligte sig til at benytte edb til behandling af baserede offentlige indkøb udvikler sig til en information, bud og betalinger i forbindelse med skjult form for protektionisme. Der må drages offentlige indkøb.
European Council and Member States decide to agree on common standards and to introduce a mandatory commit ment to electronic handling of information, bid ding and payments related to public procure ment.
Teleoperatørerne og tje lære af erfaringerne fra lignende programmer i nesteleverandørerne sørger for, at brugerne får tredjelande, især USA (computer-aided acquisiadgang til det europæiske net til tilbudsgivning. tion and logistic support - CALS).
Telecom operators and service providers will enable users to access to the European Electronic Tendering Network.
At en kritisk masse på 10% af de ordregivende myndigheder indfører elektroniske indkøbsprocedurer inden for de næste 2-3 år.
A critical mass of 10% of awarding authorities using electronic proce dures for their procurement needs could be attained in the next two to three years.
De offentlige administrationer vil opnå besparelser ved at erstatte papiradministration med edb og drage fordel af den øge de konkurrence mellem leverandørerne, der vil
Public Administrations will benefit from cost savings in replacing paper
TRANSEUROPÆISK NET MELLEM OFFENTLIGE ADMINISTRATIONER
TRANS-EUROPEAN PUBLIC ADMINISTRATION NETWORK Better government, cheaper government
Der skal etableres forbindelsesnet mellem de offentlige administrationers net i Europa med det formål at opnå en mere effektiv og billigere (i og med at papirmedi et erstattes af det elektroniske medium) informa Hvem gavner det? Harmoniseringsprocessen tionsudveksling.
Interconnected interoperable services and interconnectable networks between Public Administrations net networks, while supporting national and local works in Europe, aiming at providing an effective authorities in the testing and implementation of and less expensive (replacement of paper by networks and services for citizens. electronic means) information interchange.
Senere skal nettet udvides til at med henblik på enhedsmarkedet styrkes, og der omfatte forbindelse mellem de offentlige admi er generelle fordele i form af lavere omkost nistrationer og borgerne i Europa. ninger og et bedre forhold mellem de offentlige administrationer og borgerne i Europa.
The unification process for the tions and European citizens. single market, with general benefits in lower costs and better relations between public administrations
EU og medlemsstaterne bør styrke og fremskynde gennemførelsen af programmet for dataudveksling mellem administra
European Union and and European citizens.
Hvad er målet? At etablere forbundne net, der giver mulighed for at udveksle data på områder tionerne (IDA).
Member States should strengthen and speed up the implementation of the programme for InterWhat target?