natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Budgettet for 1980 blev endeligt vedtaget den 9. juli 1980 med over seks måneders forsinkelse (og iværksættelse af ordningen med foreløbige tolvtedele).
This dispute was resolved by changing supplementary and amending budget No 1/1982 into supplementary and amending budget No 1/1983, which was adopted on 10 February 1983 in the 1983 budget procedure.
Regnskabsåret 1985 tolvtedele. Efter at Det Europæiske Råd var nået til enighed på mødet i Bruxelles i februar 1988, blev budgetbehandlingen for 1988 afsluttet, da budgettet blev vedtaget den 18. maj 1988, og de to sager kunne herefter slettes den 12. juli 1988.
1985 budget concluded with the adoption of the budget on 18 May and the Court ruled on 12 July that there was no need to give judgment on the two actions.
Parlamentet forkastede i december 1984 budgetforslaget for 1985, fordi det ikke kunne acceptere de »kunstgreb«, der blev anvendt for at sløre indtægtsmankoen (forskud fra medlemsstaterne).
In December 1984 Parliament rejected the draft 1985 budget because it disapproved of the budgetary expedients used to hide the inadequacy of resources (payment of intergovernmental advances).
1985-budgettet blev endeligt vedtaget den 13. juni 1985 efter langvarige forhandlinger; ordningen med forelø måned.
The 1985 budget was finally adopted on 13 June 1985 after long negotiations; the provisionaltwelfths arran
II — Lovgivningsbeføjelser kontra budgetbeføjelser
gements had operated for nearly 5'/2
EØF-Traktaten og Euratom-Traktaten bærer i sig selv kimen til den strid, der har hersket mellem Rådet og Parlamentet fra 1975 til 1982, ved at overdrage udøvelsen af den lovgivende myndighed til Rådet alene (EØF-Traktatens artikel 145) og dele udøvelsen af budgetmyndigheden mellem Rådet og Parlamentet (EØF-Traktatens artikel 203).
The EEC and Euratom Treaties themselves contain the seeds of the dispute between the Council and Parliament from 1975 to 1982; while legislative power is vested exclusively in the Council (Article 145 of the EEC Treaty) budgetary power is shared between the Council and Parliament (Article 203).
Det bør i denne forbindelse nævnes, at denne deling af budgetbeføjelserne blev indført med virkning fra regnskabsåret 1975, dvs. fra ikrafttrædelsen af EØF-Traktatens artikel 203 i sin endelige form (Parlamentet har siden da haft »det sidste ord«, når det drejer sig om de ikkeobligatoriske udgifter, og kan endog »forkaste« budgettet).
In January 1986 the Council brought an action before the Court of Justice for annulment of the 1986 budget as adopted by Parliament on 12 December 1985 on the grounds that it had unilaterally exceeded the maximum rate of increase for non-compulsory expenditure.
I januar 1986 anlagde Rådet sag ved Domstolen med påstand om annullation af 1986-budgettet — således som det var vedtaget af Parlamentet den 12. december 1985 — på grund af Parlamentets ensidige overskridelse af den maksimale forhøjelsessats for de ikke-obligatoriske udgifter; ved Domstolens dom af 3. juli 1986 blev budgettet for 1986 erklæret ugyldigt, og det blev fastslået, at budget myndighedens to parter skulle vedtage budgettet efter fælles overenskomst, dvs. efter en »tredjebehandling«; budgettet for 1986 blev endeligt vedtaget den 10. juli 1986, efter at ordningen med foreløbige tolvtedele var blevet anvendt i seks måneder.
It should be borne in mind that this division of powers in budgetary matters dates from 1975, i.e. from the entry into force of Article 203 of the EEC Treaty in its present form (Parliament having the last say on non-compulsory expenditure and able to go as far as rejecting the budget).
Den omstændighed, at budgettet for første gang indbefattede en »negativ reserve«, bidrog til at skabe enighed mellem parterne.
