natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I et vist omfang er det, at man bruger eller undlader at bruge lovfæstede bestemmelser, udtryk for, i hvilken grad hvert en kelt undervisningssystem er centraliseret eller decentraliseret. (Franske og italienske systemer har en gammel tradition for central styring).
To some extent the use or avoidance of statutory requirement reflects the degree to which each education system is central ised or decentralised.
En anden faktor er, i hvor høj grad tanken om medindflydelse slår an i befolkningen, og især foræl drenes inddragelse som skolens klienter; dette er i væsentlig grad blevet udviklet i Danmark og Nederlandene.
Another factor is the public acceptance of the idea of participation and, in particular, the involvement of parents as the clients of the school; this is substantially developed in Denmark and the Netherlands.
om politikerne er villige til at lovgive om spørgsmålet, og de franske og italienske systemer kan til dels ses som reaktioner på urolighederne i 1968.
Kingdom) teachers can and do occasionally strike. Similarly the militancy of other interest groups, including parental organization, may influence the preparedness of politicians to legislate, and the French and Italian systems may be seen in part as responses to the riots of 1968.
Endelig varierer karakteren af det politiske lederskab.
Finally the nature of political leadership varies.
Eftersom undervisningssystemer i almindelig hed er konservative og kun langsomt lader sig ændre, kan det udefra kommende lovgivningsmæssige chok være nødvendigt for at få indført skoleråd, og der er meget, der taler for, at man får indført de grundlæggende elementer - det vil sige, ét råd pr. skole med både forældre- og lærerrepræsentanter - ved hjælp af lovgivning, men tilskynder til en god praksis ved hjælp af of fentlig omtale, erfaringer og rådgivning.
Since educational systems are generally conservative and slow to alter, the exogenous shock of legislation may be necessary to initiate school councils and a case may be advanced for requiring the basics - that is, one council pei school with both parent and teacher represent atives by legislation but encouraging good practice through publicity, experience and advice.
c) Forholdet mellen rådet og skolens leder
(c) Relationship between Council and School Principal
I Taylor-rapporten for England og Wales blev det anbefalet, at det styrende organ skulle have en overordnet myndighed i for hold til skolelederen og skulle være ansvarlig for alle områder af skolens arbejde (82).
The Taylor Report for England and Wales recommended that the governing body should stand in direct line of authority above the headteacher and should be responsible for everything in the school [82].
De danske skolenævn har i teorien en væsentlig indflydelse på skolens anliggender, idet der i nogle tilfælde dog kun er tale om en vetoret.
Danish school boards have substantial potential influence in the school, though in some matters it is merely the power of veto.
Som det andet yderpunkt er et råd måske kun tillagt rådgivende beføjelser, som f,eks. det hollandske forældreråd, der har ret til at indhente og kræve oplysninger om alle sager eller videresende dem til kommunalbestyrelsen, men ikke har beføjelser med hensyn til skolens politik.
At the other extreme a council may be advisory only, such as the Dutch parents' council which has the right to take up and demand information on any matter or to refer it to the municipal council, but has no policymaking power.
De fleste råd udgør et kompromis mellem myndighedsudøvelse og udtaleret, sædvanligvis med en tendens henimod rådgivende funktioner.
Most councils strike a compromise between power and advice, usually tending towards advisory functions.
Disse behandles mere udførligt under D.4 nedenfor.
These are discussed more fully in section D.4 below.
Indenfor skolesystemets struktur er rådet som regel hverken placeret "over" eller "under" skolelederen, men arbejder sammen med denne under udøvelse af beføjelser, der er forskellige fra de forskellige funktioner.
In structural terms the council is usually neither 'above' or 'under' the principal, but works with him with powers varying according to functions.
d) Forbindelsesled med administrationen på forskellige niveauer
(d) Links to levels of Administration
Et af argumenterne for et råd for hver skole er, at skolen er undervisningsadministrationens primære enhed.
One argument for a council for each school is that the school is the prime unit of educational administration.
Men der findes andre administrationsniveauer, og i nogle systemer - især i Italien og Forbundsrepublikken Tyskland - er der separate råd på hvert kontrolniveau.
But there are other levels of administration and some systems - especially those of Italy and the Federal Republic of Germany -have separate councils at each level of control.
Undertiden har råd på de højere niveauer beføjelser med hensyn til skolens politik.
Sometimes upper level councils have policymaking power.
