natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Udgifterne til restitutioner, dvs. støtte til dækning af forskellen mellem priserne i EF og verdensmarkedspriserne, stiger fra år til år i absolut værdi, men deres andel af de samlede udgifter er gradvis blevet mindsket i de sidste år og udgjorde kun 34% af garantisektionens udgifter i 1985.
Expenditure on refunds (i.e. the subsidies intended to cover the difference between internal prices and world prices) is rising each year in terms of absolute value but its share of total expenditure has been gradually falling for some years and in 1985 it represented only 34% of EAGGF Guarantee expenditure.
De sektorer, som især drog fordel af denne foranstaltningstype, var det pågældende år: mejeriprodukter, oksekød, korn og sukker.
The main sectors receiving such aid in 1985 were milk products, beef, cereals and sugar.
Restitutionerne til de forskellige produkter varierer stærkt med hensyn til beløbsstørrelsen, da de afhænger af salgsmulighederne i den internationale handel, størrelsen af de mængder, der skal afsættes uden for EF, samt ændringerne i verdenskurserne og i kursen for USD.
The refunds granted on the various products differ considerably since they depend on the sales opportunities offered by the world market, on the quantities for which the Community has to find an external outlet and on the fluctuations in world prices and the US dollar.
Interventionsudgifterne er steget i årenes løb, såvel i absolut værdi som i procent; i 1985 udgjorde de 66% af de samlede udgifter for nævnte regnskabsår.
Expenditure on intervention has been increasing steadily over the years in both absolute and relative terms; in 1985 it represented 66% of total annual expenditure.
Prisudligningsstøtten er den mest omfattende interventionstype.
Price compensatory measures remain the most common type of aid.
Herunder findes støtte til EF's indre marked, som ydes, for at tilbudsprisen i forbrugerleddet bliver lavere end producentprisen og konkurrencedygtig over for produkter fra tredjelande; støtten kan opdeles i produktionsstøtte (først og fremmest til olieafgrøder, tobak, olivenolie og oksekød) og støtte til forarbejdning eller anvendelse (især mejeriprodukter og frugt og grønsager).
The term covers all aid granted on the Community's internal market to keep consumer prices lower than producer prices and to enable Community products to compete with those imported from non-member countries; they may be subdivided into production subsidies (mainly for oilseeds, tobacco, olive oil and sheepmeat) and subsidies for processing or utilization (essentially for milk products, fruit and vegetables).
I 1985 nåede andelen for denne foranstaltningstype op på næsten 39% af garantisektionens samlede udgifter, og der har i tre år her været tale om den største støtteudgift.
In 1985 such measures accounted for almost 39% of the total expenditure by the EAGGF Guarantee Section and had been the largest single type of support expenditure for the previous three years.
En sådan støtte er således til fordel for forbruget, da der ikke blot sikres producenterne en minimumspris, men også forbrugerne mulighed for at erhverve landbrugsfødevarer til priser, som er lavere end dem, landbrugerne opnår.
Such aids help to encourage consumption because, whilst guaranteeing minimum prices to producers, they enable consumers to obtain agricultural products at prices lower than those paid to farmers.
Sigtet med de produktionsstyrende præmier er at påvirke produktionsvalget direkte, og de anvendes kun i mejerisektoren og oksekødssektoren.
Guidance premiums are intended to exert a direct influence on the types of farming practised and are granted only for milk and beef/veal.
Interventionerne i form af tilbagekøb fra markedet og tilhørende foranstaltninger anvendes især i vinsektoren (destillation) og sektoren for frugt og grønsager.
Withdrawals from the market and similar operations are most common for wine (distillation) and fruit and vegetables.
Interventionerne vedrørende oplagring dækker dels udgifterne til privat oplagring og udgifterne til offentlig oplagring, herunder omkostningerne i forbindelse med særlige afsætningsforanstaltninger.
Storage aid covers the costs of public and private storage, including the cost of special disposal measures.
Oplagringen af landbrugsprodukter er en for holdsvis tung byrde for Fællesskabet og udgjorde i 1985 over 22% af garantisektionens samlede udgifter.
The storage of agricultural products represents a relatively heavy burden on the Community, accounting in 1985 for over 22% of all expenditure by the EAGGF Guarantee Section.
Det er mejerisektoren, som tærer hårdest på EF-finanserne på grund af overskudsproduktionen af smør og skummetmælkspulver; den efterfølges, men på lang afstand, af sektorerne for oksekød og korn.
Milk products place the greatest strain on the Community budget because of the surpluses of butter and skimmed-milk powder, far outstripping beef/veal and cereals.
I sukkersektoren dækkes oplagringsomkostningerne af provenuet fra en afgift, der betales af fabrikanterne.
As regards sugar, the storage costs are covered by a levy on manufacturers.
Den samlede værdi af de produkter, som havde været genstand for intervention og var på lager i EF ved udgangen af 1985, udgjorde ca. 10,5 mia ECU.
The total value of the products bought in and placed in intervention storage in the Community amounted to some 10 500 million ECU by the end of 1985.
Denne interventionsform medfører både tekniske omkostninger (omkostninger i forbindelse med produktets indlagring, egentlige oplagring, udlagring og forarbejdning), finansieringsomkostninger (renteudgifter, som garantisektionen finansierer for medlemsstaterne på grundlag af faste beløb for de nationale midler, der er bundet ved den offentlige oplagring af landbrugsprodukterne) og endelig udligningen af tab eller gevinster ved salget af de oplagrede produkter (herunder prisreduktioner i forbindelse med de særlige afsætningsforanstaltninger).
Such operations entail both technical costs (entry into storage, storage proper, release from storage, processing) and financing costs (interest charges which the EAGGF Guarantee Section reimburses to the Member States at a standard rate where national funds are tied up by the public storage of agricultural products), plus the offsetting of any losses incurred or profits made on the sale of the products stored (including price reductions for special disposal measures).
Intervention i form af oplagring er således en kostbar fremgangsmåde, som desuden er af relativ effektivitet, når den medfører ophobning af produkter, hvis værdi for visse produkters vedkommende hurtigt for mindskes, hvilket kan betyde, at produkterne vanskeligt kan afsættes.
Intervention storage is thus costly and relatively inefficient, in that it leads to the accumulation of products which, in some cases, drop rapidly in value and of which it may be difficult to dispose.
EUGFL, garantisektionen, som er et komplekst finansielt instrument, er blevet anvendt effektivt inden for EF-forskrifternes grænser, og fonden har uden tvivl i de seneste tyve år været en af de bedste garanter for udviklingen af den fælles landbrugs politik.
The EAGGF Guarantee Section, which is a complex financial instrument but functions effectively within the limits of the Community rules, has undoubtedly been one of the best guarantors of the development of the common agricultural policy over the past 20 years.
Ved at beskytte landbruget mod de fleste markedsrisici og prisfald har den udgjort en forholdsvis stabil sikkerhedszone, som en del af landbrugssektoren har draget fordel af, men udgifterne til pris- og markedsstøtte er steget fra 8,7 mia ECU i 1978 til 19,7 mia ECU i 1985.
Protecting farmers from most of the market risks and from falling prices, it has provided security and relative stability for much of the agricultural sector, although expenditure on price and market support measures rose from 8 700 million ECU in 1978 to 19 700 million ECU in 1985.
Ved offentliggørelsen i juli 1985 af grønbogen fremlagde Kommissionen resultatet af sine overvejelser vedrørende udsigterne for den fælles landbrugspolitik. Efter
The Green Paper published in July 1985 outlined the Commission's thoughts on the future of the common agricultural policy.
TYVE ÅRS EF-LANDBRUG at have gennemgået de problemer, den fælles landbrugspolitik står over for, har den understreget de økonomiske og budgetmæssige krav, der gør sig gældende for land brugspolitikkens fremtidige udvikling.
TWENTY YEARS OF EUROPEAN AGRICULTURE facing the said policy and a description of the economic and budgetary constraints which will determine the direction taken in future.
Landbruget synes i de seneste år ikke at have draget alle fordele af den øgede støtte, det har modtaget.
In recent years farmers do not seem to have benefited from the increasing support which they have received.
En af grundene til denne relative fiasko er, at en stadig større del af den finansielle støtte ikke længere direkte medfører en fordeling af kapitalgoderne i selve landbruget.
One of the reasons for this relative failure probably lies in the fact that an ever-larger proportion of the financial aid granted does not directly correspond to any distribution of wealth within the sector itself.
Selv om garantisektionens udgifter mere eller mindre effektivt bidrager til at opretholde landbrugspriserne på det niveau, som Rådet har fastsat, bevirker eksportrestitutionerne og støtten til en bedre udnyttelse af landbrugsprodukterne direkte, at brugerne i og uden for EF kan købe varerne på lempeligere vilkår end markedsprisen.
Whereas EAGGF Guarantee Section expenditure as a whole helps, albeit with varying degrees of effectiveness, to maintain agricultural prices at the levels set by the Council, the direct effect of the export refunds and the subsidies for the use of agricultural products is to enable customers inside and outside the Community to obtain goods at less than the market price.
Da en forøgelse af udgifterne til afsætning af produktionen ikke nødvendigvis er lig med øget prisstøtte, kan det ikke altid betragtes som en rigdomsforøgende faktor, at der bringes en stigende mængde produkter ud på allerede oversvømmede markeder.
Since the growing expenditure on the disposal of production does not necessarily entail increased support for prices, the marketing of ever-larger quantities for which there is no demand cannot always be seen as generating additional wealth.
Det er derfor et spørgsmål, om det er en fordel for landbrugerne med en støtte, hvis virkning først og fremmest mærkes i andre dele af økonomien.
It does therefore seem doubtful whether farmers in fact benefit from support, the effects of which are primarily felt in other socio-economic sectors.
Dette højaktuelle spørgsmål er blevet grundigt debatteret i forbindelse med vedtagelsen af de seneste EF-budgetter.
This highly topical question has been widely discussed in the context of recent Community budgets.
De strukturelle ændringer i EF-landbruget
Structural changes in Community agriculture
Arbejdskraftens udvikling
Trends in the workforce
Afvandringen fra landbruget og den gradvise tilbagegang i arbejdskraften i landbruget er to faktorer, der har været kendetegnende for udviklingen i Europa siden slutningen af det 18. århundrede.
The drift from the land and the gradual reduction of the agricultural labour force have been features of European society since the end of the 18th century.
Af Mansholt-rapporten fra 1968 fremgik det, at der i perioden 1961-1965 alt efter medlemsstat var en årlig tilbagegang i beskæftigelsen i landbruget på mellem 4,8% (Belgien) og 3,2% (Frankrig).
In 1968 the 'Mansholt Report' noted a decline in the agricultural workforce over the period 1961-65, at annual rates ranging from 4.8% in Belgium to 3.2% in France.
Resultaterne af undersøgelser, som EF har foretaget af landbrugsstrukturerne, viser, at der i De Seks i perioden 1966-1983 var en tilbagegang i den erhvervsaktive befolkning i landbruget på 49,3%.
The Community surveys on farm structures show that in the Community of Six the numbers in agricultural employment fell by 49.3% between 1966 and 1983.
For De Ni, hvor man baserer sig på resultaterne af 1975-undersøgelsen, har tilbagegangen været mindre, idet den kun har været på 20% over 8 år (1975-1983).
On the basis of the 1975 survey, the decrease has been less marked in the Nine since it amounted to less than 20% over the eight-year period 1975-83.
Årsagen til denne forskel er den specielle situation i Det
This may be explained by the special circumstances in the United Kingdom, where the decline in such employment took place much earlier and is now relatively insignificant, given the very small percentage of total employment (2.6%) now left on the land (see Table I).
: = Foreligger ikke.
: = Not available.
NB: I Italien blev undersøgelsen foretaget i 1982.
NB: In Italy the survey was carried out in 1982.
Kilde: EF­undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur — Eurostat.
Source: Community surveys on the structure of agricultural holdings — Eurostat
< ) ÅAE: Årsarbejdsenhed = årlig arbejdstid svarende til én heltidsbeskæftiget person.
(') AWU: Annual work unit = total hours worked each year by a person employed full­time.
Kilde: EF­undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur — Eurostat.
Source: Community surveys on the structure of agricultural holdings — Eurostat.
UDVIKLINGEN I BESKÆFTIGELSEN I LANDBRUGET
EMPLOYMENT IN AGRICULTURE 1965-85 (Persons with an occupation in the sector 'Agriculture hunting, forestry and fishing')
Tilbagegangen i beskæftigelsen i landbruget er delvis blevet udlignet af væksten i beskæftigelsen i føde- og fodervareindustrien, der som tidligere nævnt spiller en stadig stigende rolle, og den beskæftiger i dag 2,7% af den erhvervsaktive befolkning.
The decrease in agricultural employment has been partly offset by the growth of employment in the food-processing industry which, as mentioned earlier, has steadily grown in size and now employs 2.7% of the working population.
I dag udgør den erhvervsaktive befolkning i landbruget i EF kun 7,5% af den samlede erhvervsaktive befolkning (se diagram 8). Alligevel er det en klart højere procent end i de øvrige industrilande såsom USA (3,3%), Canada (5,3%) og Sverige (5,1%).
In the present day Community farming provides only 7.5% of all employment (see Graph 8).
Arbejdskraften i landbruget er imidlertid meget ujævnt fordelt, og udviklingen er forskellig i de forskellige dele af EF.
The distribution of the agricultural labour force is very uneven, and trends differ from one part of the Community to another.
De regionale resultater af undersøgelserne af landbrugsbedrifternes strukturer viser, at beskæftigelsen fortsat er meget stor i Irland og alle middelhavsområder, hvor den stadig tegner sig for over 10% af den samlede beskæftigelse.
The regional figures obtained by the farm structure surveys indicate that, generally speaking, the agricultural labour force is still numerically strong in Ireland and in all the Mediterranean areas, where it accounts for more than 10% of total employment.
En stor beskæftigelse inden for landbruget ses også i Frankrig i de vestlige områder og i Aquitaine, i Tyskland i Bayern og Niedersachsen, samt i de nordlige provinser af Nederlandene.
The agricultural labour force is also high in certain regions of France (the West and Aquitaine), Germany (Bavaria and Lower Saxony) and the Netherlands (the North ern provinces).
I disse områder tegner landbruget sig fortsat for næsten 10% af beskæftigelsen.
In these regions, agriculture still provides almost 10% of all jobs.
Derimod udgør beskæftigelsen inden for landbruget mindre end 2,5% af den samlede beskæftigelse i de fleste områder af Det forenede Kongerige, (med undtagelse af Skotland, det nordlige England og Nordirland) og i Tyskland i delstaten Nordrhein-Westf alen.
On the other hand, farming provides less than 2.5% of all jobs in most regions of the United Kingdom (Scotland, the North of England and Northern Ireland being the exceptions) and in North Rhine-Westphalia (Germany).
Trods afvandringen fra landbruget og nedgangen i landbrugsarbejdskraften er det dyrkede areal pr. beskæftiget forblevet af forholdsvis begrænset omfang.
Despite the drift from the land and the reduction in the agricultural labour force, however, the area of cultivated land per work unit is still relatively small.
Situationen er stort set den samme med hensyn til bedriftsstrukturer, idet antallet af bedrifter går tilbage og følger samme udvikling som antallet af erhvervsak-
The situation as regards farm structures is very similar: the number of farms is decreasing and is following the same trend as the number in agricultural employment, but the average area per farm is still small and has shown little increase over the past 20 years (see Tables J, K, L).
> ζ α œ ι o TABEL K Gennemsnitlig areal pr. landbrugsbedrift
TABLE K ζ
Danmark
EUR 9
') ULA = udnyttet landbrugsareal.
Source: Community surveys on the structure of agricultural holdings (') UAA = utilized agricultural area.
Udviklingen i antallet af bedrifter og deres gennemsnitsareal har dog medført en væsentlig ændring af fordelingen af det udnyttede landbrugsareal efter landbrugs bedrifternes størrelsesklasse.
The changes in the number of farms and in the average area per farm have nevertheless substantially altered the distribution of cultivated land according to farm size category.
Landbrugsbedrifter på over 50 ha har i dag meget mere jord end for tyve år siden.
Farms with more than 50 ha now possess much more land than 20 years ago.
Dette skyldes dels jordfordeling dels optagelsen i EF af Det forenede Kongerige, hvor bedrifterne er langt større end i de øvrige medlemsstater. ter.
This has come about because of land consolidation and the accession of the United Kingdom, where farm structures are distinctly more efficient than in the other Member States.
Størrelsesklasse efter ULA (ha)
%of total UAA
% af det samlede ULA
20- 50 50-100 over 100
Samlet landbrugsareal
Total agricultural area
Selv om det umiddelbart kan se ud, som om der er sket væsentlige ændringer bl.a. i udviklingen i beskæftigelsen i landbruget, er landbrugsbedrifterne i EF fortsat familiebedrifter af begrænset størrelse, der bruger et begrænset antal arbejdsenheder (hovedsagelig familiemedlemmer).
However, despite changes which might at first sight seem considerable (particularly the changes in agricultural employment), the typical Community farm is still a small family undertaking employing only ä few work units, usually members of the farmer's family.
På grund af de store naturbetingede forskelle i EF og den ret forskellige økonomiske udvikling i de enkelte områder dækker begrebet landbrugsbedrift meget forskellige aspekter og former lige fra det mest intensive landbrug til landbrug, der er ekstensivt på grund af naturbetingede ulemper.
Given the wide diversity of natural conditions within the Community and the varying degrees of regional economic development, the concept of the 'farm' covers every thing from the most intensive units to extensive holdings which have to adjust to natural handicaps.
Strukturændringerne, der både berører bedrifterne og beskæftigelsen i landbruget, og som er et fænomen, der går meget længere tilbage end 1965, skyldes dels den indvirkning som de økonomiske og sociale mønstre uden for landbruget har på land bruget, dels de nye tekniske og økonomiske forhold, der har gjort det nødvendigt at foretage ændringer.
Structural changes, which affect both farms and the agricultural labour force, were already occurring long before 1965. They reflect the influence of economic and social currents outside agriculture and the need for change to cope with new technological and economic conditions.
Eftersom forholdene er meget forskellige i de enkelte områder,
Since these factors have very different effects from one
TYVE ÅRS EF-LANDBRUG afspejler strukturudviklingen denne forskelligartethed og forstærker de allerede bestående forskelle mellem Fællesskabets områder.
TWENTY YEARS OF EUROPEAN AGRICULTURE region to another, structural change reflects this diversity and amplifies the differences between Community regions.
De første år af perioden 1966-1986, som var kendetegnet ved en kraftig økonomisk vækst, og ved, at de tekniske fremskridt for alvor slog igennem i alle dele af økonomien, bidrog til at fremskynde strukturændringerne i landbruget.
The first few years of the period 1966-86, when economic growth was sustained and the profound effects of technological advances were being felt in all sectors of the economy, helped to speed up structural change in agriculture.
Hertil kom, at land brugerne måtte tilstræbe at øge effektiviteten og produktiviteten, for de stod over for nye markedsforhold på grund af den øgede konkurrence, som oprettelsen af et fælles marked for landbrugsprodukter medførte.
An additional factor which made for greater efficiency and productivity was the fact that farmers were confronted with new market conditions as competition became keener with the opening of intra-Community frontiers and the establishment of a common agricultural market.
Ikke alle medlemsstaterne har mærket denne dobbelte incitation på samme måde, enten fordi de er trådt ind i EF på et sent tidspunkt, eller fordi de har haft et udviklingsefterslæb. efterslæb.
Not all Member States experienced in the same way this incentive to change, either because they had been late in joining the Community or because they were backward in terms of development.
Formålet med en strukturpolitik, der på EF-plan bygger på ideerne fra Stresakonferencen, er at fremme de nødvendige forandringer for især at åbne mulighed for, at de områder, der har det største udviklingsefterslæb, sættes i stand til at gennemføre de nødvendige tilpasninger.
According to the approach taken at Stresa, the objective of a Community structural policy was to encourage the necessary change and, more particularly, to enable the most backward areas to make the necessary adjustments.
Tidligere havde medlemsstaterne gennem deres nationale strukturpolitik, der var til passet den specifikke situation i landet, bestræbt sig for at få gennemført visse reformer, der især gik ud på at forbedre erhvervsuddannelsen og at fremme oprettelsen af bedrifter, der var bedre tilpasset de økonomiske vilkår.
By means of their national structural policies which were geared to their own circumstances, the Member States endeavoured to promote certain reforms such as the expansion of vocational training and the establishment of farms more suited to economic realities.
Disse strukturpolitiske bestræbelser har generelt kun haft begrænset virkning for så vidt angår omstrukturering, og i praksis har de meget ofte kun omfattet forvaltning af ophør med landbrugsvirksomhed og en højst tiltrængt forbedring af infrastrukturerne i landdistrikterne.
The beneficial effect of such restructuring was limited as a rule and often achieved little more than arranging for farmers' retirement, bringing about a measure of land consolidation and making the necessary improvements to rural infrastructures. structures.
På baggrund af de begrænsede arealmuligheder var det i de fleste områder vanskeligt at gennemføre væsentlige reformer, selv om der skete en kraftig tilbagegang i arbejdskraften i landbruget.
In most regions the small areas of farmland available made it difficult to undertake substantial reforms, despite the sharp drop in the agricultural labour force.
De fleste nationale bestræbelser gik ud på at forbedre og supplere de bestående strukturer og indføre metoder, som skulle gøre det muligt at øge produktionen og produktiviteten.
The purpose of most of the incentives provided at national level was to develop and equip the existing structures and to introduce techniques which would boost production and increase productivity.