natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er blevet ud arbejdet en række forslag, der tager sigte på nyere og mere utraditionelle ordninger med henblik på kapitaldannelse og -fordeling, herunder:
This draft is in line with a certain form of 'economic democracy' but no decision has yet been taken;
— Den danske regerings forslag af 1973 om op rettelse af en central fond for lønmodtagernes andel i investeringer og udbytte (Lønmodtagernes Investerings- og Udbyttefond).
— the legislation proposed by the German Federal Government in 1974 concerns asset formation for all employees through participation in company profits by means of a clearing system.
Dette forslag ind går som led i en model for »økonomisk demokrati«, men der er endnu ikke truffet beslutning om at oprette fonden;
Study of this scheme has been temporarily postponed on account of the economic situation and legal and practical difficulties;
— den af den tyske regering foreslåede lovgivning af 1974 om arbejdstagernes kapitaldannelse ved hjælp af udbytteandele fra virksomhederne og med oprettelse af en fond.
A number of assetformation measures are already in effect in all Member States and in some cases have been so for a long time, particularly in the field of incentives to saving by households and access to home-ownership: tax benefits, savings premiums, home building loans, interest rate subsidies, etc.
Behandlingen af dette lov forslag har - som følge af den økonomiske situation og også som følge af juridiske og praktiske vanskeligheder - midlertidigt været suspenderet;
These measures have been gradually extended and perfected in almost all the member countries in various forms adapted to national structures, particular conditions and resources: youth savings, homebuilding saving schemes, in dexed saving schemes, etc.
— den nederlandske regerings program af 1976 om arbejdstagernes andel i virksomhedernes kapitaltilvækst; programmet har i stærkt ændret form været gjort til genstand for to lovforslag, som i 1978 forelagdes parlamentet af den siddende regering; ring;
— the Dutch Government's programme of 1976 concerns employee participation in the capital growth of undertakings. In 1978 two draft laws containing radically amended versions of this pro gramme were submitted to Parliament by the pre sent Government;
— den franske regerings lovforslag af oktober 1978. hvorefter der obligatorisk og vederlagsfrit skal udloddes medarbejderaktier til ansatte i børsnoterede virksomheder inden for industri og handel.
— the French Government's draft law of October 1978 provides for a compulsory distribution free of charge of shares of industrial and commercial companies quoted on the Stock Exchange.
Desuden har man i nogle medlemsstater udviklet nye ordninger med særlig henblik pä arbejdstagerne.
Further, in certain member countries, new forms have appeared which are specific to wageearners but based on different principles.
Disse er baseret på forskellige grundprincipper, hvoraf det vigtigste enten er på forhänd i absolutte tal fikserede arbejdsgiverbidrag, som stort set betales af arbejdsgiveren, og som ar bejdsmarkedets parter på paritetisk vis har for handlet sig frem til (den såkaldte tyske lov om de »624 DM«), eller baseret på, at arbejdstagerne fär en obligatorisk andel (bundet) af virksomhedens overskud, hvilken andel delvist finansieres af staten (den franske bekendtgørelse om arbejdstageres andel i virksomhedens vækst).
The most important employ either the formula, negotiated jointly, of a contribution to personal assets at a standard rate in absolute terms by the employers and essentially at their cost (German DM 624 Law), or the compulsory formula of participation in blocked form by wageearners in company profits, partly financed by the government (French Ordinance on employee participation in the growth of undertakings).
Endvidere skal også nævnes den i Frankrig indførte ordning med med arbejderaktier. Ordningen er obligatorisk for visse offentlige virksomheder og fakultativ for den private sektor.
Note should also be taken of the development in France of employees shareholding schemes which are compulsory in certain public undertakings and optional in the private sector.
Inden for de her nævnte rammer skal man nu pa baggrund af den analyse af de vigtigste forsøgsresultater og af de åbnede perspektiver, undersøge de løsninger, som primært ville kunne fremmes pa fællesskabsplan med henblik pa at sikre lønmodtagerne en storre andel af formuedannelsen.
With this general background, the main types of scheme that could be supported by the Community to promote worker participation in asset formation will be examined on the basis of a review of the most significant achievements and the best prospects for success.
Resultaterne af disse bestræbelser er langt fra ubetydelige, hvad enten der er tale om opsparing i husholdningerne, erhvervelse af egen bolig eller formuedannelse hos lønmodtagerne pa virksomhedsniveau. hedsniveau.
