natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På politisk plan har der været tale om en langvarig krise, der i juli førte til dannelse af en ny regering, hvis chef for første gang siden anden verdenskrig er hentet uden for de kristelige demokraters kreds.
A long political crisis culminated, in July, in the constitution of the first post-war government to be headed by a member of one of the lay parties.
Med hensyn til arbejdsmarkedsforholdene har situationen været præget af stærke spændinger, især i Syditalien, samt af den stigende arbejdsløshed og midlertidige, men til tider ret langvarige arbejdsnedlæggelser.
Marked by considerable tension, especially in the south, the social situation was characterized by growing unemployment and temporary, though at times prolonged, layoffs.
Forholdet mellem arbejdsmarkedets parter har således været påvirket af den meget store politiske usikkerhed, som har gjort det umuligt at nå frem til positive løsninger til overvindelse af den økonomiske krise.
Against this difficult and disquieting background, labour relations were also affected by the particularly unstable political scene, making it impossible to reach any positive conclusion in the debate on ways and means of overcoming the economic crisis.
Samtidig er problemerne inden for fagbevægelsen vokset.
At the same time the trade union movement experienced worsening difficulties.
Udviklingen henimod en samling af hele fagbevægelsen er gået i stå, og de interne meningsforskelle er trådt tydeligere frem, bl.a. for så vidt angår oprettelsen af en solidaritetsfondx) og problemerne omkring en lønreform, som har givet anledning til en livlig debat mellem de enkelte fagforeninger og det store tværfaglige forbund, i forbindelse med udformningen af fagbevægelsens lønpolitik. tik.
The stalemate reached in the process of unifying the federations had various repercussions within the movement itself, especially as regards the creation of a 'solidarity' fund' and problems of wage reform. It also gave rise to a lively debate between the sectoral federations and the three associated confederations (CGIL-CISL-UIL) as to how the trade unions should define their wage policies.
Hvad angår forholdet mellem arbejdsmarkedets parter, har problemerne omkring løn ningerne spillet en afgørende rolle, og de har ført til en fornyet konfrontation mellem de forskellige fagforbund2).
Problems concerning wages also played an important part in discussions between the two sides of industry, revitalizing such debates at confederal level.2
Det initiativ, regeringen har taget til at genoptage drøftelserne med arbejdsmarkedets parter vedrørende gennemførelsen af en læng række inflationsbekæmpende foranstaltninger, har til dels afdramatiseret situationen.
The government's initiative in renewing the dialogue between the two sides along the broader lines of anti-inflationary measures had the effect of defusing the situation.
Parterne er nået frem til en aftale, der lægger loft over dyrtidsreguleringen af lønningerne, Dette loft har regeringen ud fra et skøn for 1982 fastsat til 16%.
The trade unions reached an agreement keeping the indexation of wages in line with a planned inflation ceiling set by the government at 16% for 1982.
Generelt betragtet har de offendige myndigheders indsats med hensyn til gennemførelse af økonomiske strukturforanstaltninger været utilstrækkelig i forhold til arbejdsmarkedets behov ; dette skyldes også divergenserne mellem arbejdsmarkedsparternes synspunkter, som der dog er blevet gjort et stort arbejde for at forlige.
Against this background, action by the public authorities in the economic policy area was lacking in structural measures and failed to respond adequately to labour market requirements. This was partly due to the divergent approaches adopted by the two sides of industry, despite the fact that considerable efforts had been made to seek their agreement.
Med hensyn til udviklingen inden for de kollektive overenskomstforhandlinger har der i beretningsperioden været en ret beskeden forhandlingsaktivitetet, eftersom der kun er få brancher, der har stået for at skulle forny de kollektive overenskomster.
With regard to collective bargaining, although this was not a year of intensive negotiations—in only a few categories were collective agreements actually re newed—the private sector went through a particularly difficult period.
I den private sektor har der dog været mange problemer, især inden for sektorerne transport og tjenesteydelser, der har været ramt af en lang række arbejdskonflikter på grund af yderst vanskelige stridsspørgsmål (f.eks. inden for flytransport og turisme); disse konflikter blev bilagt i løbet af oktober måned.
This was especially true of the transport and services sectors, which were the scene of sharp clashes brought about by disputes (e.g. in air transport and the tourist industry) eventually settled in October.