De skotske skoleråd og et mindretal af de engelske styrende organer danner en undtagelse. Skønt hvert råd er tilknyttet en gruppe af skoler, er denne gruppering som regel ikke sammen faldende med et administrationsniveau (som f.eks. en afdeling eller en region).
Scottish school councils and a minority of English governing bodies provide exceptions.
Denne ordning synes at øge usikkerheden om kring rådenes rolle.
This arrangement seems to increase uncertainty about the councils' roles.
Klasserådene er blevet behandlet under B.7(a) ovenfor.
Class councils are discussed in section B.7 (a) above.
e) Forholdet til forældreorganisationer
(e) Relationship with parents' organizations
Forældreorganisationer er som regel frivillige, idet man finder de vigtigste undtagelser fra denne regel i Forbundsrepublikken Tyskland og med hensyn til de hollandske forældreråd for de offentlige primærskoler.
Parents' organizations are usually voluntary, the main exceptions being in the Federal Republic of Germany and the Dutch parents' councils for State primary schools.
I denne rapports kapitel E findes der en udførlig gennemgang af forældreorganisationer, og vi vil her kun fremhæve to forhold:
Section E of this report is devoted to parents' organizations and two points only need be made now :
1) I de tilfælde, hvor der findes lovbestemte forældreråd, vælges forældrerepræsentanterne til skolerådet ofte af og blandt forældrerådets medlemmer.
(i) Where there are statutory parents' councils they often provide the mechanism for appointing parental represent atives for the school council.
Eksempelvis kan nævnes, at hver klasse i skolerne i Hamburg vælger 2 forældrerepræsentanter ("Elternvertreter") til et forældreråd ("Elternrat")", der på sin side vælger 3 af sine medlemmer til skolerådet ("Schulkonferenz").
Thus, for instance, each class in Hamburg schools elects 2 parents represent atives ('Elternvertreter') to a parents' council ('Elternrat' ) which in turn elects 3 of its number to the school council ('Schulkonferenz'). (ii) The existence of a school council does not invalidate the creation of a voluntary parents' association for the in dividual school since the latter is open to everyone, can carry out different functions than those of the school council and can provide a means by which parental re presentatives on the school council can consult with constituents.
Selv i danske skoler, hvor forældrerepræsentanterne alene er stemmeberettigede i skolenævnene, findes der ofte også forældreforeninger. ger.
Even in Danish schools, where parents hold all the voting positions on school councils, voluntary parents' associations often also exist.
Det niveau for medindflydelse, der angives i tabellen, er i almindelighed den enkelte skoles, eftersom det er det almindeligste niveau, og eftersom det er blevet hævdet (under D.2 ovenfor), at det er det mest hensigtsmæssige medindflydelsesniveau. De skotske skoler og primærskolerne i Luxembourg er i tabellen angivet i relation til råd for skolegrupperinger, eftersom dette er deres almindeligste struktur.
The level of participation recorded in the table is generally that of the individual school since that is the commonest level and since it has been argued (D.2 above) that it is the most appropriate level for par ticipation.
Tabel 2- MEDLEMSKABET AF MEDINDFLYDELSESRÄDENE PÂ DEN ENKELTE SKOLES NIVEAU I MEDLEMSSTATERNE
Table 2 - MEMBERSHIP OF SCHOOL LEVEL PARTICIPATORY COUNCILS IN EEC COUNTRIES
(BROKERNE ANGIVER GRUPPENS ANDEL AF DE STEMMEBERETTIGEDE)
(FRACTIONS = PROPORTION OF FULL, VOTING MEMBERSHIP)
A=Altid
A=Always
S = Sommetider
S=Sometlmes
G = Generelt
G=Generally
[) = Deltagelse uden stemmeret
[] = Non­votlng membership
ANDRE
TEACHERS
POLITISKE UDNÆVNELSER
POLITICAL NOMINEES
Belgien (sekundærskoler, frivillige råd)
Belgium (secondary schools, voluntary councils)
at lærerrepræsentanter formelt er blevet inddraget i de fleste systemer, således som det fremgår af tabellens anden rubrik.
However current teacher autonomy and concepts of educational partner ship 'and of industrial democracy have resulted in the formal inclusion of teacher representatives in most systems, as shown in the second column of the table.
Det administrativ» personale og andet ikke-pædagogisk personale er ikke så ofte repræsenteret· c) Forældre
Administrative and other nonteaching staff are less frequently represented.
Forældre er medlemmer af medindflydelsesrådene i alle systemer.
Parents are members of participatory councils in all systems.
