natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Debatter og beslutninger i Europa­Parlamentet og i de nationale parlamenter viser, at offentligheden er ved at blive sig bevidst, at der må gøres noget effektivt. Andre tegn herpå er de mange hjælpeaktio­ner, der gennemføres af private hjælpeorganisationer, og de initiativer, der tages af nobelpristagere og andre personligheder.
Public opinion is becoming increasingly aware of the problem, as debates and resolutions in the European Parliament and national parliaments, the activities of non-governmental organizations and individual initiatives by Nobel prize-winners and others show.
På denne baggrund har Det europæiske Fællesskab besluttet at gå kraftigere ind i kampen mod sulten — at gøre mere og at gøre det bedre...
The European Community must respond by stepping up its action to fight harder and more effectively against hunger.
Det europæiske Fællesskab kan yde et helt specielt bidrag til bestræbelserne for at Tinde en ny verdensorden med hensyn til fødevarefordelingen.
The Community can make a unique contribution in the search for a solution to world food problems:
D Fællesskabets landbrugspolitik og dets position som Verdens største fødevareim­portør giver det et særligt ansvar såvel overfor sine egne medlemslande som overfor resten af verden.
D The Community's agricultural policy and its position as the world's number one food importer gives it a special responsibility towards both its Member States and the rest of the world.
Fællesskabet må tilrettelægge såvel sit eget landbrug som sin import af landbrugsvarer på en sådan måde, at det bidrager til at organisere verdensmarkedet for fødevarer sådan, at udviklingslandene ikke hindres i at udnytte deres potentielle muligheder men tværtimod imod får nye udviklingsmuligheder.
The Community must organize its agricultural production, arrange its imports and participate in the organization of world markets in such a way that the Third World countries are no longer deprived of their rights and can find new areas for development.
Alene ved dets eksistens og dets udvikling, men også i kraft af dets forbindelser til flere grupper af udviklingslandene1) vil Fællesska­ bet tilskynde andre lande til at udnytte deres muligheder for at komplementere hinanden og indgå i grupperinger i den størrelsesorden, som i fremtiden på mange områder vil være en forudsætning for effektivitet!
Caribbean and Pacific countries, which are signatories to the Lomé Convention, the Mashreq and Maghreb countries, the Association of South East Asian Nations, the Latin American Economic Integration Organization), the Community encourages other countries to work together as a larger unit, which is often a key to more effective action.
□ På baggrund af Fællesskabets opbygningstraditioner og gradvise opbygning, land­brugspolitikken og aftalerne med de mindre velstillede lande, kan Fællesskabet — i højere grad end andre store markedsområder — bidrage til at skabe en verdensomfat­tende fødevarestrategi.
□ Because of its organizational tradition, as witnessed by its own gradual unification, its agricultural policy and its relations with poorer countries, the Community is in a better position than other major international organizations to solve food problems.
Det kan herudover øge effekten af medlemslandenes indsats gennem koordinering.
Its demographic, political and economic weight enables the Community to do more that its individual member countries, whose actions it coordinates and enhances.
Fællesskabet har siden 1968 ydet udviklingslandene fødevarehjælp.
The Community has been supplying food aid to the Third World since 1968.
For 1981 var der især tale om: 927 663 tons korn (hvortil kom 722 337 tons fra medlemslandene, så »De ti« ialt leverede 17,5 procent af de mængder, der skaffedes tilveje under verdensfødevare­programmet), 150 000 tons skummetmælkspulver og 45 000 tons smørolie (EF står
In 1981. the main figures were: 927 663 tonnes of cereals (plus 722 337 tonnes from the individual Member States which means that together the Ten supplied 17.5% of the total granted under the International Food Aid Convention), 150 000 tonnes of milk powder and 45 000 tonnes of butter oil (Europe is the principal donor of these products).
øverst på giver­landenes liste vedrørende smørolie).
Food aid is justified on obvious humanitarian grounds but can involve risks.
Fødevarehjælpen er naturlig ud fra elementære menneskelige grunde, men den rummer en risiko: selv om modtagerlandene kan anvende den sparede valuta i udviklingsarbej­det, svækker den incitamentet til at øge den lokale produktion.
If it allows beneficiaries to save money that could have been spent on development, it can discourage local production.
Fødevarehjælpen bør derfor indpasses i en samlet strategi for udvikling og samarbejde.
Food aid policy must therefore be implemented within the framework of a global cooperation and development strategy and not be used as a means of disposing of European surpluses, some of which are not even suitable for use in the Third World.
Den bør ikke blot være et resultat af overskudsproduktioner i visse lande — overskud, som i mange tilfælde slet ikke er anvendelige i udviklingslandene : f.eks. kan hjælp i form af skummetmælkspulver, der skal tilsættes vand for at kunne bruges, skabe alvorlige sygdomme på grund af manglende hygiejne i modtagerlandene.
For example skimmed-milk powder, which has to be mixed with water, can cause serious illness unless it is used in strictly hygienic conditions.
Π Fællesskabet har derfor sat en række hovedformål for sin støtte.
Π The Community has therefore drawn up a number of objectives that govern its food aid policy.
Den skal: dække akutte behov, bidrage til den økonomiske udvikling og lægge vægt på at forøge den lokale produktion i de mere langvarige bestræbelser på at forbedre fødevare­situationen.
These are: to meet emergency needs and to contribute to economic development and improved nutrition by boosting local production.
Modtagerlandene kan uddele fødevarerne gratis til de nødlidende eller sælge dem og anvende indtægten til udviklingsformål.
Beneficiaries should either distribute the aid to those most in need or sell it locally, using the income to finance development programmes.
□ Hjælpen er gratis og fordeles blandt ansøgerne efter tre hovedkriterier: det enkelte lands fødevarebehov, dets udviklings­stade og dets betalingsbalancesituation.
Π The share-out of aid, which is provided free of charge, is done on the basis of requests and governed by three criteria: the food requirements of each country, its degree of development and its balance-of-payments situation.
For så vidt angår mejeriprodukter tages der også hensyn til befolkningens forudsætninger.
In the case of dairy products, account is taken of the capacity of people to use them.
Siden 1968 har de væsentligste modtagerlande været Egypten, Indien, Bangladesh og Pakistan.
The principal beneficiaries of aid since 1968 have been Egypt.
En stigende del af hjælpen går til de fattigste og mest råstoffattige lande.
India, Bangladesh and Pakistan. An increasing proportion of aid is being sent to the poorest and neediest countries.
Af den fødevarehjælp, der leveres direkte fra Fællesskabet til enkelte lande, går i 1982 mellem 92 og 100 procent (det varierer fra produkt til produkt) til lande med et bruttonationalprodukt under på 730 dollars pr. indbygger.
In 1982. countries whose per capita gross national product is lower than 730 dollars per year will receive, depending on the products concerned, between 92 and 100% of direct aid delivered.
Resten går til en række organer som verdensfødevareprogrammet, FN's organisation for de palæstinensiske, afghanske og cambodianske flygtninge og visse ikke­statslige organisationer, eller de holdes i beredskab til nødaktioner til fordel for befolkninger, der rammes af naturka­tastrofer eller politiske konflikter.
The remaining aid is channelled through specialized organizations (the World Food Programme, the United Nations organizations for Palestinian. Afghan or Cambodian refugees, non-governmental organizations, etc.) or kept in reserve for emergency relief for peoples affected by war or natural disasters.
D Fællesskabet skaffer af og til de nødvendige fødevarer i nabolande med overskud for at koordinere fødevarehjælpen med en udviklingspolitik for landbrug og fødevarer.
D In order to integrate aid better into a rural and food development policy, the Community sometimes buys the necessary supplies in neighbouring countries with surpluses.
Det støtter endvidere udviklingsprojekter, der rummer en tilskyndelse til udvikling af landbruget og fødevarerproduktionen.
It also supports projects which combine rural development with food aid. for example to feed workers building a road or dam.
Der kan f.eks. være tale om at starte en produktion med det formål at forsyne en arbejdsstyrke ved en dæmning eller et vejarbejde med fødevarer.
The Community is currently contributing 50% of the cost to what is perhaps the largest integrated rural develop­ment programme in the world: Operation Flood II: in 142 Indian towns, 150 million people should receive milk between 1978 and 1983; the income from milk sales and the distribution network established will enable producer cooperatives to be set up, providing work for some 10 million families and helping India to achieve a measure of self-sufficiency.
Derfor sætter Fællesskabet halvdelen af sine udgifter til fødevarehjælp ind på at gennemføre det største landbrugsudviklingsprogram i verden: Flood II, der omfatter 142 indiske byer.
D The Community intends to expand the contribution that its food- aid makes to the development effort.
