natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De fælles interesser ville være tilstrækkeligt iøjnefaldende til at fremme samarbejdet mel lem de nationale organisationer.
Is it the two sicles of ind.ustry to be associated more closely ina morepositivecommon economic policy?Theircommoninterestsshould.be clear enough for this to encourage co-operation between the nationalorganizations.
Dette samarbejde skulle, fordi det finder anvendelse på et juridisk set mindre godt afmærket og defineret område, ikke blive hæmmet af betydningen af specifikke regler i hvert land.
And because this co-operation hrould cover an area lrhich is1ega1lylesswelldemarcated and defined,itwouldnotbeinhibitedbytheweightofeach nationrsspecificrules.
Over for vanskelighederne i denne situation er det ganske sikkert også sandsynligt (og i endnu højere grad umuligt), at de nationale reflekser, og navnlig de protektionistiske reflekser, tager overhånd.
fn view of the clifficulties of the situation, it is of course just as 1ikely (in terns of probability alone it is even more probable) that national reflexes will win the day, especially protectioni.st reflexes.
Men man kan også forestille sig, at svaret på et fællesskabsinitiativ ville være positivt, og at det ville skabe et supranationalt aktionsområde for arbejdsmarkedets parter.
3ut one could also conceive of Community action being greeted favourably and creating a supranational field of action for the two sides of industry.
Man vil ganske vist højst gå til den kollektive forhandling, men da ikke uden mulighed for at påvirke den og at påvirke den i ret ning af en tilnærmelse.
Certainly this area woulil be situated. on the borderlines of collective bargaining, but it would have some possibility of acting upon the bargaining and influencing it in order to bring the countries closer.
De sidste to afsnit skal læses som et essay eller som et skønlitterært værk (selv om vi ikke er uvidende om, at fantasien hverken på dette eller andre områder fostrer så dristige og for nyede tanker, at det er muligt at forestille sig, hvad fremtiden i virkeligheden vil bringe). De kan i bedste fald tjene til at illustrere de problemer, der måtte være, ved at give et tydeligere billede af dem.
The two prececling para.graphs shoulcl be viewed as an essay or work of the imagination (vre are well aware that in this area as in others inagination is genera.lly less b o. ld orinnovatingthanrealitywillturnouttobe).atbesttheymaj/ sjerve togiveamorestrikingpictureofproblemsthatwill probably ariee.
De perspektiver, vi har opridset, hviler under alle om stændigheder på en overbevisning, som skal belyses nærmere. Trods begrænsninger, svagheder og uligheder har den kollektive forhand ling fordele, der bevirker, at den vanskeligt kan erstattes som instrument for økonomisk fordeling og social tilpasning eller ændring.
we haveoutlinedarebased ontheconvictiontthatinspiteofi.tslimitations,weaknessescollectivebargai.ningaresuch astomake
Den har en domokratisk karakter, fordi den bygger på de berørte parters tilslutning og frie vilje (selv om den visselig ikke repræsenterer alle interesser), den er decentraliseret, fordi den ved sin opbygning er følsom over for de lokale forhold i hele deres forskelligartethed og kan løse mange problemer lokalt (selv
Our brief survey of its results show that bargaining goes far beyond the mere ileternination of wages, 3ut even in that limiteil fielil, it has proved far superior, cverr.helmingly superior, in spite of its defects, to any other method ofwaae allocation.
Det skorter ikke på gode grunde til at være pessimist. I flere lande lukker de traditionelle veje sig, eller selve for handlingen blokeres.
Ihere ig good cauae for peesinlm.
Ingen vil hævde, at det di rekte forhold mellem arbejdsgivere og fagforeninger alene kan udgøre hele socialpolitikken.
No one woulil nainiein that clirect reletions unions alone, could conetitute the entire social policy.
