natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Desuden er det, selv i de lande, hvor kommercielt tv har bredt sig uimodståeligt, f.eks.
'Public' information is fundamental to European politics.
Italien, lykkedes det offentlige tv at bevare stor prestige trods et voldsomt fald i seertallet.
Besides, even in countries where commercial television spread irresistibly, as in Italy, public broadcasters managed to retain a higher prestige in spite of a dramatic fall in audiences.
Til forskel fra kommercielle stationer kan en offentlig tv-tjenestes rolle bestå i at sætte en programmæssig norm.
The role of television services as opposed to that of broadcasting business could become that of providing a parameter for programming.
I den forbindelse må »kvalitet« ikke opfattes som ensbetydende med kulturelle eller elitære programmer.
'Quality' here should not be read as an equivalent of culture or élite programmes.
Hvis offentligt tv sikres en tilstrækkelig uafhængig administration og finansiering, vil det kunne levere kvalitetsprogrammer inden for alle genrer, det være sig underholdning, sport, spil, dokumentarudsendelser, film eller information.
Public-service broadcasting, if adequately independent in administration and financing, will be able to supply quality programmes of all kinds: from entertainment to sports, games, documentaries, movies and information. mation.
En tid lang vil en høj grad af egenproduktion karakterisere de offentlige stationer til forskel fra de kommercielle.
A large percentage of in-house production will distinguish public broadcasters from commercial television for a while.
Strukturer og ledelsesstrategier må blive mere fleksible.
Structures and management strategies will have to become more supple.
Det er klart, at offentlige midler i et vist omfang er og bliver en hjørnesten for det offentlige fjernsyn.
An adequate proportion of public funding evidently remains the cornerstone of public broadcasting.
Men det stigende behov for finansielle ressourcer gør det nødvendigt at skaffe en større del af indtægterne ved hjælp af reklamer og andre former for resultatafhængig finansiering, og det vil også bare virke som et sundt incitament til at præstere en dynamisk planlægning.
However, a higher percentage of revenue originating in advertising and other forms of effectdependent financing, apart from being necessary because of the growing need for financial resources, will act as a healthy stimulus for dynamic programming.
Endelig må der investeres ressourcer i teknologisk forskning og fremskridt, idet de teknologiske valg får afgørende strategisk betydning.
Finally, resources must be invested in technological research and upgrading as technological choices become fundamental in strategy.
(c) Den europæiske kamp
(c) The European battle
De europæiske offentlige tv-stationer har indledt forskellige former for samarbejde, især angående produktion.
Various forms of cooperation were undertaken by European public-service broadcasters notably in the field of production.
ECA blev oprettet i 1985 med henblik på produktion af seriefilm og fortsatte film.
ECA was created in 1985 for the coproduction of series and serials.
Det første produkt var syv episoder, af i alt 41, i serien »Eurocops«.
Its first output was seven episodes of'Eurocops', a series which will eventually total 41.
De blev sendt til 85 % af alle vesteuropæiske husstande med tv.
They were broadcast to 85 % of western European TV homes.
Normalt skaffer ECA blot ressourcerne, mens det eller de medlemmer, der er kommet med idéen, står for produktionen. »Eurocops« er en undtagelse, for her producerer hvert medlem syv episoder, men sender hele serien.
ECA normally pools resources for productions carried on by the proposing member or members. 'Eurocops' represents an exception, as each member produces seven episodes and broadcasts the whole series.
I en europæisk strategi for offentligt tv indgår normalt visse kulturelle målsætninger, nemlig :
In general, a European strategy for public-service broadcasting includes certain cultural objectives :
(i) i hast at etablere nogle regler, der kan garantere fri konkurrence
(i) the quick establishment of a regulatory framework as a guarantee for fair competition;
(ii) at tilskynde til europæisk programproduktion og at forbeholde den hovedparten af sendetiden
(ii) encouraging European programme production and reserving the majority of air-time to its diffusion; and
Reklamen er det kommercielle tv's hovedindtægtskilde.