On 3 July 1986 the Court annulled the 1986 budget and ruled that the two arms of the budgetary authority must come to an agreement on the adoption of the budget, i.e. after a third reading.
Men så længe Rådet — lovgiveren — udøvede budget myndigheden alene (til og med budgettet for 1974), var udøvelsen af disse beføjelser »koncentreret« i én enkelt institution, hvilket i praksis betød, at der ikke kunne opstå konflikter af betydning.
Prior to this, when the Council — the legislative body — was the sole authority (up to and including the 1974 budget), powers over both fields were vested in a single institution, and so in practice no significant conflicts could arise.
Regnskabsåret 1987 a) For første gang i fællesskabsbudgettets historie måtte Rådet afholde to møder under førstebehandlingen, inden det i september 1986 kunne vedtage budget forslaget for 1987.
(a) For the first time ever the Council needed two meetings for its first reading in September 1986 of the draft 1987 budget.
Således har Parlamentet lige siden regnskabsåret 1985 oprettet talrige budgetposter og forsynet dem med midler, som åbnede mulighed for at indlede nye aktioner, hvis betydning er vokset i årenes løb.
So from the 1975 budget onwards, Parliament inserted many new budget headings and entered appropriations which could sometimes be used to start up new actions; the amounts increased over the years.
Således opstod der et modsætningsforhold mellem Rådet og Parlamentet, som i høj grad prægede regnskabsårene fra 1975 til 1982.
This was the source of the dispute between Council and Parliament which lasted from 1975 to 1982.
b) I december 1986 nægtede Parlamentets formand at godkende resultaterne af Parlamentets andenbehandling af budgetforslaget (som resulterede i en overskridelse af den maksimale forhøjelsessats for de ikke-obligatoriske udgifter).
(b) In December 1986 the President of Parliament decided not to sign the budget voted by Parliament on second reading, which exceeded the maximum rate of increase for non-compulsory expenditure.
Kommissionen befandt sig i konfliktens brændpunkt; den havde gentagne gange lejlighed til at præcisere den holdning, som budgetkommissær Christopher Tugendhat gav udtryk for under budgetforhandlingerne i Parlamentet den 23. oktober 1979:
The Commission took a middle line between the two parties, and its position was explained as follows by the Budget Commissioner, Mr Tugendhat, during the budget debate in Parliament on 23 October 1979:
I overensstemmelse med Domstolens dom fra juli 1986 blev budgettet fra 1987 endeligt vedtaget i februar 1987 efter fælles overenskomst mellem Rådet og Parlamentet.
On the basis of the recommendations made by the Court of Justice in its July 1986 judgment, the 1987 budget was finally adopted in February 1987 after the Council and Parliament had come to an agreement.
At parterne nåede til enighed, skyldes bl.a. det forhold, at budgettet for anden gang indbefattede en »negativ reserve«, samt en udvidet fortolkning af den matematiske grænse for maksimumssatsen.
This agreement was made possible by the inclusion, once again, of a 'negative reserve' and by a broad interpretation of the mathematical limit of the maximum rate.
Regnskabsåret 1988
1988 budget
I oktober og dernæst i begyndelsen af december 1987 erklærede Rådet sig ude af stand til at vedtage budget forslaget for 1988, fordi der ikke forelå en politisk aftale om et nyt loft over Fællesskabernes indtægter.
In October 1987 and then again at the beginning of December the Council was unable to establish a draft 1988 budget, as there had been no political agreement on a new limit for Community resources.
Ved udløbet af den i EØF-Traktatens artikel 175 fastsatte frist på to måneder anlagde Kommissionen og Parlamentet følgelig to passivitetssøgsmål mod Rådet, fordi sidstnævnte havde undladt at vedtage budgetforslaget for 1988.
Consequently, two months after calling on the Council to act in accordance with Article 175 of the EEC Treaty, the Commission and Parliament both brought actions before the Court of Justice against the Council for its failure to establish the draft 1988 budget.
»Efter Kommissionens opfattelse udgør budgettet, således som det er blevet vedtaget, det nødvendige retsgrundlag for anvendelsen af bevillingerne.