Blandt de kollektive arbejdsoverenskomster, der er blevet fornyet på brancheplan, kan især nævnes den kollektive overenskomst for ansatte i private firmaer inden for oliebranchen (firårig løbetid og årlig lønfastsættelse, der skiftevis foregår på landsplan og på virksomhedsplan), samt overenskomsten for telefonarbejdere (forsøgsvis indførelse af fleksibel arbejdstid og deltidsarbejde), idet disse overenskomster rummer nyskabende elementer. menter.
Two collective agreements renewed in the course of the year contained significant innovations: employees of private sector oil companies obtained a four-year agree ment with wage negotiation every year, alternately at national and at undertaking level, while the telephone workers' agreement introduced flexi-time and parttime work schedules on a trial basis.
Med hensyn til indgåelse af overenskomster på virksomhedsplan, hvilket især har berørt firmaer inden for sektorer som automobilindustrien, jern- og stålindustrien, skibsværfter, levnedsmiddelindustrien og den kemiske industri, er de udviklingstendenser, der her har gjort sig gældende, af ret stor vigtighed, idet dette overenskomstniveau er yderst velegnet til at imødekomme de behov, der opstår som følge af den rivende udvikling på det teknologiske område.
66 SOCIAL DEVELOPMENTS IN 1981 to the fact that negotiations at this level are particularly well-suited to dealing with the needs arising from technological advances.
På baggrund af den teknologiske udviklingarbejdsmiljø og arbejdstilrettelæggelse.
A number of other agreements related to technological developments were reached in the fields of environment and work organization.1
Inden for den offentlige sektor er fagforeningernes indsats især gået ud på at revidere tidligere fremsatte krav og at forlange en opprioritering af anciennitet ved lønudmålingen i forbindelse med de forskellige forhandlinger, der har været om fornyelse af de treårige overenskomster for de enkelte fag, der udløb i 1978.
In the public sector, the trade unions revised their earlier position and asked that greater weight be given to seniority in determining pay scales at all negotiating levels involved in the renewal of the three-year agreements for each of the various categories, which expired in 1978.
Blandt disse aftaler kan nævnes overenskomsten med undervisningspersonalet for perioden 1979-1981, overenskomsten for statsansatte tjenestemænd, der gælder for den samme periode, den nye treårige overens komst for personalet ved statsmonopolerne og endelig en ny treårig arbejdsaftale for de ansatte ved post- og telegrafvæsenet.
Agreements concluded in the following sectors were of note: school staff, valid for the three-year period 1979-81; public service employees, valid for the same period; the new three-year contract for employees of the State monopolies; and the three-year agreement governing conditions of employment for post, telegraph and telephone employees.
Med henblik på fornyelsen i 1982 af næsten alle landsomfattende overenskomster for de forskellige fag både inden for den offentlige og den private sektor for i alt ca. 13 millioner arbejdstagere, er de forskellige instanser inden for fagbevægelsen i gang med at formulere de overenskomstmæssige krav, som sandsynligvis vil være centreret om følgende punkter: opretholdelse af købekraften til gengæld for løntilbageholdenhed, gennemførelse af første fase af en arbejdstidsnedsættelse til 35 timers arbejdsuge, større hensyntagen til faglige kvalifikationer og større lønspredning inden for enkelte fagområder.
Since almost all national agreements for individual categories in both the public and private sectors become due for renewal in 1982, affecting about 13 million workers in all, the trade unions are at present formulating their demands which will probably—at the outcome of the discussions—focus on the following points: preservation of the real purchasing power of wages and salaries and the containment of labour costs (a first step towards the 35hour week), maintenance of wage differentials and the easing-up of present pay levelling.
I Luxembourg har forholdene på arbejdsmarkedet været præget af problemerne i forbindelse med krisen inden for jern- og stålindustrien, den stærkt stigende inflation, der især var mærkbar i årets første halvdel, samt de forværrede beskæftigelsesforhold.
In Luxembourg, industrial relations faced problems arising from the crisis in the iron and steel industry, the increase in the rate of inflation, particularly during the first half of the year, and the worsening employment situation.
De samråd, der har fundet sted mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter, bl.a. i de allerede bestående institutioner og organer (Konjunkturudvalget, Det økonomiske og sociale Råd og Trepartskoordineringsudvalget), har fortsat spillet en vigtig rolle.