Advertising is the main source of revenue for commercial television.
Også offentligt tv skaffer en stigende del af sine indtægter via reklame.
Public-service broadcasters derive from it increasing percentages of their income.
For at kunne vurdere udviklingen på det audiovisuelle område må man derfor have en forståelse af reklamens betydning og virkemåde.
An understanding of its importance and working mechanism is essential for progress evaluation in the audiovisual field.
Bilag I indeholder oplysninger om reklameudgifter i de enkelte EF­lande og i USA og Japan i perioden 1980­1987 (se også tabel III.4.1 til III.4.12).
Appendix I contains data on advertising expenditure in the individual EC countries as well as in the USA and Japan over the period 1980-87 (see also Tables III.4.1 to III.4.12).
Det er af afgørende betydning for det kommercielle tv, hvordan investeringerne i reklame udvikler sig, idet de fleste private tv­stationer er helt afhængige af denne indtægtskilde for at kunne overleve.
Evolution in advertising investment is crucial for developments in commercial television, most private stations depending for survival exclusively on this source of revenue.
Tager man europæisk tv som helhed, varierer den del af indtægterne, der skaffes ved hjælp af reklamer, fra ca. 0 % i Sverige og Norge til 100% i Grækenland. Gennemsnittet er 46,3% (tabel III.4.13).
For the European television industry as a whole, the part of income covered by advertising goes from around 0% in Sweden and Norway to 100% in Greece, the average being 46.3% (Table III.4.13).
De samlede udgifter til reklame i Europa løb kraftigt i vejret fra 1980 til 1987; stigningen udgjorde 103%.
European advertising expenditure as a whole soared between 1980 and 1987 and registered a 103% growth.
Udgifterne til tv­reklame steg 181%.
Television advertising grew by 181%.
Man stiller ofte det spørgsmål, om reklamen kan tiltrække kapital nok til både at finansiere udviklingen af kommercielt tv og dække de offentlige tv­stationers stigende tørst efter reklameindtægter.
The question is often posed whether capital is available in advertising to finance the development of commercial television and the growing thirst for advertising revenue on the part of public-service broadcasters.
Tabel ΙΠ.4.2 Reklameudgifter i løbende priser og (il gældende valutakurser
Advertising expenditure at current prices and exchange rates
Note: Der er ikke korrigeret for forskellige indsamlingsmetoder, hvorfor tallene ikke fuldt ud er sammenlignelige.
Note: These figures have not been adjusted to account for different methods of compilation and arc therefore not fully comparable.
Skønt de samlede reklameudgifter i Italien har fulgt den generelle tendens, er tv-reklamens andel heraf i perioden 1980-1987 steget 307% og har dermed bevæget sig fra 26 til 51 % af det samlede beløb.
Although the global advertising expenditure in that country followed the general trend, the television portion of it increased over the 1980-87 period by 307%, passing from 26 to 51 % of the total.
Det skyldes en total liberalisering, eller mangel på regulering, i kraft af hvilken der siden midten af 70'erne er opstået næsten 1 000 tv-stationer, som har kunnet overleve takket være reklameindtægter.
This was the result of total deregulation, or non-regulation, which enabled nearly 1 000 television stations to emerge and survive on advertising revenue since the mid 1970s.
Generelt er tv's andel af reklameinvesteringerne i de seneste år steget overalt i verden (tabel III.4.14 til III.4.20).
In general, the television portion of advertising investment grew over the last few years all over the world (see Tables III.4.14 to III.4.20).
Det er derfor klart, at vækst i den ene sektor også vil fremkalde vækst i den anden.
It is evident, therefore, that growth in one sector brings about a similar trend in the other.
Som det udtrykkes i en rapport fra European Advertising Tripartite (EAT), bliver det »utvivlsomt tv-sektorer, der først og fremmest kommer til at sørge for vækst i de europæiske reklameudgifter i de nærmeste år«. (»International advertising expenditure trends and forecasts to 1992« — december 1988).
As a European Advertising Tripartite (EAT) report puts it: 'the television sector ... will undoubtedly be the main engine of growth for European advertising expenditure over the next few years'. (International advertising expenditure trends and forecasts to 1992—December 1988).
Landene opstillet i rækkefølge efter reklameudgifter i 1988 i løbende priser og til gældende valutakurser
Rank order of 1988 advertising expenditure by country at current prices and exchange rates
Udgifter (mio. ECU)
Expenditure (million ECU)
Det Forenede Kongerige Forbundsrepublikken Tyskland Frankrig Italien Spanien Nederlandene
USA Japan UK FR of Germany France Italy Spain Netherlands Switzerland
Schweiz Sverige Finland Belgien Danmark Østrig Norge Grækenland Irland Portugal
Sweden Finland Belgium Denmark Austria Norway Greece Ireland Portugal
Note: Der er ikke korrigeret for forskellige indsamlingsmetoder, hvorfor tallene ikke fuldt ud er sammenlignelige.
Note: These figures have nol been adjusted to account for different methods of compilation and are therefore not fully comparable.
Prognoserne over reklameudgifter i Europa er optimistiske.
Forecasts for advertising expenditure in Europe are optimistic.
I EF skønner man, at investeringerne vil stige 46,2% på fire år, nemlig fra 36 213 mio. ECU i 1988 til 52 956 mio. ECU i 1992 (tabel III.4.21 og III.4.22).
In the European Community, investment is estimated to grow by 46.2% in four years, passing from ECU 36 213 million in 1988 to ECU 52 956 million in 1992 (Tables III.4.21 and III.4.22).
Det er sandsynligt, at reklamemarkedet i EF USA, mod nu 57%.
Moreover, in 1992 the EC is likely to represent 67% of the US advertising market, as compared to the present 57%.
Der skulle således være reklamepenge nok til at finansiere de private tv-stationer.
Advertising investment should therefore be available for funding private television stations.
Prognoserne tager ikke højde for den vækst, som liberalisering på tv-området uden tvivl vil give anledning til. På det punkt kan man lære meget af det italienske eksempel.
Such forecasts do not take into account the acceleration that deregulation in broadcasting will certainly involve.
Mens der i USA bruges 260,34 ECU og i Japan 151,45 ECU pr. person pr. år på reklame, bruges der i Europa kun 117,4 ECU. I Europa som helhed står Finland for den største investering per capita.
Compared to an average ECU 260.34 per year per person spent in the USA and the Japanese figure of ECU 151.45, Europe spends only
Tabel III.4.4 Bruttonationalprodukt i løbende priser og til gældende valutakurser
Table III.4.4
Det er klart, at økonomiske faktorer har stor betydning for reklameinvesteringerne.
In the whole of Europe, Finland leads in per capita investment while, in the EC, only the United Kingdom invests more than Japan (ECU 182) (Tables III.4.23 and III.4.24).
Men også gældende regler og smag spiller en stor rolle for udviklingen på dette område.
However, regulation and taste also play important roles in its development.
Tabel III.4.25 giver et overblik over de regler, der gælder for reklame i en række europæiske lande.
Table III.4.25 gives an overview of regulations on advertising in European countries.
Reglerne er stærkt forskellige, og der er i høj grad brug for harmonisering.
These differ greatly and urgently call for some sort of harmonization.
Efterhånden som reklamerne i stigende grad integreres i programmerne, bliver det mere og mere nødvendigt, at der er tale om kvalitetsprodukter, og at de anvendes skønsomt. »Reklamernes popularitet kan få afgørende indflydelse på, hvorledes reklameudgifterne udvikler sig« (EAT »International advertising expenditure«).
As advertising becomes more and more integrated in programming, quality in production and discretion in use are increasingly necessary. '
En ukontrolleret udvikling som i Italien fører til overmætning og skaber en modvilje mod reklamepauser og -indslag, som påvirker lovgivningen.
The effect of popularity of advertising can have crucial effects on trends in advertising expenditure' (EAT—International advertising expenditure).