It must, however be noted, at Community level, that there are certain member countries where little has yet been achieved in the field of asset formation specific to wage-earners.
De på forhånd fikserede arbejdsgiverbidrag
For this reason assetformation policy still is, at least in some Member States, the subject of consid-
De pa forhand fikserede bidrag, som arbejdsgiverne betaler til deres arbejdstagere, er forbundet med flere fordele, som fortjener at blive under streget.
Firstly, in its recent form, no prior saving is required of workers, which makes the scheme particularly attractive to low-income groups.
For det første forudsættes der ikke i den
Secondly, the amounts attributed are equal for all the beneficiaries in the same undertaking, or even the same branch, and this too is an advantage to the
Det må imidlertid på fællesskabsniveau konstateres, at der i visse medlemsstater endnu ikke gøres nævneværdige forsøg på at fremme arbejdstager nes formuedannelse, samt at det endelige mal - en mere retfærdig formuefordeling - langt fra er op nået selv i de lande, der er nået længst med hensyn til en formuepolitik.
According to this formula, wageearners would accept wage increases broken down in two parts: one part jointly agreed upon would be fixed at a given level, as is current practice, while the other part, also negotiated jointly, would be fixed at a level corresponding to the 'normal' turnover of the undertaking.
drag vil kunne hæves vil være ret snævre.
— further, the capital thus constituted would bear income.
Endvidere vil disse nye »lønmæssige belastninger« både kunne væltes over på priserne og virke som en sanktion og dermed hæmmende inden for de sektorer, hvor arbejdskraftintensiteten er høj.
mented or at present envisaged in some Member States, the following elements could be included in a Community approach to the question of profitsharing or participation in the growth of company assets.
nuværende form en forudgående opsparing fra ar bejdstagernes side, hvilket bevirker, at ordningen bliver af særlig interesse for befolkningsgrupperne med lav indkomst.
Such a system would have considerable advantages: first of all, for growth policy, as it does not seem to endanger the propensity to invest since employees participate in the undertaking's risks; secondly, for the stable prices policy as it would make it more difficult to transfer extra costs onto prices.
For det andet er beløbene af samme størrelse for alle arbejdstagere fra samme virksomhed eller erhvervsgren, hvilket også giver arbejdstagerne med lav indkomst en fordel.
A system might be envisaged which gives workers the right to share in a certain proportion of total profits, whether or not distributed, of industrial, commercial or agricultural undertakings of a certain size (depending on numbers employed, turnover, profits, etc.).
Denne ordning bidrager ligeledes til at vænne de befolkningslag til opsparing, som normalt ikke gør dette i særlig udstrakt grad.
The first question is to determine whether the sums made available in this way should be distributed at company level or used to set up one or more collective funds.
Derfor har der i de senere år været større interesse for at finde andre metoder, og navnlig i retning af en ordning, hvorefter lønmodtagerne får andel i virksomhedernes overskud og kapitaltilvækst. En sådan ordning anses for at være mere »utraditionel« og »fremadrettet«.
The implementation of such a system would imply that solutions must also be found to certain pro blems, such as the constitution of a legal framework to facilitate application of the system, the definition of 'profits' to reflect the state of business more accurately, the establishment of a 'clearing' system to offset contributions paid by undertakings in va rying circumstances without, however, affecting workers' interests in their own undertaking to any great extent.
42. »Investeringslønnen« er en variant af de tid ligere omtalte arbejdsgiverbidrag, men forskellen er vigtig, idet de bidrag, der i dette tilfælde udbetales, udgør en del af de aftalte lønstigninger. Ved hjælp af »investeringslønnen« forbeholdes en del af den lønstigning, som arbejdstageren kunne stille krav om, opsparing og investering.
If one or more collective funds were set up participation certificates or investment units could be offered free of charge or at a very low rate to all interested employees with incomes below a certain ceiling, or indeed to all population groups with incomes below the same ceiling.
Lønmodtageren får ud over sin normale løn, der udbetales i penge, han kan råde frit over, men som stiger langsommere, et supplerende vederlag, som opspares obligatorisk og bindes i en bestemt periode.
By introducing a 'clearing' system, such an offer would prevent the introduction, depending on the ways and means chosen, of new social disparities between employees in labour-intensive industries and those in capitalintensive industries, between employees of prosperous and unprofitable firms, between employees and low-income self-employed, etc.