'To the Commission the budget, as adopted, constitutes the legal basis indispensable to the use and expenditure of appropriations.
Hvis der ikke er opført noget beløb på budgettet, kan der hverken afholdes udgifter eller oppebæres indtægter.
Without the appropriate budgetary entry, there can be neither expenditure nor receipts.
Dette retsgrundlag er dog ikke altid tilstrækkeligt i sig selv.
However, alone this basis is not always sufficient.
Mangler det ene af de to instrumenter, kan aktionen ikke gennemføres på lovlig vis...
If one is lacking, the operation cannot legally be carried out ...
Det er klart, at der også er tilfælde, hvor bevillingerne skal anvendes til iværksættelse af specifikke, nøje afgrænsede aktioner, og i disse tilfælde, som hvor der er tale om det, som vore franske kolleger betegner som punktvise foranstaltninger, holder Kommissionen sig udelukkende til budgetreglerne«.
Now, clearly, there are also cases where the appropriations are for the implementation of well-defined and specified actions of a limited nature, and in these cases, which our French colleagues refer to as actions ponctuelles, the Commission uses the appropriations and incurs the expenditure in accordance with budgetary rules alone.'
Ved det nye regnskabsårs begyndelse stod man således uden budgetforslag og måtte klare sig med foreløbige
Following the agree ment reached by the Brussels European Council in February 1988, the 1988 budgetary procedure was
I erkendelse af det uholdbare i denne situation forsøgte budget, bl.a. fordi dets andel i momsgrundlaget er meget stor i forhold til landets BNI.
It was the issue underlying the 1975 referendum on the question of the United Kingdom's continued member ship of the Community.
Siden har man forsøgt at løse dette problem på dres Kommissionen til at fremsætte et forslag, og forskellige måder:
Various arrangements were introduced, one after the other, in a bid to resolve this matter:
Denne aftale forudsætter således, at de berørte institutioner har sammenfaldende opfattel a) Den første kompensationsordning blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Dublin i marts 1975; den blev anvendt officielt fra 1976 til 1980.
(a) A first correcting mechanism was agreed at the European Council meeting in Dublin in March 1975; it was formally enforced from 1976 to 1980.
ser af begrebet »væsentlig foranstaltning« i modsæt ning til »punktvis foranstaltning«.
For this to work, the institutions must be agreed on what is meant by 'significant action' as opposed to a one-off or specific isolated operation.
Oftest er det lykke des at nå til enighed, men i visse tilfælde har »demar kationslinien« givet anledning til problemer, således at hver sag har måttet afgøres for sig.
As a rule this has not been a problem; however, in some cases the demarcation line has not been entirely clear and cases have had to be dealt with individually.
I betragtning af de opgaver, Fællesskabet står over for, vil det sandsynlig vis blive nødvendigt at yde en ekstra indsats for at få afklaret dette spørgsmål.
Experience and future require ments will probably mean that a fresh attempt will have to be made to clarify the distinction.
Det drejede sig om en finansiel ordning, der skulle finansieres via Fællesskabets budget, og som skulle løse de særlige problemer, der opstår, når et lands erhvervsmæssige struktur giver anledning til en ulige fordeling af de finansielle byrder; denne ordning, som var baseret på princippet om delvis tilbagebetaling af Det Forenede Kongeriges momsbidrag, skulle bringes i anvendelse, hvis Det Forenede Kongeriges BNP pr. capita var mindre end 85 % af fællesskabsgennemsnittet, hvis dets vækstrate var mindre end 120 % af fællesskabsgennemsnittet, og hvis dets indbetalinger af egne indtægter oversteg 10 % af dets andel i Fælles skabets samlede BNP.
Under this mechanism compensation was to be provided from the Community budget to any country in an unacceptable situation because of the unfair financial burden it was bearing; based on the principle of partial repayment of the United Kingdom's VAT own resources contributions, this arrangement was to be triggered by three indicators (per capita GDP below 85% of the Community average; rate of growth of less than 120% of the Community average; United King-' dom's share of own resources payments exceeding by 10% its share of total Community GDP).