Her vil 150 millioner mennesker mellem 1978 og 1985 nyde godt af en fødevarehjælp i form af mælk. Indtægterne ved mælkesalget
European aid could be available in future, in the form of multiannual programmes for two groups of countries: those which plan to implement a global food strategy and those which use the aid to complement development projects financed by the Community or one of its Member States.
C) I ECU (europæisk valutaenhed) = ca. 8.2 kr. pr. 17. juni 1982.
For the first group, food aid could also serve as buffer stocks.
Støtte til udvikling af landbrug og landbrugsområder
Agricultural and rural development aid
Det er en udvikling i udviklingslandene selv, der i forbindelse med mere retfærdige internationale forhold endeligt skal løse sult­problemet.
Only the development of the Third World, coupled with a fairer organization of international relations, will secure a lasting solution to the problem of famine.
Problemerne i udviklingslande­nes landzoner kræver derfor opmærksomhed ­ og også på dette område gør Fællesska­bet en særlig indsats:
The difficulties of the rural world deserve special attention in achieving this. The Community also makes an important contribution in this area.
Udviklingslandenes afsætning af landbrugsvarer til EF sikrer beskæftigelse og ind­tægter til et stort antal landbrugere i udviklingslandene.
□ First of all. the Ten form a valuable market for Third World exports and more specifically, for agricultural products, of which the Community is the world's number one importer.
Dette er ikke nødvendigvis i modstrid med ønsket om at udvikle et landbrug, så udviklingslandene kan forsyne sig selv.
This trade ensures outlets, jobs and income for thousands of Third World farmers.
F. eks. finansierer EF i Senegal et projekt, som har til formål at øge produktio­nen af bomuld (med 24 000 tons), jordnødder (med 4 500 tons) og af korn (med 40 000 tons — og kornet er beregnet til forbrug i Senegal.
It is not necessarily contradictory to the development of subsistence farming: in Senegal, for example, a project funded by the Community aims to increase cotton production by 24 000 tonnes, groundnut production by 4 500 tonnes and cereals production for domestic consumption by 40 000 tonnes.
□ Udviklingslandene kan eksportere 60 procent af deres landbrugsproduktion til Fællesskabet uden at betale told og yderligere 35 procent til nedsat told.
60"i) of Third World agricultural produce enters the Community free of customs duties and 35% at reduced rates.
Fællesskabet har udvidet de generelle præferencer for udviklingslandenes industrivarer til også at omfatte mere end 300 forskellige forarbejdede landbrugsprodukter.
Generalized preferences granted to Third World industrial products have been extended to over 300 processed agricultural products, which enjoy, usually with no limit on volume, abolition of customs duties (particu­larly those from the least developed countries) or a cut in duties.
Disse produkter kan — de fleste i ubegrænsede mængder — indføres i Fællesskabet enten til nedsat told eller (det gælder især for varer fra de fattigste udviklingslande) under fuld toldfrihed.
Special measures have been taken to help exports of craft products from a number of developing countries and to promote other exports: for example, jute from India and Bangla­desh, coconut products from India and Sri Lanka, etc.
Endvidere er der gennemført særlige lettelser for afsætning af håndarbejdsprodukter fra en række udviklingslande og for visse andre varer som jute fra Indien og Bangladesh og kokostæpper fra Indien og Sri Lanka.
In addition, the Community organizes promotion drives for Third World products.
□ De ca. 60 lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet, som med EF har indgået Lome­konventionen, har i kraft af denne samarbejdsaftale en række særlige fordele:
D Some 60 African. Caribbean and Pacific (ACP) countries, linked to the Community by the Lomé Convention, enjoy:
• De har toldfri adgang til EF's marked for 99,5 procent af deres industri­ og landbrugsvarer.
Over the past few years, the proportion of these funds going to the agricultural sector rose from 29 to 40"i > .
For visse produkter, der i forvejen har toldfordele, er der særlige
Within this percentage, the share going to produce for export fell from 45 to 30%.
Det gælder bl.a. sukker, hvor Fællesskabet har forpligtet sig til at købe visse mængder til garanterede priser.
The former particularly benefit the poorest rural populations, providing irrigation, food stocks, the building of schools and clinics, etc.
I 1975 gennemførtes STABEX­ordningen, en særlig mekanisme, der dækker udviklingslandene ind, hvis de som følge af svigten­de priser eller fordi høsten slår fejl får underskud på deres samhandel med EF­landene.
They provide basic training, combat disease, exploit new energy sources (solar power for example), improve seeds, fertilizers, irrigation, stocks, processing and marketing of agricultural prod­ucts, profits, the general level of food supply, production, prices and the standard of living in general.
Dette omfatter ialt 46 produkter, hvoraf de fleste er landbrugsvarer.
The establishment of the Centre for Technical Agricultural and Rural Cooperation under the Lome Convention strengthens the Community's technical assistance, research and information effort.
• De modtager en teknisk og finansiel støtte i form af lån (for perioden 1980­1984 ialt 5,7 milliarder ECU) og tilskud (ca. 80 procent af det samlede beløb). I de seneste år er den del af disse ydelser, der anvendes til landbrugsforrnål, vokset fra 29 til 40 procent, og den andel heraf, der anvendes til eksportproduktioner, er faldet fra 45 til 30 procent.
D The cooperation agreements concluded in 1976 and 1977 between the Community and eight Southern Mediterranean countries provide free access to the Community market for industrial products from these countries, reductions in customs duties for certain agricultural products and technical and financial aid.
2,5 millioner hektarer jord blev i kraft af denne støtte inddraget til dyrkning i årene mellem 1976 og 1980.
The latter should reach 1015 million ECU between 1981 and 1986.
Husdyrholdet, fiskeriet og skovbruget i udviklingslandene blev øget, og en lang række projekter af betydning for landbrugsområderne blev gennemført vedrørende oplæring, befolkningens helbredstilstand og vandforsyning.
Until now, the beneficiary nations have channelled 8% of grants and 18% of loans into the agricultural sector.
Den Europæiske Investeringsbank har (26 lån til 15 lande) finasieret opførelse af foderstoffabrikker, kunstgødningsfabrikker, kraftværker og systemer for kunstig vanding.
The develop­ment of agriculture and particularly the important potential of the Sudan also figure on the agenda for the Euro Arab Dialogue.
EF lægger ved udvælgelsen af disse projekter i stadig større grad (40 procent af den samlede støtte til landbrug efter 1976 mod otte procent før 1976) vægt på mindre projekter og udvikling af det samlede landbrugsområde.
Π The Community is giving an increasing amount of technical and financial aid (20 million ECU in 1976.
Det kommer især de fattigste landbefolkninger til gode (overrisling, lagring af foderstoffer, oprettelse af skoler og lægecentre).
200 million in 1982) to about 30 non­associated countries in Asia (74% of aid granted between 1976 and 1980). in Latin America (20%) and Africa.
Et center for teknisk samarbejde på landbrugsområdet mellem EF og Lomé­landene har til formål at øge den tekniske hjælp, forskningen og udbredelsen af de erfaringer, der indhøstes.
89% of this aid goes to agriculture and 78% to the poorest countries with the neediest peoples.
□ I 1976 og 1977 indgik Fællesskabet samarbejdsaftaler med Israel og syv arabiske lande syd for Middelhavet.
Stress is laid on increasing production and increasing availability of supplies.
Aftalerne giver disse lande: toldfri adgang for deres industriprodukter til EF's marked, toldnedsættelse for visse landbrugsvarer og en teknisk og finansiel bistand.
As in the ACP countries, a great number of projects throughout the production process concern social and educational accompanying measures, irriga­tion and stocks, processing and marketing structures, rural credit and agricultural research.
Denne bistand er fastsat til 1 015 millioner ECU for perioden fra 1981 til 1986 og indtil nu har de pågældende lande til landbrugsformål anvendt otte procent af tilskudene og 18 procent af lånene.
Here too. there is an increasing shift in emphasis towards integrated rural development.
Udviklingen af landbru­get — især de betydelige potentielle muligheder i Sudan — er endvidere på dagsorde­nen i den euro­arabiske dialog.
In India, for example, this is partially financed by the sale of fertilizer provided by the Community.
D Til ca. 30 udviklingslande i Asien, Sydamerika og Afrika, som ikke har nogen associeringsaftale med EF, yder Fællesskabet en finansiel støtte, der er steget fra 20 millioner ECU i 1976 til 200 millioner ECU i 1982.
□ The Community co­finances a number of projects run by non­governmental devel­opment aid organizations (2.5 million ECU in 1976. 18 million in 1982).
Mellem 1976 og 1980 gik 74 . procent af pengene til asiatiske lande, 20 procent til sydamerikanske lande og resten til afrikanske lande.
These projects benefit the poorest people in the Third World, particularly in rural areas.
89 procent af støtten gik til landbrug og 78 procent til de fattigste lande med de mest nødlidende befolkninger.
U Finally, the Community grants emergency aid (47 million ECU in 1981) to associ­ated and non­associated countries affected by natural disasters, war and other exceptional circumstances.
EF har lagt hovedvægten på at øge produktionen og forsyningsikkerheden.
Several of these aids have assured the survival of rural populations who have been deprived of their living by an unforeseen event.
sesmæssige ledsageforanstaltninger, om infrastrukturer vedrørende vanding og lag­ring, om landbrugsfinansiering og om landbrugsforskning.
problems head on. it does involve action in the short term as well as longer-term structural measures designed to increase security of food production in Third World countries in need.
Også i disse lande lægger man mere og mere vægt på en samlet udvikling af hele landmiljøet.
The plan is to be financed by both the Community and its Member States, which are asked to honour commitments made to contribute 0.15% of their gross national product to the least developed Third World countries.
I Indien betales denne udvikling for en del af de midler, der er fremkommet ved salg af kunstgødning fra Fællesskabet.
The plan is already underway and requires close cooperation between the Community, its Member States and other countries or organizations involved in development. The plan has four main elements:
D Fællesskabet bidrager endvidere (med 2,5 millioner ECU i 1976 og 18 millioner ECU i 1982) til en lang række projekter, der gennemføres af en række ikke­statslige hjælpeorganisationer, som arbejder i udviklingslandene.
D A special food aid programme to offset the consequences of existing shortfalls in the least developed countries.
De drejer sig alle om at hjælpe de vanskeligst stillede befolkninger i verden, og der er især tale om landbrugs­områder.
40 million ECU have been set aside to buy 230 000 tonnes of cereals and other products, enough to feed about two million undernourished people for a year.
Π Endelig yder Fællesskabet katastrofehjælp (47 millioner ECU i 1981) til såvel associe­rede som ikke­associerede lande, der rammes af katastrofer, ulykker, konflikter eller andre usædvanlige begivenheder.
The beneficiaries will be on the one hand, countries whose needs are the greatest and who are least able to feed themselves, and on the other hand, the international emergency food reserve.
I visse tilfælde har denne hjælp betydet, at befolk­ningsgrupper, som havde mistet alt på grund af uforudsete begivenheder, trods alt har kunnet overleve.
This reserve is the only instrument that the international community has been able to devise to improve the security of food supplies.
I slutningen af 1981 besluttede Fællesskabet afgøre en yderligere indsats og at iværksæt­te et handlingsprogram for bekæmpelse af sulten i verden.
D International support for countries wanting to create and implement food strategies.
Planen har allerede medført en bedre koordinering af den indsats, som gøres af Fællesskabet, medlemslandene, andre lande og private hjælpeorga­nisationer.
In each Third World country, it involves the whole social system and can only succeed if it is undertaken by a convinced and motivated population.
Planen er baseret på fire former for hjælp:
The developing countries' own efforts, backed up by external aid. can only hope to produce lasting results if they are integrated in a global strategy.
D En særlig fødevarehjælp for at mildne følgerne af det aktuelle underskud i de mindst udviklede lande.
This has led to the creation of organizations to assist Third World countries, whose administrative means are frequently limited.
40 millioner ECU er anvendt til køb af 230 000 tons korn og andre varer, hvilket svarer til, hvad to millioner af de underernærede mennesker i verden får at spise om året.
These bodies, consisting of representatives from the country concerned, the Community, interested Member States and other donor countries or specialized international organizations, will help Third World countries wanting to create and implement food strategies.
Modtagerne er dels de lande, hvor fødevareunderskudet er størst og de økonomiske muligheder mindst, dels de internationale katastrofehjælpslagre.
They will seek to increase the volume and efficiency of the resources available for rural development and call on various forms of external aid in a sort of global rural development and food supply contract, involving reciprocal commitments.
Den­ne reserve er det eneste, som det internationale samfund indtil nu har fået stillet på benene for i Fællesskab at øge sikkerheden.
The recipient country will undertake to improve coherence in implementing policies that it has chosen (payment of producers, land ownership, which often dictates the volume of production, loss after the harvest, etc.).
Takket været et ekstra bidrag fra Fællesskabet på 100 000 tons er det nu for første gang lykkedes at komme op på en reserve på 500 000 tons — et mål, man satte sig i 1977.
For their part, the donors commit themselves to greater coherence and continuity in their aid.