Efter at der i den første ekspansionsfase blev anvendt barbariske metoder (som f.eks. at øge lydstyrken
Wild developments, as in the case of Italy, bring about a saturation
Tabel III.4.5 Reklameudgifter i % af bruttonationalproduktet
Table III.4.5 Advertising as a percentage of GDP
(markedspriser)
(at mark el prices)
Belgien Danmark Finland FR Tyskland Det Forenede Kongerige Frankrig Grækenland
Austria Belgium Denmark Finland France FR of Germany Greece Ireland Italy
Note: For de landes vedkommende, som ikke medregner produktionsomkostninger, rubrikannoncer og kommission i deres reklamestatistikker, er der i denne tabel lagt et skønnet beløb til.
Note: This table has added in estimates of production costs, classified advertising and commission for those countries which exclude these factors from their adverlisiim statistics.
Tabel ΙΠ.4.6 Indeks over reklameudgifter i % af BNP
Table ΠΙ.4.6 Index of advertising as a percentage of GDP
Tabel III.4.7 Reklameudgifter i % af brutonationalproduktet
Table III.4.7 Advertising as a percentage of GDP
(markedspriser, 1988)
(at market prices, ranked by 1988 percentage)
under reklameindslagene), er annoncørerne nu tilsyneladende ved at blive klar over, at de må vise en vis tilbageholdenhed, netop for at sikre reklamernes kvalitet og effektivitet.
After using barbaric techniques in the first expansion phase (such as, for example, increasing the sound volume during commercials), advertisers seem to be becoming increasingly conscious of the need for moderation in the very interest of advertising quality and effectiveness.
Der er imidlertid ingen tvivl om, at reklamerne vil tiltrække tilstrækkelige investeringer til, at kommercielt tv kan udvikles i fuldt omfang.
It is certain, however, that advertising will generate sufficient investment for a full-scale development of the commercial television sector.
Tabel III.4.8 Reklameudgifter per capita i løbende priser og til gældende valutakurser
Table HI.4.8 Advertising expenditure per capita at current prices and exchange rates
Note: Der er ikke korrigeret for forskellige indsamlingsmetoder, hvorfor tallene ikke er fuldt ud sammenlignelige.
Note: These figures have not been adjusted to account for different methods of compilation and are therefore not fully comparable.
Lande opstillet i rækkefølge efter reklameudgifter per capita i 1988 i løbende priser og til gældende valutakurser
Rank order of 1988 per capita advertising expenditure by country at current prices and exchange rates
Finland Schweiz USA Japan Det Forenede Kongerige Sverige Norge Nederlandene FR Tyskland Danmark Frankrig Spanien Østrig Belgien Italien Irland Grækenland Portugal
Netherlands FR of Germany Denmark France Spain Austria Belgium Italy Ireland Greece Portugal
Note: Der er ikke korrigeret for forskellige indsamlingsmetoder, hvorfor tallene ikke fuldt ud er sammenlignelige.
Note: These figures have not been adjusted lo account for different methods oí compilation and arc therefore not fully comparable.
Tabel HI.4.10 Udgifter til tv-reklame i løbende priser og til gældende valutakurser
Table ΙΠ.4.10 Television advertising expenditure at current prices and exchange rates
Note: Der er ikke korrigeret for forskellige indsamlingsmetoder, hvorfor tallene ikke fuldt ud er sammenlignelige.
Note: These figures have not been adjusted for different methods of compilation and are therefore not fully comparable.
Tabel ΠΙ.4.11 Udgifter til reklame i løbende priser og til gældende valutakurser
Table II1.4.Il Television advertising expenditure at current prices and exchange rates
Note : Der er ikke korrigeret for forskellige indsamlingsmetoder, hvorfor tallene ikke fuldt ud er sammenlignelige.
Note: These figures have not been adjusted for different methods of compilation and are therefore not fully comparable.
Tabel III.4.12 Tv's reklameindtægter i % af BNP
Table Hl.4.12 Television advertising revenue as a percentage of GDP
Belgien Danmark Finland FR Tyskland Det Forenede Kongerige Frankrig Grækenland Irland Italien Nederlandene Norge Portugal Schweiz Spanien Sverige Tyrkiet Østrig
Norway Portugal Spain Sweden Switzerland UK Turkey
Gennemsnit : 46,3
Average: 46.3
Europas, USA's og Japans samlede reklameudgifter i løbende priser og til gældende valutakurser, fordelt på de forskellige medier
All Europe, USA and Japan combined media split at current prices and exchange rates
Blade
Cinema
Europas, USA's og Japans samlede reklameudgifter i løbende priser og til gældende valutakurser, fordelt på de forskellige medier
AU Europe, USA and Japan combined media split at current prices and exchange rates
Udendørs/ Transport midler
Outdoor/ Transport
Europas, USA's og Japans samlede reklameudgifter fordelt på de forskellige medier
Table IH.4.16 All Europe, USA and Japan combined media split
Biografer midler
Outdoor/ Transport
EF's samlede reklameudgifter i løbende priser og til gældende valutakurser, fordelt på de forskellige medier
EG combined media split at current prices and exchange rates
Udendørs/ Transport­midler
Outdoor/ Transport
EF's samlede reklameudgifter i løbende priser og til gældende valutakurser, fordelt på de forskellige medier
EC combined media split at current prices and exchange rates
Tabel ΙΠ.4.19 EF's samlede reklameudgifter fordelt på de forskellige medier
Table III.4.19 EC combined media split
Internationale reklameudgifters fordeling på forskellige medier 1987 (rækkefølgen bestemt af tv)
Table HI.4.20 International advertising expenditure by media, 1987 (ranked by TV)
Belgien/Luxembourg Danmark FR Tyskland Det Forenede Kongerige Frankrig Grækenland Irland Italien Nederlandene Portugal Spanien
Belgium/Luxembourg Denmark France FR of Germany Greece Ireland Italy Netherlands Portugal Spain UK
EF i alt
Total EC
Nole: ') Trykt presse, tv, radio, biografer, udendørs/transportmidler.
Press. TV. radio, cinema, outdoor/transit.
Noter: ') Trykt presse, tv, radio, biografer, udendørs/transportmidler.
Press, TV, radio, cinema, outdoor/transit.
2) For Sveriges vedkommende ingen prognoser vedrørende tv og radio.
2 No forecast Ïor television and radio in Sweden.
Reklameudgifter 1988 (mio. ECU)
Advertising, 1988 (million ECU)
Lande opstillet i rækkefølge efter reklameudgifter per capita i 1987 i løbende priser og til gældende valutakurser
Rank order of 1987 per capita advertising expenditure by country at current prices and exchange rates
Tabel ΙΠ.4.25 Gældende regler vedrørende tv-reklamer i Europa
Table IH.4.25 Current regulations on TV advertising in Europe
Det statslige tv bringer kun ikke­kommer­cielle indslag
Channels broadcast in Flemish and French in the two regions
Ordrer tre måneder forud
Booking period three months ahead
Forbud mod politiske par­tier, religiøse grupper, alko­hol, bedemandsforretninger, afmagringskure og tobak
Political parties, religious groups, alcohol, undertakers, slimming drugs and tobacco banned
Forbud mod tobak og spiri­tus
Tobacco and prescription drugs banned
To statsejede tv­stationer dækker landet Forbud mod medicinalvarer med reklamer og cigaretter
Two State-owned stations providing national commercial coverage
Forbud mod cigaretter og spiritus
Cigarettes and spirits banned
59 % af alle husstande modtager BBC/ITV fra Storbritannien
59% of homes receive BBC/ITV from the UK "
Forbud mod tobak
Tobacco is banned
Reklamen administreres af et uafhæn­gigt selskab, STER
Advertising is managed by an independent company STER
Forbud mod al tv­reklame
All TV advertising
Forbud mod tobak. Alkohol tilladt efter kl. 22
Tobacco banned.