Som de, der har ansvaret for opdragelsen og undervisningen af deres børn, og som skolens klienter har de en særlig personlig interesse i dets funktionsmåde.
As those responsible for the upbringing and education of their children and as the school's clients they have a special stake in its functioning.
Der er forskel på karakteren og omfanget af forældrenes medlemskab.
The nature and extent of parental member ship varies.
I de hollandske offentlige skoler er kun forældrene medlemmer, men nye planer forudser lærernes og andre deltageres medlemskab.
In Dutch State schools parents make up the total membership, but new plans envisage membership of teachers and other participants.
I Danmark er skolens leder og lærer- og elevrepræsentanter til stede ved møderne dog uden at have stemmeret, idet kun forældrerepræsentanterne er stemmeberettigede medlemmer af nævnene.
In Denmark the school principal and teacher and pupil representatives are present in a nonvoting capacity, parents having the full voting membership.
Som det andet yder punkt er der et minimum på én forældrerepræsentant i England Wales og Skotland, me.n i almindelighed ligger antallet af for ældrerepræsentanter på ca. 25% af det samlede medlemstal.
At the other extreme there is a minimum of one parent member in England, Wales and Scotland, but it is commonly in the region of one-quarter of total membership.
I nogle tilfælde er der en bevidst afvejning af lærer- og forældrerepræsentationen (som f.eks. i de franske, italienske og en kelte tyske systemer), omend deltagelsen af skolelederen eller det ikke-pædagogiske personale kan resultere i et flertal for skolens ansatte personale.
In some cases there is deliberate balancing of teacher and parent representation (as in the French, Italian and some German systems), though the presence of principal or nonteaching staff may result in a staff majority.
I mange tilfælde træffes de centrale undervisningsmæssige beslutninger af lærerråd og ikke i med indflydelsesrådet, så at lærernes dominerende stilling er stærkere, end det fremgår af afbalanceringen af medlemstallet i et medindflydelsesråd.
In many cases central educational decisions are made by teacher committees and not in the participatory council so that teacher predominence is greater than a balance of membership on a participatory council would indicate.
En bevidst afbalancering af lærer- og for ældrerepræsentanter kan give indtryk af, at der snarere er ta le om at stille konkurrerende hold op over for hinanden, end at medlemmer af det samme hold opmuntres til gensidigt at støtte hinanden.
A deliberate balancing of teachers and parents' representatives may give the impression of lining up contesting teams rather than encouragement of mutually supportive action by members of the same team.
Der er undertiden blevet givet udtryk for over raskelse over, at forældre og lærere er i stand til at samarbejde så godt, som det i almindelighed synes at være tilfældet med skoleråd.
Surprise has sometimes been expressed that parents and teachers can cooperate well,: as generally seems to be the case with school councils.
Forskellen mellem forventninger og virkelighed kan til dels skyldes, at de, der har medvirket til rådenes op rettelse (politikereog de, der har ført forhandlinger om deres form og tilrettelæggelse (lærerfagforeningerne, landsdækkende forældreorganisationer, administratorer osv.) tager det for givet, at konflikt er den normale arbejdsmåde.
The difference between expectations and reality may in part arise because those setting up councils (politicians) and those negotiating their format (teachers' unions, national parent organizations, administrators etc) take for granted that conflict is the normal modus operandi.
En af de måder, hvorpå man kan undgå konflikt, er ved at undgå de spørgsmål, som der hersker uenighed om, og samarbejdet er i nogle tilfælde simpelthen et resultat af, at rådenes funktioner er for uvæsentlige.
One way to avoid conflict is to avoid issues which divide people and some cooperation is simply the result of the councils' functions being too trivial.
Den rolle, som forældrene mest hensigtsmæssigt kan spille ved administrationen af skolerne, er stadig under ud vikling, og den vil sandsynligvis være omstridt i endnu nogle år.
The proper role for parents in the administration of schools is still evolving and is likely to remain a matter for debate for some years to come.
d) Elever på de ældste klassetrin
(d) Senior Pupils
Eleverne på skolens ældste klassetrin deltager undertiden i rådets møder, dels fordi de er gamle nok til at yde et nyttigt bidrag véd sagernes behandling, dels fordi de er "forbrugere" af skoleundervisningen, og dels fordi de er klienter såvel som forbrugere efter ophøret af den skolepligtige alder, hvor forældrenes ansvar for deres undervisning fortfalder.
Senior pupils are sometimes included in councils, in part because they are old enough to contribute usefully, in part because they are 'consumers' of schooling, and in part because they are clients as well as consumers after the end of the period of compulsory education when parental responsibility for their education ceases.
Der gives undertiden udtryk for håb om, at eleverne gennem deres del-
The hope is sometimes expressed that through their presence pupils may learn more about the workings of democracy.
e) Politiske og kirkelige repræsentanter
(e) Political and Church Representatives
Politisk udnævnte personer deltager i møderne som medlemmer for de offentlige skolers vedkommende og repræsentanter for kirker for de religiøse skolers vedkommende i nogle systemer.
Political nominees appear as members for state schools and representatives of churches for denominational schools in some systems.
De repræsenterer dem, der generelt kontrollerer skolen, og man kan hævde, at deres tilstedeværelse udgør et kommunikationsmiddel mellem den enkelte skole og en højere myndighed.
They represent those who have overall control of the school and it may be argued that their presence provides a channel of communication between the individual school and higher authority.
Man kan også be tragte forholdet ud fra den synsvinkel, at politikere og gejstlige ikke bør have sæde i medindflydelsesråd på den enkelte sko les niveau, eftersom de allerede har en kontrolmyndighed på et højere niveau og i store træk fastlægger rammerne for skolens arbejde; i henhold til dette synspunkt bør lokale sager over lades til de personer, der har lokale interesser.
An alternative perspective is that politicians and church personnel should not be on participatory councils at the school level since they already have control at a higher level and set the broad framework within which the school operates; by this view local matters should be left to those with local interests.
f) Kriterierne for medlemskab
(f) Criteria for Membership
Nogle forfattere bruger ordet "deltager" (83), medens andre foretrækker ordet "parthaver" (84), fordi sidstnævnte ord har en bibetydning af en personlig forpligtelse over for en bestemt institution.
Some authors use the word 'participant' [83] but others prefer 'stakeholder' [84] because the latter adds the dimension of personal commitment to an individual organisation.
Tilhængerne af parthaver-teorien fremfører det argument, at de, som berøres af beslutningerne, bør have multighed for at påvirke (ikke nødvendigvis træffe) beslutningen, og at beslutninger (især løsninger på konflikter) bør træffes på det lavest mulige niveau. Der er imidlertid problemer med at definere karakteren og omfanget af den part, som en enkeltperson eller en gruppe kan have i en skole.
Stakeholder theory argues that those influenced by decisions should have the opportunity to influence (not necessarily to make) the decision and that decisions (especially resolutions of conflict) should be made at the lowest possible level.
Vi kan opstille seks kriterier for at kunne hævde at have part i en skole:
We may consider six criteria for claiming to have a stake in a school :
Samarbejdspartner i undervisningen af barnet.
Co-educator of the child.
Medlem af dst lokalsamfund, som udgør skolens baggrund.
Members of local community served by the school.
Skatteborger, der bidrager til dækning af skolens udgifter. ter.
Tax-payer contributing to the cost of the school.
Nogle personkategorier såsom skolens leder og forældre,hvis børn er indskrevet i skolen, har en part i den i henhold til flere af kriterierne, medens politikere og kirkesamfund har en sådan part i henhold til færre kriterier.
Some categories of people such as the school principal and parents with children at the school have a stake in it on several of the criteria, but politicians and churches do so on fewer criteria and the ordinary local citizen on fewer still.
I betragtning af disse forskelle er det ikke overraskende, at der er forskelle i karakteren af medlemskab udover den forskel, der er mellem skoleleder, lærere og forældre.
In view of such differences it is not surprising that there is variation in the nature of membership other than principal, teachers and parents.
De samme begreber og de samme vanskeligheder gælder også med hensyn til medindflydelse på højere niveauer, idet det afhænger af administrationsniveauet, hvor stor hver enkelt gruppes part er.
The same concepts and the same difficulties apply in regard to participation at higher levels, the strength of stake for each group changing with the level of administration.
Vi vil nu se nærmere på repræsentationens karakter.
The nature of representation deserves consideration.
Der er blevet identificeret 3 brede repræsentationskategorier (85):
Three broad approaches to representation have been identified [85]
Når en person er blevet valgt, overlades det til hans person lige skøn at repræsentere sin gruppe på den måde, han finder mest velegnet.
(i) Trustee representation When someone has been elected it is left to his personal judgment to represent his group as he considers appropriate.
Han har ingen forpligtelse til at spørge sine vælgere om deres mening om bestemte spørgsmål.
He has no obligation to refer back to his constituents on particular issues.
Repræsentanten fremlægger sin gruppes synspunkter vedrørende bestemte spørgsmål.
(ii) Delegate representation The representative presents his group's views on particular issues.
Han skal hele tiden holde sine vælge re orienteret om forhandlingerne og klargøre sig deres syns punkter .
He must constantly report back to his constituents and ascertain their wishes.
3) Ansvarlighed over for vælgerne
(iii) Electoral accountability
Dette danner et kompromis mellem tillidsmands- og delegeretrepræsentationstyperne, der tilgodeser behovet for, at repræsentanten er lydhør over for vælgernes ønsker, medens det samtidig erkendes, at det gør møderne mere effektive, dersom deltagerne kan udvise en vis smidighed.
This is a compromise between trustee and delegate representative styles which recognises the need to be responsive to constituents' wishes but at the same time accepts that flexibility in meetings makes them more effective.
Repræsentanterne skal forhøre sig om, hvorledes vælgerne ser på vigtige spørgsmål, medens han samtidig bevarer sin ret til at indgå e£ kompromis eller afgøre mindre vigtige sager uden at spørge vælgergruppen om dens mening.
It involves sounding opinion on key issues but retaining the rigt to compromise or to deal with minor matters without referring back to the constituent group.
Lærere har let ved at spørge deres vælgergruppe om dens mening om bestemte spørgsmål.
Teachers find it easy to refer back to their constituent group.
Ikke alene har de samme arbejdsplads, hvilket gør det lettere at drøfte spørgsmålene, men der er også færre personer, der skal konsulteres, end det eksempelvis er tilfældet med forældre, og der skal alligevel afholdes formel le lærermøder.
Not only do they share a place of work which makes discussion easy, but there are fewer people to consult than applies, for instance, to parents and they often have formal teachers' meetings anyway.
Der er derfor større mulighed for en delegeretrepræsentation.
The potential for delegate representation is therefore increased.
I modsætning hertil har forældre ofte vanskeligt ved at rådføre sig med dem, der har valgt dem, især hvis der ikke findes en frivillig forældreforening, der har ret til at holde møde på skolen.
By contrast, parents often find difficulty in consulting with those who elected them, especially if there is no voluntary parent organization with the right to "meet in the school.
Alene det store antal forældre og den kendsgerning, at de kun sjældent mødes af andre grunde, svækker deres samhørighed, og forældrerepræsentanterne i rådene tvinges ofte af omstændighederne til at være tillidsmandsrepæsentanter.
Sheer numbers of parents and the fact that they rarely come together for other reasons weakens their cohesion, and parental members of councils are often forced by circumstances to be trustee representatives.
Elevrepræsentanter og repræsentanter for lokalsamfundet står over for tilsvarende problemer, Man kan hævde, at metoden med repræsentanters ansvarlighed over for deres vælgerkreds er at foretrække for alle grupper, men hvis man skal opnå dette, kræver det kommunikationsfaciliteter, og at vælgergrupper får mulighed for at holde møde på skolerne.
Similar problems face pupil and community representatives. It may be argued for all groups the electoral accountability approach is preferable, but to achieve it requires facilities for communication and meetings of constituent groups to be made available in schools.
Nogle steder er gruppemøder indbygget i selve systemet (f.eks.
In some territories group meetings are built into the system (eg.
Danmark og Nord-rhein-Westfalen).
Denmark and North-Rhine West phalia) .
Myndighederne opmuntrer undertiden specifikt til indkaldelse af sagkyndige med henblik på rådgivning i bestemte sager (f.eks. det flamsksprogede system i Belgien), eller repræsentanter for "det omgivende samfund i videre betydning" (England og Wales) bliver optaget som medlemmer.
The calling-in of experts to advise on particular matters is sometimes specifically encouraged (e.g. the Flemish system in Belgium) or representatives of "the wider community" (England and Wales) become full members.
I disse tilfælde er det næppe hensigtsmæssigt at spørge vælgerne om deres mening.
In these cases referral back to constituents is scarcely appropriate.
h) Valg
(h) Elections
Der er stor forskel på de måder, hvorpå valgene gennemføres, men de foretages i almindelighed hvert andet eller hvert tredje år Der vælges undertiden stedfortrædere samtidig, således at de kan indkaldes, dersom et medlem trækker sig tilbage.
There is much variation in the ways in which elections are carried out, though they commonly occur once every two, three or four years. Substitutes are sometimes elected at the same time so that they can be called in if a member leaves.