Consultations between the government and the two sides of industry, particularly within the existing bodies (Economic Committee, Economic and Social Council and the Tripartite Coordinating Committee), continued to play an essential role.
Specielt med hensyn til jern- og stålindustrien blev der indgået en aftale mellem de involverede parter, der bl.a. indeholdt bestemmelser om investeringer til modernisering af denne sektors produktionsstrukturer.
As regards the iron and steel industry, an agreement reached between the parties concerned provided, among other things, for investments to modernize production structures.
Der blev i 1981 indgået eller fornyet omkring fem og tyve kollektive overenskomster for arbejde og for funktionærer omkring ti.
INDUSTRIAL RELATIONS 67 some 25 collective agreements were concluded or renewed for wage earners and about 10 for salaried staff.
I Nederlandene har regeringen til forskel fra forholdene i 1980 ikke i løbet af 1981 foretaget et generelt indgreb på lønningsområdet eller på andre overenskomstområder.
In the Netherlands, in contrast to the situation in 1980, no general government measures were taken affecting wages and other working conditions.
Dog udstedtes der en administrativ bekendtgørelse om en vis løntilbageholdenhed 2), der gælder for perioden fra 27. december 1980 til 31. december 1981 og tager sigte på en begrænsning af dyrtidsreguleringen og feriegodtgørelsen.
A Decree on introducing a measure of wage restraint,1which entered into force on 27 December 1980 and expired on 31 December 1981, concerned reduction in indexlinked wage increases and cuts in holiday bonuses.
Arbejdsmarkedets parter var frit stillet med hensyn til at forhandle om andre områder af overenskomstpolitikken, dog således, at staten har ret til at gribe ind i særlige kollektive overenskomstforhandlinger, hvis aftalerne mellem parterne eventuelt skulle føre til en stigning i lønomkostningerne, som ligger højere end den af regeringen ønskede procentsats.
The two sides of industry were free to negotiate other aspects of working conditions on the understanding that the government has the power to intervene in individual collective agreements should any agreements between the parties lead to an increase in wage costs beyond the percentage figure sought by the government.
Staten har dog ikke haft anledning til at gøre brug af denne ret.
There was no occasion to make use of this possibility.
Inden for de forskellige erhvervsgrene har fagforeningerne forsøgt at få arbejdsgiverne til at anvende de beløb, der er sparet som følge af den administrative bekendtgørelse om løntilbageholdenhed, til at opretholde eksisterende arbejdspladser eller skabe nye.
In a number of sectors the unions endeavoured to persuade employers to use the amounts saved under the decree to maintain and create jobs.
Både arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationerne er af den opfattelse, at arbejdsmarkedets parter selv skal forhandle deres overenskomster.
Both the trade unions and the employers' organizations are of the opinion that the negotiation of working conditions should be left to the two sides of industry.
De henviser bl.a. til, at Nederlandene har tiltrådt et antal internationale overenskomster om den fri forhandlingsret.
Among other things they point out that the Netherlands has ratified various international agreements establishing collective bargaining rights.
På trods af arbejdsgivernes og arbejdstagernes forskellige synspunkter nåede de i Stichting van de Arbeid (samarbejdsinstitutionen for regeringen og arbejdsmarkedets parter) frem til en vigtig aftale om de nærmere regler for deres arbejdsmarkedspolitiske drøftelser.
In spite of differences between the initial positions adopted by employers and workers, an important agreement was reached in the Labour Foundation on con sultation on employment matters.
Selv om de ikke kunne nå til enighed om en generel anbefaling til overenskomstparterne angående arbejdstidsforkortelse, er dette dog ikke til hinder for, at disse kan tage dette spørgsmål op under forhandlingerne.
Although the two sides could not agree on a general recommendation to negotiating parties on a reduction in working hours, it will be possible to discuss this matter in collective negotiations.
Som følge af valget den 26. maj til andetkammeret og den omstændighed, at man indtil november kun havde et forretningsministerium, herskede der uklarhed om, hvilken ar bejdsmarkedspolitik regeringen ville føre.
As a result of the elections of 26 May for the Lower House and the fact that the government was acting until November in a caretaker capacity it was still not clear what policy would be followed as regards working conditions.
Arbejdsmarkedsparterne har dog om end ud fra forskellige synspukter reageret negativt på den nye regerings foreløbige planer med hensyn til beskæftigelse og offentlige besparelser.