Forbud mod alkohol, medi­cin, lobak, religion og poli­tik
Only two State-run channels offer national coverage although four regionals accept advertising
Tabel III.4.25 (fortsat) Gældende regler vedrerende tv-reklamer i Europa
Table HI.4.25 (continued) Current regulations on TV advertising in Europe
Reklame minutter pr. uge
Number of channels accepting
Desuden bringes reklamer
Commercials not allowed
Forbud mod tobak og alko hol i fire regionale kanaler Reklame ikke tilladt
All TV advertising
Note: ') Heri medregnet 5 min. dagligt på 8 regionale tv-kanaler, som startes i løbet af de kommende to år.
1This includes five minutes per day permitted on eight regional TV channels to be launched over the next two years.
Den sidste gruppe aktører er dem, der skal skabe rammerne for de andres udfoldelser.
The last group of actors is the one that should provide the framework for all the developments wrought by the others.
De er — som overalt, hvor der sker ændringer i et sådant tempo, at der kan tales om en revolution — uforberedte og dårligt udrustede.
As in all changes so rapid as to be defined as revolutions, they are unprepared and badly equipped.
(i) Det Europæiske Fællesskab, specielt Kommissionen (ii) Den Europæiske Radiounion, EBU (iii) Europarådet (iv) Eutelsat.
The European organizations influencing the evolution in the audiovisual sector are: (i) the European Community, in particular the Commission; (ii) the European Broadcasting Union (EBU); (iii) the Council of Europe; and (iv) Eutelsat.
Af ikke-europæiske organisationer må nævnes Intelsat og Den Internationale Telekommunikationsunion (The International Telecommunications Union = ITU).
Among the extra-European organizations, Intelsat and the International Telecommunications Union (ITU) must be recalled.
Svagheden ved den institution i Europa, der ellers fastlægger de mest effektive regler, ligger i Ø'et i den korrekte betegnelse, nemlig EØF. Ingen andre internationale regler fortjener betegnelsen »lov« i samme grad som EF-lovgivningen.
The weakness of Europe's most effective regulatory institution is the second 'e' in 'EEC'.
Men dens kompetence er begrænset til økonomiske aktiviteter.
Cinema and television can therefore only be handled as economic activities.
Film og tv kan derfor kun behandles i deres egenskab af økonomiske aktiviteter.
In particular, since January 1989 audiovisual affairs have been the object of special concern on the part of the whole Commission and of its President in particular.
Der er især tre af Kommissionens afdelinger (generaldirektorater), der er involveret i udformningen af politikken på det audiovisuelle område, nemlig
Three Commission departments (or Directorates-General) are primarily involved in the development of the European Commission's audiovisual policy :
GD III — Det Indre Marked og Industrien GD X — Information, Kommunikation og Kultur GD XIII — Telekommunikation, Informationsindustri og Innovation.
DG III—Internal Market and Industrial Affairs; DG X—Information, Communication and Culture; and DG XIII—Telecommunications, Information Industries and Innovation.
De tre generaldirektorater repræsenterer de tre aspekter af Kommissionens politik: (1) det lovgivningsmæssige (2) det kulturelle (3) det teknologiske.
The three Directorates represent the three aspects of the Commission's policy : (1) regulatory; (2) cultural ; and (3) technological.
Det vigtigste resultat af EF's bestræbelser på at skabe en juridisk ramme for grænseoverskridende tv i Fællesskabet er direktivforslaget »Fjernsyn uden grænser«.
The main product of EC efforts in providing a legal framework for transborder broadcasting within the Community is the draft Directive 'Television without frontiers'.
Det er først og fremmest GD III, der har stået for udarbejdelsen af det.
The principal department involved in its drafting is DG III.
Dette resultat trues nu af en uenighed, som netop skyldes de »kulturelle« bestemmelser, der indgår i det (jf. kapitel I, afsnit 4).
Its outcome is now jeopardized by division caused precisely by the 'cultural' provisions within it (see Chapter 1, section 4).