Siden traktatreformerne i 1970 og 1975 har Rådet og Parlamentet naturligvis været opmærksomme på den manglende symmetri i udøvelsen af den lovgivende myndighed og budgetmyndigheden; dette har foranlediget dem til at forbedre samarbejdet mellem insti tutionerne såvel på det lovgivningsmæssige som på det budgetmæssige område. Der kan i denne forbindelse henvises til følgende tekster:
The Council and Parliament, of course, became aware that after the 1970 and 1975 revisions of the Treaties there was no longer symmetry between the exercise of legislative powers and budgetary powers. They were therefore forced to find ways of improving interinstitutional collaboration both on the legislative front and on the budgetary front.
Det Europæiske Råds møde i Dublin i november 1979
(b) A second correcting mechanism was agreed at the Dublin European Council in November 1979 and given effect by the Council Decision of 30 May 1980.
D Proceduren for »samarbejde« mellem Rådet og og udmøntet i Rådets afgørelse af 30. maj 1980. Den
It provided for compensation on the expenditure side in the form of specific measures for the United Kingdom. dom.
Parlamentet: vedtagelse, knyttet som bilag til traktaten gik ud på, at Fællesskabet iværksatte specifikke foran af 22. april 1970, om fællesskabsakter med finansiel staltninger til fordel for Det Forenede Kongerige.
D Cooperation procedure between Council and Parliament: Resolution recorded in the Council minutes of 22 April 1970 relating to Community acts having financial implications and to cooperation between the Council and Parliament.
D »Samrådsproceduren«: Fælles erklæring af 4. marts 1975 fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kom missionen om almengyldige retsakter, der har betydelige finansielle følgevirkninger.
D Legislative conciliation procedure: Joint declaration of Parliament, the Council and the Commission of 4 March 1975 relating to Community acts of general application which have appreciable financial implications.
D »Samarbejdsproceduren«: Artikel 6 i Den Europæ afgørelsen af 7. maj 1985.
This Decision covered two distinct arrangements:
EØF-Traktaten; denne procedure finder anvendelse på
(i) for 1985 compensation was provided by a flat-rate reduction in the United Kingdom's VAT contributions of ECU 1 billion;
I henhold til denne afgørelse skulle ordningen gennem føres i to tempi: visse grundlæggende retsakter (f.eks. vedtagelsen af
D The cooperation procedure: Article 149 of the EEC Treaty as amended by Article 6 of the Single European Act; this procedure applies to certain basic instruments (e.g. adoption of specific RTD programmes, vertical implementing Regulation for the ERDF, etc.) directly affecting the budget.
• Det Forenede Kongerige får en kompensation, der svarer til to tredjedele (66 %) af differencen mellem dets andel i Fællesskabets moms indtægter og dets andel i Fællesskabets samlede fordelte udgifter, multipliceret med de samlede fordelte budgetudgifter.
• two-thirds (66%) of the difference between the United Kingdom's percentage share of VAT payments and its percentage share of allocated Community expenditure, applied to total allocated expenditure, is refunded to the United Kingdom by way of a reduction in the UK VAT base;
— på den ene side har Det Forenede Kongerige en landbrugssektor af beskedent format og et forbrug af landbrugsprodukter, som i vid udstrækning importeres fra tredjelande
(i) a small agricultural sector with a large proportion of farm produce imported from outside the Community; as a result very little of the Community's agricultural spending benefits the United Kingdom; dom;
• Dette nedslag i det britiske bidrag lægges på de øvrige medlemsstaters bidrag i overensstemmelse med deres respektive andel i momsindbetalingerne (med undtagelse af Forbundsrepublikken Tyskland, som kun betaler to tredjedele af sit normale bidrag, idet den resterende del fordeles mellem de øvrige medlemsstater efter samme kriterier).