For different reasons, the new government's provisional plans on employment and public sector cuts met with a mainly negative response from the two sides of industry.
Andre konflikter har taget form af fabriksbesættelser, især i protest mod afskedigelser i metalindustrien og værftsindustrien.
68 SOCIAL DEVELOPMENTS IN 1981 mines in response to pit closure plans (subsequently shelved), and strike action in the water industry secured a pay settlement above government guidelines.
De offentligt ansatte var ude i en langvarig konflikt i forbindelse med et tilbud om lønforhøjelser på 7 % og beslutningen om at afskaffe den lønsammenligningsordning, der havde til formål at mindske lønforskellene mellem den offentlige og den private sektor.
Civil servants were involved in a protracted dispute over a 7% pay offer and over the decision to abolish the system of pay research designed to reduce wage disparities between the Civil Service and private sector pay.
Forholdet mellem TUC og regeringen har i det store hele været præget af arbejdsløshedssituationen (TUC hat støttet flere initiativer, der har til formål at oplyse om de arbejdsløses vanskelige situation) samt af regeringens planer om lovindgreb mod fagforeningerne1).
Relations between the TUC and government have been largely governed by the unemployment situation (the TUC backing several initiatives to publicize the plight of the unemployed), and government intentions regarding trade union legislation. '
CBI har været opsat på at mindske lønstigningerne under forhandlingerne i efteråret og støttede derfor regeringens planer på dette område.
The CBI was anxious to lower the level of pay settlements in the autumn, and therefore supported the government's own intentions in this respect.
CBI har også støttet regeringens forslag om en fagforeningsreform. På CBI's konference i november var der imidlertid tegn til et vist omsalg i CBI's traditionelle holdning til den nuværende blandingsøkonomi og den rolle, som regeringen bør spille.
It also supported the government on its proposals for trade union reform.
Antallet af tabte arbejdsdage som følge af strejker udgjorde i 1981 i alt 4,2 millioner (mod 11 millioner i 1980 og 29,5 millioner i 1979).
The number of working days lost due to industrial action during the year came to 4.2 million (compared to 11 million in 1980 and 29.5 million in 1979).
I Belgien har den nye regering, der tiltrådte efter parlamentsvalget i efteråret, fremsat en erklæring, hvori den gør rede for sin hensigt om at indføre arbejdstagerrepræsentation i virksomhedernes vedtægtsmæssige styrings- og kontrolorganer.
In Belgium, the statement made to Parliament by the new government formed following the autumn elections gives notice of its intention to introduce worker representation on the statutory management or supervisory bodies of firms.
Endvidere har de kompetente ministre anmodet Det nationale Arbejdsråd og Det centrale økonomiske Råd om en udtalelse om Kommissionens forslag til direktiv vedrørende information og høring af arbejdstagerne i virksomheder med kompleks, i særdeleshed multinational, struktur; udtalelserne afspejler arbejdsmarkedsparternes divergerende synspunkter, både for så vidt angår nytten som indholdet af et sådant direktiv.
In addition, at the request of the relevant ministers, the National Labour Council and the Central Economic Council delivered opinions on the Commission's proposal for a directive on procedures for informing and consulting the employees of undertakings with complex structures, in particular transnational undertakings. These opinions reflect the divergent views of the two sides of industry on both the need for and content of a directive.
Overenskomsten gælder virksomheder med mere end 500 arbejdstagere.
This agreement applies to firms employing more than 500 employees.
I mindre firmaer, der beskæftiger mellem 30 og 500 ansatte, kan sådanne udvalg oprettes på arbejdsgivernes initiativ.
In smaller enterprises, occupying between 30 and 500 employ ees, such committees can be established on the initiative of the employer.
Den nye regering har meddelt, at den vil fremsætte lovforslag om oprettelse af samarbejdsudvalg. bejdsudvalg.
The new government has announced that it will propose legislation on the creation of works councils.
I Frankrig indebærer forslaget til nationaliseringsloven, at arbejdstagerne repræsenteres i de nationaliserede virksomheders bestyrelser på lige fod med ledelsesrepræsentanterne og med udefra kommende personer.
In France, the draft Nationalization Law laid down that workers will be represented on the boards of newly-nationalized companies on an equal footing with management and any participants not connected with the undertaking.
Endvidere har regeringen på arbejdsministerens initiativ vedtaget en rapport om arbejdstagernes rettigheder, hvis formål er at gøre lønmodtagerne til ligeberettigede partnere på arbejdspladsen og give dem mulighed for at medvirke aktivt til en arbejdspladsreform.
At the instigation of the Minister for Labour, the government adopted a report on workers' rights designed to afford full rights to employees at their workplace and enable them to have a hand in effecting changes in their firm. The report advanced a number of proposals—relevant draft laws were tabled at the end of the year—which focused on four key areas:
På grundlag af denne rapport blev der inden årets udgang fremsat en række lovforslag i de lovgivende instanser; rapporten indeholder fire hovedtemaer: — reform og udvidelse af lønmodtagernes rettigheder (i et forslag til rammelov er det bl. a. fastsat som princip, at vilkårene for lønmodtagernes ytringsfrihed med hensyn til deres arbejdsforhold i virksomheden skal gøres til genstand for forhandlinger),
(i) restructuring and extending workers' rights (in particular, a draft outline law laid down the principle of negotiations on arrangements enabling workers to express their views on their conditions of employment);
— fastlæggelse af nye regler for en række arbejdsformer (der tænkes bl. a. på en revision af deltidsarbejderes og hjemmearbejderes stams, forholdene i forbindelse med underen treprisen, reform af loven om tidsbegrænset ansættelse, begrænsning af virksomheder nes muligheder for at anvende vikarer og andre midlertidigt beskæftigede),
(ii) establishment of greater equity in the world of work (review of the status of parttime workers and home-workers, reappraisal of subcontracting, reform of the law on contracts of fixed duration, restrictions on employers' freedom to engage temporary workers and offer temporary assignments);
— styrkelse af arbejdstagernes repræsentation (herunder især repræsentationen i små og mellemstore virksomheder, videregivelse af flere økonomiske oplysninger til samarbejdsudvalget, oprettelse af arbejdsgrupper, oprettelse af en økonomisk delegation i virksomheder med over 1 000 ansatte),
(iii) consolidation of worker representation (in particular, representation in small and medium-sized firms, greater provision of business information to the works council, creation of group works councils, setting-up of a committee on business matters (délégation économique) in firms with more than 1 000 work ers;
— reform af de kollektive forhandlinger (bl.a. gennem en ændring og en udvidelse af den rolle, som Den overordnede Kommission for de kollektive Overenskomster spiller, smidiggørelse af proceduren for anvendelse af faglig voldgift, indførelse af lovfæstet pligt til årlige forhandlinger om løn og arbejdstid mellem arbejdsgiveren og de faglige organisationer i virksomheden).
(iv) reform of the collective bargaining system: in particular, reform and extension of the role of the Commission on Collective Agreements (commission supérieure des conventions collectives), a more flexible mediation procedure, legal obligation on the employer and the trade unions represented in the firm to negotiate wages and hours of work annually.
UDVIKLING I 1981
70 SOCIAL DEVELOPMENTS IN 1981 recommended would be likely to prevent active cooperation between the two sides of industry.
I Irland er der blevet afholdt valg af medarbejderrepræsentanter til bestyrelsen for Aer Lingus (det statsejede luftfartsselskab) i overensstemmelse med loven af 1977 om arbejdstagernes medbestemmelse i statsejede virksomheder.
In Ireland, worker directors have been elected to the board of Aer Lingus (State airline) under the Worker Participation (State Enterprises) Act 1977.
Der er nu arbejdstagere i bestyrelserne for alle de syv offendige virksomheder, der er nævnt i loven, og hele ordningen følges af Det europæiske Institut til forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene i samarbejde med Det irske Produktivitetscenter.
All seven public enterprises designated by the Act now have worker directors, and the whole scheme is being monitored by the European Foundation for the Improve ment of Living and Working Conditions, in conjunction with the Irish Productivity Centre.
Der forventes en endelig rapport om ordningen i midten af 1982.
The final report on the operation is expected by mid-1982.
I overensstemmelse med den overenskomst, regeringen indgik med arbejdsmarkedets parter i 1980, er arbejdsministeriet i øjeblikket i gang med at udarbejde lovforslag om at udvide princippet om medarbejderrepræsentation til at omfatte endnu flere statsejede virksomheder.
The Department of Labour is currently working on legislative proposals to extend the principle of worker representation to the boards of additional State enterprises, a commitment contained in the 1980 National Understanding.