Der er mange måder at anvende dette system på, og ord ningerne kan forhandles og anvendes for en hel industrigren eller på virksomhedsniveau.
The amounts thus accumulated could also be used for other purposes: supplementary pensions, improvement of the lowest pensions, partial financing of early retirement schemes, etc.
Sådanne ordninger kunne indføres ved hjælp af en rammelov, som giver arbejdsmarkedets parter mulighed for at indgå »formueoverenskomster eller -aftaler«.
Profits are already being increasingly devoted, particularly in jointstock companies, but also in a large number of individual firms of a certain size, to the develop ment of the firm itself in the form of faster depreciation and self-financing.
Loven bør især indeholde følgende: det årlige maksimumsbeløb for arbejdsgiverbidragene, hvortil der kan ydes supplerende præmier fra staten; beløbet (som bør være så stort, at det kan virke som incitament) for disse supplerende præmier til arbejdstagerne; de skattemæssige for dele, som arbejdsgiverne indrømmes; de forskel lige godkendte investeringsformer; bindingsperioder; øvre indkomstgrænser for arbejdstagerne, osv. ...
This trend has made it possible to cope with technological progress, and the obsolescence of equipment which impose on firms rapid and constant renewal of their plant and which has largely contributed to economic development, particularly on the industrial side.
I denne generelle ramme skulle der så se nere indgå kollektive »formueaftaler«, som for handles frit af arbejdsmarkedets parter, og som navnlig skal indeholde: Arbejdsgiverbidragenes faktiske beløb, betalingsmåder, offentliggørelse og kontrol, osv. ... Da formålet med disse ordninger er at opnå ændringer i formuestrukturen — hvilket - som allerede nævnt vil føre til en vis stabilitet pá lang og mellemlang sigt - skulle disse kollektive af taler sa vidt muligt indgås for flere år ad gangen, og det skulle kun være muligt at ændre dem til det bedre, således at der ikke kan røres ved allerede erhvervede fordele.
If, on the other hand, participation funds were set up in each company concerned, the sums in question would be distributed, in the form of frozen capital, among its own employees.
Disse faste formuemæssige bidrag vil rent faktisk være ensbetydende med et højere omkostningsniveau for virksomhederne, for så vidt angår arbejdskraften og derfor er det berettiget at antage, at »det spillerum«, inden for hvilket disse bi
In line with this general viewpoint and keeping as close as possible to experiments already imple
Ifølge denne ordning måtte lønmodtagerne acceptere, at deres lønstigning bestod af to dele: Den ene del ville blive forhandlet af arbejdsmarkedets parter og fastsat til et bestemt niveau, saledes som det normalt gøres i dag; den anden del ville ligeledes blive forhandlet af arbejdsmarkedets parter og fastsat til et niveau i overensstemmelse med virk-
A compromise solution might lie in a mixed formula whereby part of the amounts earmarked for asset formation would be distributed amongst the staff of the undertaking concerned while the other part is paid into a collective fund.
— En lønstigning, der er fastsat af arbejdsmarkedets parter; skud eller overskudsmargener.
Assuming the creation of such a fund, another thorny question would be the choice of people responsible for administering it.
Navnlig i selskaber baseret på kapitalindskud, men også i et stort antal enkeltmandsvirksomheder af en vis størrelse er dette overskud i stadig højere grad blevet brugt til udvikling af virksomheden i form af hurtig afskrivning og i form af selvfinansiering.
The trade union view is that they alone should be responsible for its administration, but the employers' organizations are opposed to this.
— desuden en »risikobehæftet« andel i formue tilvæksten, når virksomhedens situation er »normal«, og især. hvis virksomhedens situation er bedre;
A form of management might be envisaged in which the government is jointly represented with the two sides of industry of possibly with the trade unions only.
— samt desuden afkastet af den dannede kapital.
Preferential purchase of free distribution of shares
Det egentlige mäl er altså at opnå en bedre fordeling af udbyttet af produktionsindsatsen mellem de implicerede parter.
The numerous studies, surveys, discussions, specific projects and draft laws on the subject show that nearly all Member States continue to attach great importance to assetformation policy in various aspects, whether in the form of incentives to individual savings in large sectors of the population, especially in the relatively low income groups, or of employee participation in the formation of productive capital.