"Alles krig mod alle", selv i en mildere form med en gruppe, der overbyder en anden på lønområdet, er en af de "ryggesløse virkninger", inflationen kan fremkalde.
all, even in the attenuetect forn of one group outbidding na6es ancl salaries, ie onc of the penerse effects thet
Ingen mekanisme sikrer automatisk, at hensynet til de øjeblikkelige interesser fører til langsigtet ræsonnement og overblik.
Ore war of all againstenother in reepect ofooultl be provoked by inflation.
Og som allerede nævnt, er der kun rent sprogligt en klar grænse mel lem effektiv industripolitisk indgriben og anti-økonomisk støtte.
Ttrere is no nechanism to nake sure autonatically that coneiclerationof irmectiate intereets will lead to long'term reaeoning ancl an overall vigion'And, as mentioned above, the diviiting line between effective intlustrial policyand uneconomic subsidies is clear only on paper.
Men er det ikke blot at sige, at arbejdsmarkedets par ters funktion ikke kan erstatte en økonomisk og social politik
of is thie not another way of aaying that the reeults cannot replace an econonic ancl gocial policy ?
eller gøre en sådan unødvendig? Et enkelt element i det politiske system kan ikke siges at udgøre hele det politiske system og heller ikke at styre det i en bestemt retning eller regulere det.
In simple tenas, incluetrial relations aspect of the po).itical system cannot clain to be the entire politicalsyeteml nor even to guiite or regulate it.
At konstatere dets soliditet, dets tilpasningsevne og nære tillid til det, er ikke at søge alle problemerne løst gennem det.
To appreciate ite soliititytanil adapt ability, and to rely on it, does not inply that it shouldprovide the solution to a1l problems.
Det er blot at sige, at de politiske beslutninger og de sociale initiativer ville være meget vanskeligere at tage og meget dårligere ville kunne gennemføres, hvis disse procedurer ikke blev fulgt, og disse apparater ikke anvendt, og hvis deres relative autonomi ikke blev respekteret.
It elnply rneenE that politicaldecisions and social neaaures would be nuch nore ilifficult to adopt andapply without the procedurea and nechanims of collective bargainingtor if the relative autonontrr of collective bergaining nere not recognizedand respected.
Måske var det nødvendigt som konklusion at give en nærmere redegørelse for denne overbevisning. En stor del af vor undersøgelse og navnlig konklusionen af den har faktisk bestået i at fremhæve de vanskeligheder, som den kollektive forhandling i dag støder på, og de nye problemer, den skal løse, samt under strege, at det er nødvendigt at ændre dens midler, procedurer og undertiden dens ånd.
Perhape, to conclud.e, we ehould be rnore e:glicit about this conviction.lluch of our study and especially its conclusion wae tleeigrred to point outthe < tifficulties facing collective bargaining toilay, the new problclne with which it has to ileal, the need it has e:cperienced to change ite uethotlst ard But our ain was Less to ghow the fragility
Men vort mål har ikke så meget været at vise dens skrøbelighed og begrænsninger som at henlede opmærksomheden på de problemer, der skal løses.
.procedures linitatione and even spirit. of bargeining then to inclicate the problene that renain to be we hBve drawn of the results achieved iluring the veryof the past ten years and. of the chenges which havesuggests that theee problore can be reeolved.
Organisation, finansiering og udgifterne til sundheds- og sygepleje i Fælles skabet
The organization, financing and cost of health carein the European Comrnunity
Lægemiddelforbruget - Tendenser i udgifterne
CB-NN-78-038-EN-C-No 38Pharrnaceu tica I consu mption- Trends in expenditure in
- De vigtigste forholdsregler og grundlaget for det offentliges indgreb på dette område
- Main measure$ taken and underlying objectives of public intervention this field
Udgifterne til sygehusbehandling.
The cost of hospitalization.
De europæiske Fællesskaber— Kommissionen
EuropeanCommunities- Communities-
Problemer og perspektiver i forbindelse med de kollektive overenskomstforhandlinger i Fællesskabets medlemsstater
Problems and prospects of collective bargaining ln the EEC Member States
Luxembourg : Kontoret for De europæiske Fællesskabers officielle Publikationer
Luxembourg:Office for Official Publicationsof the European Communities
To på hinanden følgende kriser i 1968 og i 1973 har bragt forvirring i forholdet mellem arbejdsmarkedets parter og de kollektive overenskomstforhandlinger inden for Fælles skabet.
Industrial relations and collective bargaining in the Community were shaken by twosuccessive crises - in 1968 and 1973.
Krisen i 1968 var især præget af en stigning i antallet af strejker, og deropstod nye samfundsog erhvervsgrupper; der blev anvendt nye kampmidler; der blev opstillet nye målsætninger, og traditionelle autoriteter blev draget i tvivl.
The mean features of the 1968 crisis were an increase in the number of strik$, theemergence of new social and occupational groups, the use ol new forms of industrialaction, the assertion of new priorities and objectives, and the questioning of traditionalauthorities.
Den anden krise i 1973 var præget af inflationen, uligevægten i udenrigshandelen, men især ny tvivl om muligheden af fuld beskæftigelseog manglende tro på fortsat, økonomisk vækst.
The second crisis, in 1973, was marked by inflation and imbalances in international trade,but more than anything else by the threat posed to full employment and the loss ofconfidence in growth prospects.
Undersøgelsen viser, hvorledes de kollektive forhandlinger har tilpasset sig til en ny sammenhæng, og i hvilken udstrækning de har kunnet bidrage til løsningen af problemer som bekæmpelse af inflationen og arbejdsløsheden, bevarelse af de sociale rettigheder, forbedringen af arbejdsvilkårene, lønmodtagernes kravombedretrivsel på arbejdspladsen osv.
The studydemonstrates demonstrates how collective bargaining has adapted to these new conditions and how far it has been able to help solve problems such as the fight against inflation and unemployment, the preservation of rights and advantages gained in the social field, the improvement of working conditions and workers' desire for a better quality of lite at the place of work,etc. etc.
Der består dog en række usikkerhedsmomenter med hensyn til de kollektive overenskomst forhandlingers fremtid: den økonomiske usikkerhed (ad forhandlingsvejen villeder næppe kunne opnås resultater i en meget alvorlig krise), den politiske usikkerhed (forholdet mellem arbejdsmarkedets parter udgør en del af det politiske system og er følsomt over for ændringer i dette), usikkerhed omkring de forskellige samfunds- og erhvervsgruppers identitet, interesser og målsætninger.
The future of collective bargaining is however beset by a great deal of uncertainty:economic uncertainty (collective bargaining might not be able to cope in a very seriouscrisis), political uncertainty (industrial relations are part of the political system and reactsto changes in it), uncertainty with regard to the identityof the various social andoccupational groups and their interests, concerns and objectives.
De ændringer, der muligvis vil påvirke de kollektive overenskomstforhandlinger, kommer fra to sider: forholdene inden for den enkelte virksomhed og forbindelserne mellem arbejdsmarkedsparterne og regeringen.
Possible changes in collective bargaining are likely in two areas:relations within theindividual company, and the relationship between collective bargaining and politics.
Inden for virksomheden er der en stadig stærkere tendens til medindflydelse, dvs lønmodtagernes mulighed for fra de tidligste stadier at få indflydelse på virksomhedens beslutninger, bl. a. vedrørende tilrettelæggelsen af arbejdet og personalepolitikken.
Within individual companies there witl be an increasingly marked tendency towards perticipätion - that is, for employees to be able to exert dlrect influence on the company's decisions, particularly with regard to the organization of work and employment.
Forså vidt angår forholdet mellem de kollektive overenskomstforhandlingerog regeringen, må man i de politiske afgørelser, på grund af omlægningen af industrien og den nye internationale arbejdsdeling, i højere grad tage hensyn til de økonomiske forhold, der gørsig gældende.
With regard to the relationship between collective bargaining and politics, industrialredeployment and a new international division of labour will mean that economic criteriawill have to be linked with criteria based on largely political decisions.
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Participation by banks in other branches of the economy
Bonkers kapitalinteresser inden for andre dele af erhvervslivet
APPROXIMATION OF LEGISLATION SERIES -
Overtagelse af andele, d.v.s. kapitalandele, som medfører indflydelse i et andet selskab, spiller en betragtelig rolle i banklovgivningen: Mange stater forbyder deres banker at overtage andele i ¡kke-bankmæssig virksomhed. I andre lande, hvor deltagelse stå åben for bankerne, er der dog ofte sat visse grænser, eller man diskuterer lovmæssige indskrænkninger.
The taking of participation - i.e. shareholdings which carry power to influence an other company, plays a big role in banking legislation: many states have forbidden their banks to acquire such holdings in the non-banking sectors of the economy; in other countries, where the banks are allowed to participate, the legal controls on this facility have become the subject of discussion.
Det foreliggende studie beskriver retstilstanden i EF-medlemsstaterne og anfører herefter argumenter for og imod bankers ikke-bankmæssige deltagelse, som f.eks. angående risikoen eller magtstillingen, som følger af deltagelse, eller udnyttelse af del tagelse under et foretagendes krise, samt med mange andre aspekter.
The present study describes the legal situation in the member states of the EEC, and puts in perspective the arguments used for and against participation in non-banking sectors by the banks: the risk as well as the position of power resulting from such participation; the use of participation during the crisis of an enterprise, and many other aspects.
Studiet drager sidst nogle følgeslutninger for en tænkelig tilnærmelse af retstilstanden på dette om råde, ¡det det som en mellemløsning foreslår en mulighed for deltagelse inden for lovmæssige grænser.
The study concludes by recommending as a compromise solution, in view of eventual harmonization in this area, the facility of participatory holdings within certain fixed legal limits.
Bankers kapitalinteresser inden for andre dele af erhvervslivet
Participation by banks in other branches of the economy
En redegørelse for sådanne kapitalinteressers økonomiske, konkurrencemæssige og tekniske fordele og ulemper på grund lag af retsreglerne i Det europæiske Fællesskabs medlems stater til brug for Kommissionen for De europæiske Fællesskaber udarbejdet af professor
An opinion on the economic, competitive and operational advantages and disadvantages of such participation on the basis of the statutory provisions of the Member States of the European Communities
SAMLING AF UNDERSØGELSER Konkurrence — Harmonisering af lovgivningerne nr.25 Bruxelles, februar 1975
STUDIES Competition — Approximation of legislation Series No. 25 Brussels, February 1975
Kapitel I; Indledning i) Begrebet kapitalinteresse
Chapter one : Introduction ï) The concept of paxticipation
II) Afgrænsning af emnet for under søgelsen
II) Delimitation of the subject matter for investigation
III) Undersøgelsens gennemførelse
III) Implementation of the investigation
Kapitel 2: Retstilstanden og de faktiske for hold i Det europæiske Fællesskabs medlemsstater
Chapter two : The legal position and operating conditions in the Member States of the European Community
1) Opdelingssystemet 2) Undtagelser fra forbudet mod investe ring i virksomheder 3) Opdelingssystemets problemer
4 4 6 8 ï) Belgium 1) The separation system 2) Exceptions to the prohibition on participation 3) Problems of the separation system
1) Retstilstanden 2) Forholdene i praksis 3) Overvejelser om reformer
II) Federal Republic of Germany 1) The legal position 2) Participation in practice 3) Proposals for reform
1) Retsgrundlaget 2) Forholdene i praksis
III) Denmark 1) Legal "bases 2) Participation in practice
1) Det retslige grundlag for en arbejds deling 2) Forholdene i praksis
IV) Prance 1) The legal "bases of separate operation 2) Participation in practice
20 24 24 l) Grundlaget for banksystemet 2J Forholdene i praksis 3) Udviklingstendenser
V) Great Britain 1) Bases of the "banking system 2) Participation in practice 3) Trends
Ret sgrundlaget Forholdene i praksis
VI) Ireland 1) The legal bases 2) Participation in practice
27 28 l) Banksystemets struktur 2; Handelsbankernes kapitalinteresser 3) Kapitalinteresser inden for det mere langfristede finansieringsområde
3) Participation in the longer-term financial sector
1) Retsgrundlaget 2) Forholdene i praksis 3) Overvejelser om reformer x) Resultaterne af den retssammenlignende oversigt
IX) The Netherlands 1) The legal bases 2) Participation in practice 3) Proposed reforms
1) Systemer og kriterier for medlems staternes retsregler 2) Forholdene i praksis inden for det europæiske fællesskab
2) Participation practice in the European Community
Kapitel 3« Motiver for bankernes kapitalinteres ser uden for banksektoren
Chapter three : Reasons why banks participate in the non-banking sector
II) Kapitalinteresser som følge af indskræn ket forretningsmæssig dispositionsfrihed (utilsigtede kapitalinteresser)
II) Participation as a consequence of bank's restricted freedom of action (unplanned investment)
6l 6l 63 i) Undersøgelsens forløb II) Bankkunder som indskydere l) Likviditetsproblemer i forbindelse med kapitalinteresser
6l ï) Procedure of the investigation
3) Utilsigtede kapitalinteresser og indlånssikring
Il) Banks' customers as depositors 1) Liquidity problems caused by participation 2) Security risks participation 3) Unplanned participation and the protection
4) Betydningen af indlånssikring
68 68 of depositors 4) The significance of depositor protection
2) Investeringsvejledning og indsideinformation
2) Investment advice and inside information
3) Objektiv investeringsvejledning under konkurrenceforhold
3) Would competitive conditions produce objective investment advice ?
Ekskurs ; Beslutningsprocesser i virksomhederne og bahkindflydelse
5) The importance of participation for the capital market
1) Stemmeret i tilknytning til kapital andele 2) Banktilknyttede investeringsselskaber 3) Depotstemmeret 4) Kreditengagementer 5) Personsammenfald 6) Afsluttende bemærkninger
82 83 84 86 87 87 holdings 2) Bank-linked investment companies 3) The right to vote on deposited shares 4) Credit relationships 5) Personal involvement 6) Conclusions
1) Virksomhedernes markedsrelationer 2) Markedet for virksomheder 3) Konkurrencen mellem bankerne
V) Market interests 1) Market relationships of undertakings 2) The market for undertakings 3) Competition between banks
Vi) Virksomheder, hvori der foreligger kapitalinteresser
Vi) The undertakings affected by the participatory shareholding
Kapitel 5» Konklusioner af analysen af kapitalinteressernes virkinger på bankdrift og anden erhvervsvirksomhed
Chapter five : Conclusions from the analysis of the banking and non-banking effects of participation
Afvejning af interesser
III) Assessment of the relative importance of the interests involved
1) Afvejning af interesser på det bank politiske område 2) Afvejning af interesser på områdets indflydelse i erhvervsvirksomheder 3; Hensynet til kapitalmarkedsfunktio— nerne
2) Assessment of the relative importance of the interests involved in the sphere of influence on business undertakings
Relevante interesser inden for opdelingssystemet systemet
IV) Relevant interests in the "separation system"
Kapitel 61 Virkningen af forskellighederne i med lemsstaternes retsregler på Det europæiske Fællesskabs integrationsmål
Chapter six : The effects of differences in Member States' regulations on the European Community's integration objectives
Det nuværende integrationsniveau i) II)
119 119 ï) The present state of integration
Forskelle i regler og et fælles bankmarked
II) Legal differences and a common banking market
Den tilsynsmæssige karakter af en harmonisering af de afvigende regler
2) Competitive advantages as a result of influence based on company law
Mulighederne for etablering af en ord ning og deres relevans for de foreliggende problemer
Chapter seven : Development of a proposal for legislation
Forbud mod kapitalinteresser Begrænsning i forhold til egen kapitalen 3) Begrænsning af størrelsen af in vesteringen i de enkelte virksomheder heder
3) Limitation of the level of participation
4) Begrænsning af stemmeretsudøvelsen
128 in individual undertakings!4) Restriction on the exercise of voting rights
1) Investeringsgrænser 2) Undtagelsesbestemmelser 3) Foranstaltninger mod mulighederne for omgåelse
II) Proposal for legislation 1) Limits to participation 2) Exceptional provisions 3) Combatiig circumvention of the provisions
Indledning i)
Introduction
Begrebet kapitalinteresse
I) The concept of participation
Begrebet kapitalinteresse skal i henseende til vor undersøgelse principielt forstås i sin videste betydning. Kapitalinteresser henhører under finansin— vesteringer.
The concept of participation must for the purposes of our investigation essentially be taken in its widest interpretation.
Hvis det for bankerne ved erhvervelsen af selskabsandele kun drejer sig om anbringelse af overskydende likviditet, er der tale om al mindelige porteføljeinteresser.
Where the banks' concern in acquiring shares in companies is solely to employ surplus liquidity, the matter is generally one of "portfolio" interests.
En kapitalinteresse forudsætter derimod en tilsvarende hensigt, l) Det er kun i ringe grad afklaret, hvorpå denne hen sigt skal rettes.
But "participation", on the other hand, is said to exist where there is an intention to participate C'. What is not very clear is to what end the intention to participate should be directed.
Som blot negativt afgrænsende kan der være tale om målsætninger, der går ud over overvejelserne angående anbringelse af midler med hen blik på forøget rentabilitet. 2).
As a purely negative limitation, reference is made to objectives that go beyond mere considerations of the investment of funds on profitability grounds (2),
Skal hensigten en kapitalinteresse adskille sig fra det rene investeringsformål, må det ved antagelsen af, at der foreligger en interesse, fordres, at for holdet til interesseobjektet på en eller anden måde kan give sig praktiske ud slag. Dette forhold må række videre end kapitalanbringelsesformålet.
If an intention to participate is to be distinguished from a simple desire to invest, a minimum prerequisite for assuming that participation exists is the presence of a realizable relationship to the subject matter of participation.
Dette vil altid være tilfældet, når der under en eller anden form kan udøves indflydelse på interesseobjektet.
Participation may always be said to exist if influence can in any way be exercised over the subject matter of participation.
Ved en kapitalanbringelse gives der indflydelse, når den består i selskabsretlige værdipapirer.
Influence is acquired in the case of a financial asset where the latter consists of company securities.
Disse tilsikrer rettigheder i formuen og med hensyn til ledelsen. Til disse sidste hører især stemmeretten, hvis ud øvelse muliggør en direkte medindflydelse i selskabet.
These grant property and management rights; the latter include in particular the right to vote, the exercise of which allows genuine involvement in the company.
Således kan alle andele i selskaber, så som kapitalandele i selskaber med en eller flere fuldt ansvar lige deltagere og aktier henholdsvis anparter i selskaber med ansvarlig kapital (aktieselskaber og anpartsselskaber) komme i betragtning under begrebet interesse.
On this interpretation, all shareholding rights in companies, such as shares in the partnership capital of partnerships and shares in joint-stock companies (public or private AG or GmbH) may be regarded as participation.
Interesseforhold i form af aktiebesiddelse kommer her tydeligt i for grunden.
The share as a form of participation is clearly predominant here.