natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der blev ikke indgået noget større antal kollektive overenskomster.
22 January 1983 concerning wage-indexation.
Hovedaspekterne af de nye aftaler har været nedsættelse af arbejdstiden, indførelse af mere flek sible ansættelsesvilkår, produktivitetsforøgelse, nedbringelse af unormalt arbejds fravær samt forbedring af de ansattes fagkundskaber.
Cutbacks in working time, more flexible use of manpower, productivity increases, the reduction of abnormal absenteeism, and the recognition of skill levels were the main features of the new agreements.
I henhold til aftalen af 22. januar 1983 har de kollektive overenskomstforhandlinger på virksomhedsplan været suspenderet.
Collective bargaining at firm level remained frozen as established by the agreement of 22 January 1983.
Inden for den offentlige sektor bør nævnes indgåeLsen af aftalen af 2. april, der indeholdt bestemmelser om decentrale forhandlinger samt en produkti vitetsbestem4 aflønning af det i ministerierne ansatte personale.
2 April on the decentralization of negotiations and productivity payments for Ministry staff.
I Luxembourg understregede Det økonomiske og sociale Rad i sin årlige udta lelse om landets økonomiske, finansielle og sociale situation af 3. juli 1984 nød vendigheden af at videreføre og styrke dialogen melLem arbejdsmarkedets parter.
In Luxembourg, in its annual review of the economic, financial and social situation of the country on 3 July, the Economic and Social
Flere af rådets medlemmer har dog ved samme lejlighed givet udtryk for nødvendig heden af at fastholde princippet om statsmagtens tredeling og at fasthoLde rege ringens forpligtelse til at udøve en mæglende funktion og respektere parlamentets ret til i sidste instans suverænt at træffe afgørelse.
Council emphasized the need to pursue and reinforce dialogue between labour and management. Several members, however, pointed out the need to observe the principle of the separation of powers and the Government's duty to act as arbitrator while respecting the sovereign authority of
Det forhold, at staten er gået ind i finansieringen af selskabet ARBED, har medført, at der i april 1984 bLev udpeget tre repræsentanter for staten i dette selskabs bestyrelse
At the October meeting of the Tripartite Conference on the steel industry, attention was focussed on the question of the financial restructuring of the industry, leading to an additional financial con tribution by the State.
(hvorved nu 4 ud af i alt 21 bestyrelsesmedlemmer er udpeget af staten).
As a result of the State's financial participa tion in the Arbed company, three further Government representatives were appointed to the Arbed board of directors in April 1984 (4 out of the 21 directors now represent the State).
Pa virksomhedsplan har der i perioden været ro på arbejdsmarkedet, og der er ble vet indgået eller forlænget en lang række kollektive aftaler.
There were no disputes at firm level and many collective agreements were concluded or renewed.
Dog opstod der pro blemer ved fornyelsen af overenskomsten for jern- og stålsektoren i anledning af den lønnedgang (6% af den samlede Lønmasse), som arbejdstagerne havde accepteret for 1983, men som fagforeningerne ønskede at undgå i 1984.
Renewal of the agreement in the steel industry, however, came up against the obstacle of the sacrifices (6 % of aggregate wages conceded in 1983), which the trade unions would like to see dis continued.
Efter at have indhentet udtalelse fra Det økonomiske og social Råd samt fra diverse erhvervsorganisationer såvel fra arbejdsgiver- som lønmodtagerside tog regeringen fat på en reform af forbrugerprisindekset og vedtog en Lov om en reform af dyrtids reguleringen.
Having consulted the Economic and Social Council and the employers' and workers' associations, the Government proceeded to reform the consumer price index and presented a draft law - which was adopted - reforming the pay indexation system.
Denne lov, der går ud på fra 1. januar 1985 at genindføre en automatisk dyrtids regulering (1), i lighed med den, der var i kraft, indtil der for årene 1983 og
This law re-introduces, from 1 January 1985, the pay indexation 1
1984 blev lagt Loft over dyrtidsportionernes antaL og omfang (2), har af vidt foi— skellige årsager givet anLedning til kritik fra både arbejdsgivei— og arbejdstager- side.
2 system in operation before the annual limits imposed in 1983 and 1984 and has attracted criticism for differing reasons from both employers and trade unions.
I Nederlandene er den udvikling, der siden slutningen af 1982 har aftegnet sig for de fleste kollektive overenskomsters vedkommende og som er gået ud på ikke at lade dyrtidsportionerne komme til udbetaling, men i stedet anvende dem tiL andre formål, fortsat i årene 1983 og 1984. såLedes gælder det nu for ca. 95% af alle de kollektive overenskomster, der omfatter 5 000 arbejdstagere og derover, at de på denne måde opsparede midler anvendes til foranstaltninger med henbLik på nedsættelse af arbejdstiden med det sigte at bevare eller oprette arbejdspladser og forbedre virksomhedernes økonomiske situation.
Most collective wage agreements concluded in the Netherlands towards the end of 1982 included no provision for cost of living increases; this trend continued in 1983 and 1984. Under 95 % of these agreements, affec ting more than 5.000 workers, it was provided that the money saved in this way would be used to reduce working time in order to preserve and create jobs and to improve the productivity of the undertakings concerned.
Bl.a. i metalindustrien (såvel i større, som mindre virksomheder og hos Philips) blev der indgået ret så omfattende overenskomst ster af denne art. I den forbindelse tilstræbes det gennem fleksible løsninger at sikre virksomhederns kapacitetsudnyttelse, og samtidig nedsættes den individuelle arbejdstid på en sådan måde, at der over et vist tidsrum bliver taLe om en gennem snitlig ugentlig arbejdstid på 38 timer.
Major agreements of this kind were concluded in the metal working industry, the craft metal working sector and the Philips concern. The aim is to maintain flexibility as regards plant operating time while organizing individual working time in such a way as to obtain an average 38-hour week.
Det svarer tiL en nedsættelse af arbejds tiden på ca. 5%, der i de fleste tilfælde træder i kraft i begyndelsen af 1985.
This amounts to a 5 % reduction, applicable, in most cases, from the beginning of 1985.
IV - 17 på 1,3% i form af 3 ekstra feriedage kom det i 1984 til en yderligere nedsættelse på 1% af arbejdstiden svarende til 2 feriedage på årsbasis.
Following a reduction of 1.3 % in 1983, in the form of three additional days of leave, there will be a further 1 % reduction in 1984, which corresponds to two further days of leave per jear.
70% af de midler, der blev frigjort ved den heraf følgende Lønnedgang, blev i beretningsperioden anvendt til oprettelse af nye arbejdspladser.
In 1984, 70 % of the resources released by corresponding wage cuts was reinvested in jobs. In the private sector the figure was
Heroverfor regnes der i det private erhvers- liv med, at beskæftigelseseffekten ved en arbejdstidsnedsættelse kun er på ca. 25%, men at denne procentsats nok vil øges i tilfælde af fortsat økonomisk vækst.
25 %, but an increase is expected if growth is sustained.
Klimaet mellem arbejdsmarkedets parter forblev også i 1984 ret køligt, og dertil kommer, at fagforeningerne glat afviser regeringens sparepolitik. I ét tilfælde skete det dog, at arbejdsmarkedets parter i fællesskab gjorde front imod rege ringens nye lovforslag, der skaL erstatte den bestående foreløbige Lovgivning for indgåelse af kollektive overenskomster inden for de statsstøttede institutioner.
Relations between management, unions and ihe Government remained cool in 1984; the unions rejected the government's austerity measures outright, while both management and workers joined forces to oppose its plans to put forward a draft structural law intended to replace existing provisional legislation applying in the State-subsidized sector.
Dette forslag blev forelagt parlamentet inden sommerferien og tager sigte på at skabe en vis balance melLem på den ene side parternes fri forhandlingsret i forbind else med indgåelsen af kollektive overenskomster og på den anden side regeringens ansvar for de offentlige budgetter i forbindelse med fastsættelsen af lønninger og arbejdsbetingelser.
This draft was placed before Parliament before the recess and was intended to establish an operational balance between the principle of autonomy as regards collective bargaining on the one hand and the government's responsibility for the national budget, levels of benefits and working conditions on the other.
Forslaget har endnu ikke været tiL behandling i parlamentet.
Parliament has not yet begun discussing the proposal.
Arbejdsmarkedets parter havde indbragt en klage til ILO over den foreløbige lov givning (1) (overtrædelse af overenskomst nr. 87), og denne organisation har afgi vet en negativ udtalelse herom.
(infringement of Convention No 87) regarding the draft provisional legislation; the ILO delivered a negative opinion in this matter.
Der bør dog ikke drages den konklusion af de nævnte udviklingstendenser, at denne ret ensartede udvikling på overenskomstområdet vil holde sig ret Længe.
This does not necessarily imply, however, that this relative con sensus will be maintained in future collective agreements.
Regeringen mener dog, at det også i 1985 vil være nødvendigt med en be grænsning af lønudviklingen.
Although Govern ment and unions are convinced that the working week should be reduced to about 36 hours between 1985 and 1987 and to about 32 hours in
Fagforeningerne har alLerede meddelt, at en sikring af købekraften atter bør stå i første række ved de kommende forhandlinger.
199O, in order to get in the medium term some grip on unemployment, employers' associations and some trade unions feel, for different reasons, that such matters should be settled at sectoral - or even firm - level.
Dette gælder især for tjenestemands organisationerne, der efter nedskæringen af lønningerne i den offentlige sektor med 3% i begyndelsen af indeværende år ikke mere kan acceptere, at de efter fLere års lønnedgang skal gøre yderligere indrømmelser i förbindelse med eventuelle
The assumption on the part of the workers organizations is that there will be a margin in the coming year of 3 %, which will be available for improving conditions in the widest sense of the word ; i.e. 1.5 % to compensate for cost of living increases and a similar rise for higher pro ductivity. However, the government is proceeding on the assumption that
IV - 18 arbejdstidsforkortelser.
IV - 18 restrictions on wage increases will continue to be necessary in 1985.
Fagforeningerne vil endvidere ad overenskomstmæssig vej søge at få fuld eller delvis dækning for de påtænkte nedskæringer i de sociale sikringsydelser (bl.a. i sygedagpengene).
In addition, the unions will try, through collective bargaining negotiations, to achieve full or partial compensation for the proposed cuts in social security benefits (in particular as regards cash sickness benefits).
I Det forenede Kongerige har erhvervslivet været konfronteret med problemer som den høje dollarkurs, stor ledighed samt kulminestrejken.
In the United Kingdom, the economy is coping with the strong dollar, high unemployment and the coal strike.
Levestandarden er steget for dem, der er i arbejde, og faLdet for dem, der er ramt af arbejdsløshed.
Standards of living for those in work have risen, but not for those unemployed. There has been a widening in the distribution of net income.
Fordelingen af nettoindkomsterne udviser imidlertid en tiltagende spredning.
Rising unemployment was a major preoccupation, especially in depressed areas in the North of England, Northern Ireland, Scotland and
Det største problem har været den stigende arbejdsløshed, især i de kriseramte områder i Nordengland, Nordirland, Skotland og WaLes, hvor såvel de øjeblikkelige som de fremtidige beskæftigelsesudsigter er særLig dystre.
South Wales, where there is deep gloom about prospects at present and in the future.
Strejken blandt kulminearbejderne var i 1984 stærkt i offentlighedens søgelys.
The coal strike attracted much publicity in 1984.
Deres fagforening blev kritiseret for at have undladt at afholde en landsomfat tende afstemning blandt medlemmerne om, hvorvidt man skuLle gå i strejke, og et anseligt mindretal blandt de organiserede kulminearbejdere - bl.a. i visse kul mineområder, hvor der blev holdt afstemning på lokalt plan - besluttede da også at forblive i arbejde.
The NUM did not hold a national ballot before calling the strike and a significant minority of the membership, particularly in areas which had held area ballots, con tinued to work.
Denne konfLikt fik tungtvejende følger for forholdet mellem arbejdsmarkedets parter, den offentlige orden samt for opfattelsen af, hvad man forstår ved de borgerlige frihedsrettigheder.
The dispute had serious implications for civil liberties and public order as well as for industrial relations.
PoLitiet blev modvilligt kastet ud i konfrontationer med massive opbud af strejkevagter, og i visse tilfælde har det anholdt et større antal personer, der er blevet anklaget for at have krænket den offentlige orden og overtrådt straffeloven.
The police were plunged reluctantly into confrontation with mass pickets and sometimes even communities, and made large numbers of arrests for public order and criminal offences.
I alt fem arbejdsgivere, der var ramt af strejken, påberåbte sig den nye lovgivning vedrørende opstilLing af blokade vagter i forbindelse med sympatiaktioner andetsteds, og de civile domstole behand lede først og fremmest en række sager, som minearbejdere, der var forblevet i arbejde, havde anlagt mod deres "fagforening.
The recent statutory civil law remedies against secondary picketing were used by five employers affected by the dispute, and the civil courts were mainly used by working miners bringing actions against their own unions.
Disse sagsøgere påstod, at det stred imod fagforeningens statutter ikke at afholde afstemning på landsplan, og at med lemmernes rettigheder ikke var blevet tiLstrækkelig tilgodeset. Domstolene gav dem ret i deres kLage og tillod, at der blev gjort udlæg i fagforeningens midLer.
They successfully argued that the absence of a national ballot meant that the strike was in violation of the constitution of the union and that the rights of members had not been protected, and obtained a court decision to take over union funds.
120 000 minearbejdere stadig var i strejke.
Nego tiations in the autumn broke down in November, and between then and the end of the year the numbers of miners at work increased from about 45.000 to nearer 60,000, leaving still more than 120,000 on strike.
De to parter fastholdt deres syns­punkter, hvorved det dødvande, situationen var kommet ind i, fortsatte i længere tid.
The two sides stood on their contrasted principles, and the impasse remained.
Fagbevægelsen er stadig yderst misfornøjet med at være udelukket fra enhver form for medindflydelse på regeringens politik, medens arbejdsgiversammenslut­ ningen CBI ­ der også er udelukket herfra ­ kan være tilfreds med, at regeringen har fået gennemført en række politiske tiltag, som CBI kan gå ind for.
The Trade Union Movement continues to be very dissatisfied with its exclusion from any form of participation in government policy-making, whilst the CBI, simularly excluded, has taken pride in the fact that several of the policies that the Government has put into effect were those that they were advocating.
Som følge af affæren omkring bortvisningen af fagforeningsrepræsentanter ved "Government
In the wake of the GCHQ affair, the TUC left the National Economic Development Council, the forum in which the
Communication Headquarters" var det engelske LO trådt ud af Rådet for økonomisk udvikling, der er et forum, hvor arbejdstager­ og arbejdsgiversammenslutningerne med jævne mellemrum kan drøfte økonomi ske og industrielle problemer.
TUC and CBI have a regular opportunity to discuss economic and industrial matters, but returned to the NEDC in December.
Man har drøftet visse forslag om at effektivisere rådets arbejde, og det ser ud til, at der er ved ske en tiLnærmeLse mellem arbejdsmarkedsparternes synspunkter vedrø­ rende spørgsmål af fælles interesse.
Proposals have been discussed for making NEDC more effective, and the TUC and CBI seem to be getting closer together on matters of common interest.
Ved den nedenfor beskrevne nye lovgivning om forholdene på arbejdsmarkedet pres­ ses der en standardnorm ned over en hidtil meget forskelligartet udformet fagfor­ eningspraksis; dermed forpligtes fagforeningerne til at indføre direkte og hem­ melige afstemningsprocedurer (og gi bort fra den indirekte form for afstemning, hvor en delegerets stemme har vægt svarende til det antal stemmer, han eller hun repræsenterer, ssmt afstemning ved håndsoprækning).
The new industrial relations Legislation described imposes a stan dard formula upon a very varied structure of trade union practices and requires trade unions to adopt direct, secret balloting arrangements
Fagforeningerne, der endnu ikke har taget skridt til en omlægning af deres beslutningsprocedurer i den krævede retning, er dog nødt tiL at tilpasse disse, idet de ellers vil blive tvunget hertil ad retlig vej.
(as opposed, for example, to indirect voting systems, "block-voting" or
Andre or imidlertid af den opfattelse, at fagforeningerne med vilje har trukket indførelsen af mere demokrat­iske afstemningsformer i lang­ drag.
All trade unions which do not already have such balloting arrangements will need to change their procedures or otherwise face the possibility of litigation.
Pa den anden side er regeringen stadig modstander af EF's initiativer vedrørende information cg høring af arbejdstagerne med den begrundelse, at standardiserede
The legislation is regarded by the unions as a gratuitous interference in their affairs, but it does reflect the view in some quarters that the trade unions have been too slow to adopt more democratic practices on a voluntary basis.
Lovindgreb ikke Dasser ind i den britiske tradition for at undLade at gribe regu­ lerende ind over for den mangfoldighed, der præger forholdene på arbejdsmarkedet.
In contrast, the Government continues to oppose the Community initiative on Information and Consultation of Workers on the basis that standardised legislative intervention is inappropriate for the British tradition of non-intervention into the varied aspects of industrial relations.
I den forbindelse er dei; endnu fer tidligt at sige noget om, hvilke virkninger loven af 1982 om beskæftigelse m.v., der indeholdt en uforcligtende opfordring tiL at fremme information og høring af arbejdstagerne, har haft for oe allerede eksi­ sterende ordninger af frivillig art.
In this regard, it is too early to say whether the 1982 Employ ment Act, which adopted a limited and non-binding approach to encouraging
I Belgien har regeringen fremsat et lovforslag om det ledende personales repræsentation i samarbejdsudvalget. I henhold hertil skal ikke blot de store fagforeninger kunne udpege kandidater, men også andre organisationer, der repræ senterer det ledende personale.
In Belgium, the government presented a draft law on management re­ presentation on works councils,under which candidates could be put forward not only by the traditional trade unions, but also by other organizations representing management staff.
Alle de store fagforeninger kan tilslutte sig princippet om, at nævnte gruppe bør have en særskilt repræsentation, men de gar imod, at det tedende personales landssammenslutning skal have muLighed for at udpege kandidaterne.
The trade unions agree on the principle of management representation but are opposed to the draft, which allows candidates to be put forward by the national confederation of managerial staff.
Den 22. maj 1984 godkendte Det nationale Arbejdsråd en rapport om en tilbundsgående reform af bestemmelserne om samarbejdsudvalgene.
On 22 May, the National Labour Council adopted a report on a funda­ mental reform of the works councils, which represents an initial response to the request by the President of the Lower House for an opinion on the
Denne rapport er den første reaktion på en opfordring fra formanden for deputeretkammeret til nævnte råd om at afgive udtaleLse om et af parlamentet fremsat lovforslag om indførelse af be driftsråd og en reform af samarbejdsudvalgene.
Parliamentary proposal for a law setting up an employees' council and reforming the works council.
I denne rapport analyseres samarbejdsudvalgets funktion, den rejste kritik samt de forskellige reformforslag fra arbejdsmarkedets parter samt fra politisk side.
The report examines the way in which the works council functions and the criticisms voiced and reforms proposed by the two sides of industry and policy-making bodies. In its conclusions, the National
I konklusionerne af denne redegørelse redegør Det nationale Arbejdsråd for de bestående meningsforskelle og fremlægger således ikke noget konkret forslag, men opfordrer parlamentet til at inddrage arbejdsmarkedets parter i udformningen af
Labour Council notes the differences of opinion on the question and consequently makes no specific proposal, apart from calling on Parliament to consult the two sides of industry before passing a new law.
LO ønsker en sammensmeltning af de to aftaler og kræver, at stridsspørgsmål behandles af arbejdsretten; organisationen ønsker en forbedring af arbejdstagernes uddannelse og ret tiL at blive hørt vedrørende indførelsen af ny teknologi.
They also want employees to be given the right to scrutiny as regards the introduction of new technologies.
I Forbundsrepublikken Tyskland har arbejdsretten på forbundsplan i en kendelse taget stilling til spørgsmålet om bedriftsrådenes medbestemmelsesret i forbindelse med virksomhedernes overgang fra skrivemaskine til tekstbehandlings anlæg med skærmterminal.
In the Federal Republic of Germany, the Federal Labour Court handed down a decision on the question of works council participation in decisions to change over from typewriters to VDU units for the processing of docu­ ments.
Efter arbejdsrettens opfattelse indebærer en sådan om stilling ikke nogen ændring af det pågældende personales arbejdsområde og den kræver derfor ikke bedriftsrådets godkendelse.
In its opinion, such a changeover does not alter the nature of a typist's job and therefore does not require approval by the works council.
Denne afgørelse har fremkaldt en heftig kritik fra fagforeningernes side.
This decision met with considérable trede union
Derimod har arbejdsretten på forbundsplan i en anden kendelse af 14. september anerkendt bedriftsrådenes medbestemmelsesret i forbindelse med indførelse og anvendelse af datamatstyrede systemer til brug for personalet.
Federal Labour Court recognized the right of co­management of works councils in matters concerning the introduction and application of computerized systems for staff.
En sådan ratificering vil indebære, at der indføres bedriftsråd i virksomhederne, der tillægges visse beføjelser vedrørende information, høring og medbestemmelsesret.
Protection und Facilities to be Afforded to Workers' Representatives in the Undertaking will lead to the setting up of workers' committees in
Indførelsen af nævnte bedriftsråd skal ske fra den 1. januar 1985, men kun i virksomheder med over 100 ansatte.
■fiiirms with responsibilities concerning information, consultation and joint decision­making.
Senere skal denne ordning dog gradvis udvi des til også at omfatte de øvrige virksomheder.
These new bodies will be instituted from 1 January 1985 in firms with more than 100 employees and the measure will gradually be extended to other firms.
Reformen kommer til at berøre såvel den private som den offentlige sektor (med undtagelse af den offentlige forvaltning og offentligretlige juridiske personer) og vil omfatte forarbejd ningsindustrierne, de store handelsforetagender, banker og almennyttige virksom heder.
The new measure will apply in both the private and public sectors (apart from government departments and public agencies); it will affect the processing industries, large commercial firms, the banks and public utilities.