• this reduction in the British contribution is made up by all the Member States in accordance with their respective percentage share of VAT pay ments (with the exception of Germany, which pays only two-thirds of its normal share, the balance being divided between the other Member States on the same scale).
— på den anden side yder Det Forenede Kongerige et betydeligt bidrag til finansieringen af Fællesskabets
This structural imbalance in the United Kingdom's financial links with the Community became a major political headache for the Community as early as 1974.
(ESPRIT) ved afgørelse 84/130 af 28. februar 1984
(c) Inability to contain Community agricultural expenditure diture compensation to the UK.
— indførelse af Integrerede Middelhavsprogrammer (IMP) ved forordning 2088/85 af 23. juli 1985.
The Fontainebleau Arrangement catered for this demand by the one-third reduction in Germany's share of financing the mechanism.
evne til at styre c) Fællesskabets manglende landbrugsudgifterne:
The uncontrolled drift of agricultural expenditure can best be illustrated by comparing the annual estimates of expenditure (Commission's preliminary draft bud get) with the final outturn for the EAGGF Guarantee Section between 1983 and 1986:
— overslag (foreløbigt budgetoverslag) 14 050 16 500
Estimates (preliminary draft) Actual expenditure
Udhulingen af Fællesskabernes egne indtægter var en væsentlig indre årsag til, at indtægterne ikke slog til; der var her tale om et samspil af to omstændighe­der: a) Faldende provenu af told og landbrugsafgifter (som udgør de traditionelle egne indtægter), som følge af af toldskrankerne
(a) the diminishing yield of traditional own resources (customs duties and agricultural levies) as a result of:
Β — De første — delvis virkningsløse — forsøg på at løse problemerne
Greece (member since 1981) and Spain and Portugal (members since 1986) are net beneficiaries from the Community budget.
— den gradvise nedbrydning (GATT­forhandlingerne)
(i) the progress made in dismantling tariffs (GATT negotiations);
— Fællesskabets øgede selvforsyning med levneds­midler og den deraf følgende faldende import af landbrugsvarer fra tredjelande.
The successive moves to raise the ceiling on Community resources (1984-86)
b) Relativ stagnation i momsindtægterne i forhold til den økonomiske aktivitet, som følge af forbrugsudgif­ternes faldende andel i de enkelte EF­landes BNI.
(b) the relative stagnation of VAT revenue in relation to economic activity because of the declining share of GNP accounted for by consumer expenditure in the economies of the Community countries.
I perioden fra 1984 gav Fællesskabets finanser anled­ning til stadig større bekymring, og man forsøgte på forskellig vis, men uden den fornødne beslutsomhed, at bringe indtægtsniveauet i overensstemmelse med udgiftsniveauet.
The period after 1984 was one of insecurity for the financing of the Community.
Ofte måtte man gøre brug af forskelli­ge kunstgreb — såsom forskud fra medlemsstaterne.
The action taken to try and adjust the level of revenue to expenditure require ments tended to be passive, late and makeshift (e.g. the intergovernmental advances):
a) Styrkelsen af Fællesskabets politik på forskellige områder:
(a) Strengthening of existing policies:
— revision af Den Europæiske Socialfond (afgørelse 83/156 og gennemførelsesforordning af 17. okto­ber 1983 om fastsættelse af ESF's nye opgaver)
(i) revision of the European Social Fund (Decision 83/156 and implementing regulation of 17 October 1983 laying down the new tasks of the ESF);
— En politisk aftale kom i stand i juni 1984, da Det Europæiske Råd i Fontainebleau vedtog en prin­cipbeslutning om forhøjelse af momsloftet til 1,4 %.
(i) Political agreement was reached at the Fontainebleau European Council in June 1984 on the principle of raising the VAT ceiling to 1.4%.
Denne principbeslutning blev udmøntet i afgørelsen af 7. maj 1985, som fik virkning fra den 1. januar 1986.
This agreement was given practical shape in the De cision of 7 May 1985 and took effect on 1 January 1986.