Indførelsen af en sådan ordning ville indebære be tydelige fordele: For det første med hensyn til vækstpolitikken, da den næppe ville true investeringslysten, idet lønmodtagerne bærer en del af virksomhedens risiko; for det andet med hensyn til stabiliseringspolitikken, da den ville gøre det vanskeligere at lade ekstraomkostningerne siä igen nem pä priserne.
The policy to be followed should receive new impetus from these two approaches, particularly the second, in view of the advantage of this approach in the present economic and social context.
Ud fra denne helhedsbetragtning og i tilknytning til de erfaringer, der er gjort i visse medlems stater eller til planer, som nu forventes ført ud i livet, kan følgende faktorer nævnes med henblik pa en fællesskabsretlig udarbejdelse af en ordning vedrørende overskudsdeling.
Another type of scheme in existence - often for a long time in some countries - and on which new legislation has been passed in some Member States in recent years, encourages wageearners to become shareholders in their own undertaking.
Man kunne her eventuelt indføre en ordning, der giver arbejdstagerne ret til en vis andel i det samlede udbytte, der opnas i virksomheder inden for industri, handel eller landbrug af en vis størrelse (efter antal ansatte, omsætning, udbyttets omfang osv.) uanset om dette udbetales eller ej.
This could take the form of sale at preferential prices, free distribution - perhaps in the framework of profit sharing - subsidies for purchasing at market value, grant of options valid for a certain period, at a price fixed in advance.
Det første spørgsmål, som her skal undersoges. er. om de beløb, der frigøres, skal fordeles mellem de enkelte virksomheder, eller om de skal indgå i en eller flere kollektive fonde.
It will nevertheless be interesting to follow the progress of the recent schemes established in France, Denmark and the United Kingdom and to ponder on the results.
Overskudsdeling i virksomhederne
Incentives to individual savings
I stadig højere grad bliver man i medlemsstaterne opmærksom pä en ny målsætning, som gär ud på at ændre de nuværende vilkår i forbindelse med fordelin» og anvendelse af virksomhedernes over
The best way to achieve this is to set a ceiling on the eligible income level to be periodically reviewed in the light of economic development - and eventually accompanied by other limiting conditions, such as the size of assets already held by the saver;
Køb til gunstige kurser eller gratis uddeling af aktier beløb eller til alle befolkningsgrupper, hvis ind komst også ligger under denne grænse.
• as incentives, premiums should be preferred to tax advantages - at least to most of them, namely those which benefit only taxpayers in relatively high income brackets;
Denne løsning ville gennem oprettelsen af et clearingssystem kunne fremme bestræbelserne for at undgå. at der alt efter de valgte metoder skal opstå nye so ciale forskelle mellem de arbejdskraftintensive sektorer og de kapitalintensive sektorer, mellem lønmodtagere, der er ansat i rentable virksomhe der, og dem. der er ansat i lidet rentable virksomheder, mellem lønmodtagere og ikke-lonmodta-gere med lav indkomst osv. . . .
The furtherance of such a policy is also justified from the economic point of view: the Community is striving at present for an adequate level of noninflationary selective growth - an essential pre requisite for a return to satisfactory employment levels and source of increase in the standard of living and welfare. In this context productive investment has a strategic role to play.
Men de således indbetalte beløb ville også kunne benyttes til andre formål: De kunne supplere pensionerne, forbedre de laveste pensioner og endelig tjene til delvis finansiering af førtidspensioner osv. . . .
Although many factors have an impact on the creation of adequate and socially desirable investment, an active asset-formation policy which moreover is a modern means of regulating the economy and specifically of control ling inflation could provide an important contribution. tion.
Der kan dels være tale om salg til særlig gunstig kurs. dels om gratis uddeling-eventuelt inden for rammerne af en overskudsdeling -dels om subventionerede køb til markedsprisen, og endelig om indrømmelse af option til en på forhånd fastsat pris. hvilken option er gyldig i et bestemt tidsrum.
• the invested savings should be adequately and effectively protected against erosion of their real value by inflation, for example, savings' premiums could be aligned with the general level of prices or they could be indexed for certain categories of savers; this protection should, in any case, be en sured by a general anti-inflation policy;
Skønt flere af disse ordninger har været i kraft længe, har de dog kun fundet relativt begrænset praktisk udbredelse.
This convergence of social and economic aims needs to be particularly emphasized.
Faktisk er der blevet rejst kritik mod disse ordninger, især fra fagforeninger nes side: I tilfælde af en krise i virksomheden kan arbejdstageren samtidig miste både sin stilling og sin kapital.
In our dynamic society, where participation and joint decisionmaking are becoming imperative, workers' demands to share in the profits or assets of undertakings reflect a just and logical progress.
Det vil dog være interessant at følge udviklingen i iværksættelsen af de seneste be stemmelser, der er vedtaget i Frankrig.
In the present circum stances if employees were, a fortiori, asked to accept relatively moderate wage increases to enable under takings to reconstitute their investment capacity, in return such a policy should 'to be accompanied by employee participation in the formation of productive capital thus brought about.
Danmark og Det forenede Kongerige pá dette omrade, samt at overveje resultaterne heraf.
Present policy in this area in the various Member States should be developed along the following main lines:
I det førstnævnte tilfælde hvor udbyttefondene skulle oprettes for hver enkelt virksomhed for sig. skulle de pågældende beløb til gengæld fordeles, i form af bunden kapital, mellem virksomhedens egne lønmodtagere.
• it might also be necessary to amend some of the terms and conditions of the various incentive schemes likely to hinder the free movement of persons and which subsist after the elimination of discrimination, in the strict sense of the word, on the ground of nationality - and which is prohibited between nationals of Member States;
Da det væsentligste formål er at opnä en mere ligelig fordeling af velstanden, ville det være ønskeligt, at denne fordeling skete pá et sä ensartet grundlag som muligt blandt de for skellige kategorier af arbejdstagere, uanset om det drejer sig om arbejdere, funktionærer, eller over ordnede eller i det mindste at indkomstintervallet for de rettigheder, der indrømmes lønmodtagerne, er betydeligt mindre end hele lønhierarkiets ind komstinterval, f. eks. ved fastsættelse af nedre og øvre grænser.
• finally it would be necessary to ensure that, in all Member States, any potential beneficiaries of the various incentive schemes to promote savings and assetformation are given the fullest information regarding the various schemes.
Man kunne eventuelt nä frem til et kompromis gående ud på en kombineret løsning, hvor en vis del af de beløb, der skulle gä til kapitaldannelsen, blev fordelt mellem de ansatte i den pågældende virksomhed, mens det resterende beløb blev indsat i en kollektiv fond.
• According to the first method the employers in the private sector and the government would pay their employees standard contributions on top of earnings, which would be frozen for a given period.
Dersom der oprettes en sadan kollektiv fond. vil der rejse sig et andet prekært spørgsmål, nemlig spørgsmålet om. hvem der skal varetage fondens forvaltning.
• Such a system would be optional in the sense that it would be left to the two sides of industry to negotiate agreements on asset formation within a legal framework.
Arbejdstagerorganisationerne mener, at ansvaret for denne forvaltning udelukkende bør påhvile dem. hvilket arbejdsgiverorganisationerne bestrider.
This outline law would lay down the general conditions which such agreements would have to fulfil to receive the full benefit of the incentives offered by the State.
Man ville her eventuelt kunne tænke sig et forvaltningsorgan, hvor staten skulle repræsenteres pá lige fod med arbejdsmarkedets parter eller eventuelt kun med arbejdstagerorganisationerne.
• There could be a degree of flexibility in this method which might conceivably take the form of an investment wage negotiated at the same time as a wage increase.
Konklusioner komstgrænse, som med jævne mellemrum blev justeret efter den økonomiske udvikling, og om for nødent hertil knyttede en række andre ind skrænkende betingelser, idet man for eksempel kunne tage hensyn til. hvilken formue spareren allerede måtte være i besiddelse af;
• A more advanced method would be to give wageearners a 'frozen' share in company profits, growth or capital.
• som opsparingsfremmende foranstaltninger burde der foretrækkes præmier frem for skattefordele, i det mindste i de fleste tilfælde, dvs. dem. der navnlig har interesse for de kategorier af skattepligtige, som har en relativ høj indkomst;
• Depending on national options and traditions, such participation could be rendered compulsory by law or be left open for determination or negotiation by the two sides of industry within a legal framework facilitating application of such a scheme.
• de beløb, der indbetales med henblik pa kapitaldannelse, bør være bundet i en relativ lang periode.
curities or share-certificates could be issued to employees or other beneficiaries.