— revision af Regionaludviklingsfonden (forordning nr. 1787/84 af 19. juni 1984 om fastsættelse af øvre og nedre grænser for den EFRU­støtte, der kan bevilges de enkelte medlemsstater.
(ii) revision of the European Regional Development Fund (Regulation No 1787/84 of 19 June 1984 laying down ranges for ERDF assistance for each Member State).
— I mellemtiden fandt man frem til midlertidige løsninger på problemet med finansieringen af bud­getterne for 1984 og 1985: af en ny fællesskabspolitik på for­
(ii) In the meantime, transitional financing solutions were applied for the 1984 and 1985 budgets.
Ved regeringsaftalen fra oktober 1984 blev det besluttet at finansiere den del af regnskabsårets udgifter, som »oversteg loftet over Fællesska­bernes egne indtægter«, ved hjælp af tilbagebe­talingspligtige forskud fra medlemsstaterne (med en ad hoc­fordelingsnøgle).
The October 1984 intergovernmental agreement provided for additional financing 'outside the own resources ceiling' for the 1984 budget in the form of repayable intergovernmental advances (with an ad hoc scale of distribution between the Member States).
— skabelse af en fælles fiskeripolitik (fælles markeds­ordning indført ved forordning nr. 3796/81 af 29. december 1981); indførelse af en fælles ordning for tilladte kvoter (TAC: »total allowable catches« eller »samlet tilladt fangstmængde«) ved forord­ning nr. 170/83 af 25. januar 1983
(ii) establishment of the first framework programme (1984-87) for Community research, development and demonstration activities by the Council Resolution of 25 July 1983;
Ved regeringsaftalen fra 1985 blev det besluttet at anvende ikke­tilbagebetalingspligtige for­skud til at dække den del af regnskabsårets udgifter, som »oversteg loftet«
The April 1985 intergovernmental agreement again authorized the use of advances 'outside the ceiling' to cover the requirements of the 1985 budget. This time, however, they were to be non-repayable.
— indførelse af det første rammeprogram (1984—87) om »forskning, udvikling og demonstration« ved Rådets resolution af 25. juli 1983
(iii) Decision 84/130 of 28 February 1984 on new programmes and new arrangements for Community aid to research (Esprit);
— indførelse af et europæisk forsknings­ og udvik­lingsprogram inden for informationsteknologi b) 1986­budgettet blev faktisk gennemført inden for rammerne af momsloftet på 1,4 % (idet balancen blev opretholdt ved overflytning af visse landbrugsudgifter til regnskabsåret 1987).
(b) The final outturn of the 1986 budget was virtually at the 1.4% VAT limit, deferment of certain items of agricultural expenditure to 1987 allowing balance to be maintained.
med fornyet styrke i løbet af regnskabsåret 1987.
(c) The problem of the exhaustion of VAT resources under the 1.4% ceiling became acute in 1987.
b) Det Europæiske Råd besluttede på sit møde i Fontainebleau i juni 1984 at udvide budgetdisciplinens gyldighedsområde.
(b) The Fontainebleau European Council in June 1984 extended the scope of budgetary discipline.
4 mia. ECU af ekstraudgifterne til landbruget i regnskabsåret 1987 dækkes ved, at EUGFL-forskuddene udbetales med to måneders forsinkelse.
To cover ECU 4 billion in excess agricultural require ments under the 1987 budget two months' payments of EAGGF advances had to be deferred.
Indførelsen af »budgetdisciplin« og de første skuf bleau, præciseret.
The outlines of budgetary discipline and the first, disappointing results
— stigningen i de ikkeobligatoriske udgifter skulle holdes inden for rammerne af den maksimalsats, der er fastsat i Traktaten (bekræftelse af bestemmelserne i Rådets adfærdskodeks fra 1979).
(ii) that the increase in non-compulsory expenditure should be kept below the maximum rate provided for by the Treaty (confirmation of the 1979 code of conduct).
c) Den praktiske virkning af disse bestemmelser viste sig at være meget begrænset som følge af:
(c) These rules turned out to have hardly any practical effect: