natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med hensyn til substitution modsvares resultaterne i boligog tjenestesektoren af en væsentlig fremtrængen af naturgas og elektricitet i denne sektor,
(i) total content and substitution effects highest in the household/tertiary sector ( — 69 million toe in 197381 : see Table 1.3.5), with a difference between the two subperiods: substitution was most marked from 1973 to 1979, while the content effect grew stronger in 1979-81.
— modsat øgedes substitutionen i industrien i den anden delperiode, mens indholdseffekterne formindskedes mærkbart ; alt i alt androg de to effekter 54,5 Mtoe fra 1973 til 1981
The performance of the household/tertiary sector in respect of substitution corresponds to notable penet­ration of natural gas and electricity in this sector;
— den eneste betydende effekt inden for transportsektoren var aktivitetseffekten: den var stærkt positiv fra 1973 til 1979, næsten 0 fra 1979 til 1981, hvilket alt i alt forklarer
(ii) in industry, on the other hand, subsitution was stronger in the second sub-period, while content effects com­bined accounted for 54,5 million toe from 1973 to 1981 ;
Forskellene i de tre sektorers reaktioner i de forskellige lande og i delperioderne gør det vanskeligt at formulere en samlet vurdering, der tager tilstrækkeligt hensyn til disse særlige forhold.
The three sectors behaved differently according to country and period, making it difficult to formulate an overall assessment
Komponenterne i ændringen i det endelige energiforbrug af olie 19731981
Components of the change in the final consumption of oil for energy purposes, 197381
I alt = variation i det endelige energiforbrug af olie
Total = change in the final consumption of oil for energy pu rposcs
Energibesparelser d'/J
Performance in respect of relative energy saving r/j
Endeligt forbrug pr. BNP-enhed
Final energy consumption per unit of GDP
— 1973-1982 anført, er resultaterne over alt — bortset fra Det forenede Kongerige — ringere for det indenlandske bruttoforbrug end for det endelige forbrug.
-5,9 -6,3 -8,7 -11,9 -14,1 but the differences are not very great, and as we have already stated, the performance everywhere—except in the United Kingdom—for gross inland consumption is lower than for final consumption.
præstation, må man ikke glemme, at der er talrige karakteristika, der særligt gør sig gældende for det enkelte land eller for den enkelte sektor, og som er blevet behandlet i detaljer ovenfor.
So when, (see Table 1.4.1), we look at what may be considered each country's overall performance, we must bear in mind the numerous peculiarities of each country or sector which were reviewed in detail above.
Tabel 1.4.1 viser udviklingen i energiforbruget pr. BNP-enhed, der betragtes som repræsentativ for udviklingen i energiintensiteten i et lands økonomiske aktiviteter — og derfor i bred forstand er udtryk for energibesparelserne i det pågældende land.
Table 1.4.1 shows the trend of energy consumption per unit of GDP, considered to be representative of the trend in energy intensity of a country's economic activities, and hence of its energy saving, broadly defined.
Man har i virkeligheden anvendt to mål, afhængig af om man går ud fra det endelige forbrug eller det indenlandske bruttoforbrug af energi (IBFE) (hvori medregnes energisektorens eget forbrug og tabet i energisektoren), men forskellene er ikke særlig betydelige, og som allerede
Two formulae were used, one taking final energy consumption as the basis and the other gross inland consumption of energy (which takes account of the energy sector's own consumption and losses),
Det fremgår af resultaterne for perioden 1973-1982, at energibesparelserne var større end EF-gennemsnittet i Belgien, Danmark og Nederlandene, medens de lå tæt på gennemsnittet i Det forenede Kongerige, Tyskland og Frankrig og væsentligt lavere i Italien.
The figures show in particular that relative energy saving was above the Community average in Belgium, Denmark, Germany and the Netherlands, close to the average in the United Kingdom, Germany and France, and well below average in Italy.
I de fire førtstnævnte lande blev de bedste resultater især opnået i anden delperiode, medens Frankrig navnlig opnåede dårlige resultater fra 1979 til 1981 efter tilfredsstillende energibesparelser i perioden 1973-1979. Italiens præstationer var relativt beskedne i de to delperioder.
In the first four countries, the best results were recorded chiefly in the second sub-period; in France, where relative energy saving was the largest in the period 1973-79, the 197981 result was poor.
Oliebesparelser
Performance in respect of relative oil saving
Indenlandsk bruttoforbrug af olie pr. BNP-enhed
Final energy consumption of oil per unit of GDP - 1973-79 197981 197381
Energi brændsel fortsatte med at falde, medens naturgasproduktio­nen også begyndte at gå tilbage efter at have ligget på et højt niveau.
The change in Community production during the period 1973­82 may be broken down as shown in Table 2.1.2:
I tabel 1.4.2 vises resultaterne i oliebesparelserne.
Table 1.4.2 compares results for relative oil saving.
Tallene bekræfter den generelle iagttagelse, at oliebesparelser og energibesparelser følges ad.
The figures confirm the general point that oil saving and energy saving go hand in hand.
Endvidere viser tallene, at der i 1982 skete en ret markant forbedring af nogle landes resultater, for så vidt angår det indenlandske bruttoforbrug af olie pr. BNP­enhed.
Moreover, the figures for 1982 show a rather remarkable improvement in some countries' gross inland consumption of oil per unit of GDP.
— produktionen af fast brændsel gik navnlig tilbage i den første periode og stabiliseredes stort set derefter i de to vigtigste producentlande: Tyskland og Det forenede Kongerige
(i) Solid fuel production contracted mainly in the first period and then more or less stabilized in particular in the two chief producer countries, Germany and the United Kingdom.
Alt i alt var energibesparelserne i Fællesskabet fra 1973 til 1982 betydelige : — 20 %.
Overall the relative saving achieved in the Community is high: a decrease of 20% between 1973 and 1982.
Disse besparelser skete sideløbende med meget betydelige oliebesparelser (indenlandsk brutto­forbrug af olie pr. BNP­enhed): ­35,8 %fra 1973 til 1982.
It has been accompanied by a very considerable relative saving of (gross inland consumption of oil per unit of GDP): a decrease of 35,8% between 1973 and 1982.
Både energi­ og oliebesparelserne har således givet et betydeligt bidrag til at realisere målsætningen om at reducere Fællesskabets energiafhængighed og i særdeleshed olieaf­hængighed.
Both have made a remarkable contribution to the objective of reducing the Comunity's dependence on external supplies of energy and especially oil.
— olieproduktionen voksede kraftigst i den første periode, hovedsagelig i Det forenede Kongerige, og har sikkert nået sit forventede maksimum i øjeblikket,
(ii) Oil production expanded most in the first period, in the United Kingdom of course, and is probably near its maximum at the present time.
Energiproduktion og energiimport: formindskelse af energiafhængigheden
Energy production and imports: reduced dependence on external supplies
— produktionen af naturgas, der steg stærkt fra 1973 til 1979, faldt derefter til 1973­niveauet, hvilket hovedsage­lig skyldes den gradvise udtømning af de nederlandske produktionsmuligheder
(iii) Natural gas production rose significantly from 1973 to 1979 and thereafter fell back to the 1973 level chiefly because of the gradual exhaustion of Dutch reserves.
— elektricitetsproduktionen udviste en betydelig stigning i flere lande fra 1973 til 1979, men derefter konstateres kun en markant produktionsstigning i Frankrig, idet op­bremsningen i udbygningen af kerneenergianlæggene begyndte at blive mærkbar i de øvrige lande.
(iv) Electricity generation increased substantially in several countries between 1973 and 1979, but thereafter the increase in production was most remarkable in France while the other countries clearly felt the effects of the slowdown in their nuclear power programmes.
Fra 1973 til 1982 (jf. tabel 2.1.1) var udviklingen i energiforsyningen først og fremmest baseret på produktion af olie og elektricitet — hovedsagelig på basis af kerneenergi ; produktionen af fast
For the Community as a whole, the net effect of this process was a rise in primary production of almost 140 million toe, or 39,7%, from 1973 to 1982, with very remarkable results for some countries.
For Fællesskabet som helhed blev nettoeffekten en stigning i primærproduktionen på næsten 140 Mtoe, dvs. + 39,7 %, fra 1973 til 1982 med meget markante stigninger for visse landes vedkommende.
From 1973 to 1982 (see Table 2.1.1 ), this expansion was chiefly in output of oil and electricity—for the most part nuclear­generated—while solid fuel production continued to decline and natural gas production peaked and then began to fall.
Produktion af primærenergi
Primary energy production
Produktion af primærenergi : absolutte ændringer
Changes in Community production of primary energy
Udviklingen i energi­ og olieafhængigheden vises i tabel 2.2.2.
Table 2.2.2 gives the changes in the ratios expressing dependence on external supplies of energy and oil.
Man konstaterer, at formindskelsen af Fællesskabets energiafhængighed fra 1973 til 1979 (fra 64 % til 55,2 %) først og fremmest er et resultat af ændringen i Det forenede Kongerige og Nederlandene, medens de øvrige landes afhængighed forblev uændret eller endog voksede — dette svarer til ovennævnte udvikling i kul­ og gasimporten for denne periode.
From 1973 to 1979 the reduction in the Community's dependence on external supplies of energy (down from 64% to 55,2%) is mainly due to the changes in the United Kingdom and the Netherlands while the dependence of other countries remained unchanged or actually increased : this reflects the expansion of coal and gas imports which has been referred to above for this period.
Olieafhængigheden faldt moderat i alle lande bortset fra Det forenede Kongerige, hvor den reduceredes fra 49,8 % til 8,5 %.
Dependence on external supplies of oil fell only moderately in all the countries except, of course, the United Kingdom, where it fell from 49,8% to 8,5%.
Formindskelsen af afhængigheden var generelt større fra 1979 til 1982 end i den foregående periode bortset fra Nederlandene, hvor energiafhængigheden øgedes som følge af nedgangen i naturgaseksporten.
Between 1979 and 1982, the reduction in dependence was generally more substantial than in the preceding period, except in the Netherlands where, because of the fall in natural gas exports, the dependence ratio increased.
Italiens afhængighed var stort set uændret over denne periode, hvilket, som tidligere nævnt, kan tilskrives en utilstrækkelig indsats for at formindske forbruget og for at øge den indenlandske produktion.
In Italy, the dependence ratio remained virtually unchanged over the period, because efforts to reduce consumption and to increase domestic production were inadequate, as the preceding sections have shown.
Det forenede Kongerige kan naturligvis opvise de mest markante resultater, idet det i denne periode blev nettoeksportør af energi (afhængigheds­graden blev således negativ).
The most remarkable performance was of course that of the United Kingdom, which became a net exporter of energy during this period (the dependence ratio thus being negative).
Frankrig opnåede ligeledes tilfredsstillende resultater, idet det formindskede afhængig­heden til 65,9 % mod 81,3 % i 1979.
France also performed well, managing to reduce dependence to 65,9%, from 81,3% in 1979.
Bestræbelserne på at nedbringe energiforbruget og opbyg­ningen af en indenlandsk energiproduktion er resulteret i en meget markant formindskelse af nettoenergiimporten i Fællesskabet; udviklingen har imidlertid været ret forskellig for de enkelte energiformer og for de enkelte lande, hvilket fremgår af tabel 2.2.1.
Thanks to the efforts to reduce energy consumption and to expand domestic production, net energy imports into the Community fell significantly; however, the pattern varies according to energy source and country as Table 2.2.1 shows.
Den nedadgående tendens i afhængigheden er endnu kraftigere for oliens vedkommende, således som ovenstående analyser har vist.
The reduction of dependence on external supplies is even more marked for oil, as the above analyses indicate.
Foruden Det forenede Kongerige skal særlig fremhæves de resultater, som Danmark har opnået, idet dette lands olieafhængighed blev formindsket fra 91,1 % i 1973 til 54,9% i 1982.
Apart from the United Kingdom, Denmark's achievement is noteworthy, with dependence down from 91,1% in 1973 to 54,9% in 1982.
For Fællesskabet som helhed er resultaterne meget tilfreds­stillende:
For the Community as a whole, the results are clearly very remarkable :
— energiafhængigheden blev nedbragt fra 64% i 1973 til 45,6% i 1982
(i) dependence on external supplies of energy was reduced from 64% in 1973 to 45,6% in 1982;
­ olieafhængigheden fra 61,6 % i 1973 til 36,0 % i 1982.
(ii) dependence on external supplies of oil was reduced from 61,6% in 1973 to 36,0% in 1982.
Fra 1973 til 1979 skete der en stor formindskelse af nettoenergiimporten i Nederlandene og navnlig i Det forenede Kongerige som følge af udviklingen af gas­ og olieproduktionen i disse lande. Importen blev stabiliseret i Danmark, men voksede i de øvrige lande på grund af stigningen i importen af naturgas og fast brændsel.
From 1973 to 1979, net energy imports fell sharply in the Netherlands and especially in the United Kingdom because of the development of oil and gas production in the two countries; they stabilized in Denmark but rose in the other countries because of the increase in imports of natural gas and solid fuel.
Resultatet for Fællesskabet blev et fald på 109,0 Mtoe —18,3 %) i nettoimporten af olie, en stigning på 14,8 Mtoe ( + 77,9%) i importen af fast brændsel og på 32,2 Mtoe ( + 80,5%) i importen af naturgas.
For the Community, this meant a reduction of 109,0 million toe (18,3%) in net oil imports, an increase of 14,8 million toe (77,9°„) in solid fuel imports and an increase of 32,2 million toe (80,5%) in natural gas imports.
Alt i alt udgjorde importreduktionen 61,3 Mtoe (dvs. 9,9 %) som følge af den gennemførte omlægning i energiforsyningskilderne.
As a result of this diversification, imports were reduced by 61,3 million toe (or 9.9",,) overall.
Fra 1979 til 1982 faldt nettoimporten af energi betragteligt i alle lande bortset fra Nederlandene, men diversifieringsten­
Subsequently, from 1979 to 1982, net energy imports fell appreciably in all the countries except the Netherlands, but diversification was considerably curbed, notably by the reduction in energy consumption (so that although the figures for the Community of Ten still show an
Men man må ikke glemme den betydelige virkning af nordsøolien i disse tal for afhængigheden : beregnes energi­og olieafhængigheden for Fællesskabet eksklusive Det forenede Kongerige, er der stadig tale om en væsentlig reduktion, men afhængigheden er dog fortsat høj :
However, the considerable impact of North Sea oil on dependence ratios must be borne in mind : dependence on imported energy and oil for the Community countries without the United Kingdom, although it declined con­siderably, is still high:
Energiafhængighed ') og olieafhængighed ­'·)
Dependence on external supplies of energy ' and oil2
Energiafhængighed = indenlandsk bruttoforbrug af energi + bunker nettoimport af olie
gross inland consumption of energy + bunkers net imports of oil
Olieafhængighed = indenlandsk ' ruttoforbrug af energi + bunker
gross inland consumption of energy + bunkers imports and consumption have been deducted from EC 10 figures; correspondingly (in the periods when that country was a net energy exporter) its exports have
I dette tilfælde er Det forenede Kongeriges import og forbrug fratrukket tallene for EF­10, og efter at landet blev nettoeksportør. er der ikke taget hensyn til dets eksport.
In this case, UK energy impo nol been taken into account count.
— Fællesskabets energiafhængighed eksklusive Det forenede Kongerige faldt således fra 68,4 % til 57,8 %
(i) dependence on external supplies for the Community excluding the United Kingdom reduced from 68,4% to 57,8%;
— olieafhængigheden fra 65,2 % til 45,7 % (jf· tabel 2.2.2).
(ii) dependence on external supplies of oil was reduced from 65,2% to 45,7% (see Table 2.2.2).
Samtlige de ændringer, der er registreret i energiopgørelserne for EF-landene fra 1973 til 1982, er her beskrevet ved at sammenligne to perioder 1973-1979 og 1979-1982 (eller 1981 afhængig af datamulighederne), der i flere henseender er forskellige, og som er valgt arbitrært.
This chapter has described the changes in the energy balance sheets of the Community countries from 1973 to 1982; the comparison has usually been between the two periods 1973-79 and 1979-82 (or 1981 depending on the availability of data), chosen arbitrarily and clearly very different in a number of respects.
Uden at kunne begrunde et egentligt brud i relationerne mellem de økonomiske variable og energivariablerne har denne opdeling givet mulighed for at indkredse de forklarende faktorer for udviklingen på energiområdet og navnlig for den absolutte nedgang i energiforbruget efter 1979.
However, while not revealing a real break in the energyeconomy relationship, this distinction has permitted a clearer portrayal of the factors explaining the apparent trend, and in particular the reduction, in absolute figures, of energy consumption after 1979.
Denne udvikling kan forklares ved kombinationen af:
The reduction can be put down to a combination of:
Det ses klart, at energiregningen for flere lande og for EF-10 som helhed fortsat er meget betydelig og forklarer eller endog udgør hovedparten af disse landes handelsunderskud.
As several studies have shown (and notably the two reports by the J. Saint-Geours group '), there is still vast potential in the Community for more rational use of energy.
Formindskelsen af energiforbruget pr. BNP-enhed og af energiafhængigheden er derfor fortsat en overordentlig væsentlig målsætning for EF-landene. Det noteres, at flere undersøgelser påpeger (bl.a. de to rapporter fra gruppen under forsæde af J. Saint-Geours '). at mulighederne for en rationel energiudnyttelse i Fællesskabet stadig er meget betydelige.
It should be stressed that, according to the main findings here, better Community performance on this front requires a considerable improvement in the results achieved by Italy and the United Kingdom, and also to some extent Belgium and the Netherlands, where energy intensity is still well above the Community average (see Graph 1.2).
Endelig skal det understreges, at ovenstående hovedresultater viser, at man kun kan opnå en forbedring af resultaterne på energiområdet for Fællesskabet som helhed, såfremt der gøres betydelige fremskridt i særlig Italien og Det forenede Kongerige, men også i et vist omfang i Belgien og Nederlandene, hvis energiintensitet fortsat er betydeligt højere end EF-gennemsnittet (jf. diagram 1.2).
(i) a sustained rate of energy saving (through reduced energy intensity and above all reduced energy content) despite the fact that such saving was becoming increasingly difficult to achieve and called for investment which was not favoured by the economic situation of the 1980s ; and
— virkningerne af recessionen, der betyder, at der ikke har været en økonomisk aktivitetsvirkning på energiefterspørgslen. spørgslen.
(ii) the effects of the recession, which meant that the economic activity effect on the growth of energy demand was inoperative.
Det ville imidlertid være forkert at drage den konklusion, at energiafhængigheden ikke lægger en binding på økonomier ne i EF.
Nevertheless, it would be wrong to conclude that as a result of their saving, the Community countries have broken
Fødevarer Energi Råstoffer Maskiner og transportmateriel Andre industriprodukter
Food products Energy Raw materials Machinery and transport equipment Other industrial products
Kapitel II : Efterspørgselselasticiteter for energi : en empirisk oversigtJ)
Chapter II : Energy demand elasticities : a review of the literature
Den aggregerede energiefterspørgsel 1.1 Aggregeringsproblemet 1.2 Aggregeret eneriefterspørgsel — empiriske resultater 1.3 Nogle generelle bemærkninger om aggregerede energielasticiteter
Aggregate demand for energy 1.1 The aggregation problem 1.2 Aggregate demand for energy — empirical results 1.3 Some general remarks about aggregate energy elasticities
Undersøgelser af efterspørgslen på sektorplan 2.1 Energiefterspørgselsfunktioner for industrisektoren 2.2 Energiefterspørgselsfunktioner for bolig- og handelssektoren 2.3 Energiefterspørgselsfunktioner for transportsektoren 2.4 Konklusioner vedrørende efterspørgselsanalysen på sektorplan
Sectoral demand studies 2.1 Energy demand functions for the industrial sector 2.2 Energy demand functions for the residential/commercial sector 2.3 Energy demand functions for the transportation sector 2.4 Conclusions on the sectorial demand analysis
') Af N. Kouvaritakis, ekspert i generaldirektoratet for videnskab, forskning og udvikling.
This chapter has been written by N. Kouvarilakis, Expert at the Directorate-General for Science.
1.2 Indkomst- og priselasticiteter for den aggregerede energiefterspørgsel (Tidsseriernes resultater)
1.2 Income and price elasticities, aggregate demand for energy, time series results
2.3 Elasticiteter for energiefterspørgslen i bolig- og handelssektoren (»pooled« data)
2.3 Elasticities for the residential/commercial sector (pooled time series cross-section data)
2.5 Bolig- og handelssektorens egne brændselspriselasticiteter
2.4 Elasticities with respect to residential/commercial sector demand for energy (time-series results) 2.5 Residential/commercial sector own fuel price elasticities
2.7 Elasticiteter for transportsektorens energi- og benzinefterpørgsel (Tidsseriernes resultater)
2.7 Elasticities with respect to energy/gasoline demand in the transport
Efterspørgselselasticiteter for energi : en empirisk oversigt
Energy demand elasticities : review of the literature
Indledning fremtrædende placering. Energiøkonomi er derfor et fag, som står en del tilbage for makroøkonomiens hovedgren.
Introduction thus a far less mature subject than the main body of macroeconomics. economics.
En oversigt over litteraturen om efterspørgselsfunktionerne for energi giver resultater, som langtfra er ensartede eller tilfredsstillende.
A review of the literature on energy demand functions produces results which are far from being uniform or satisfactory.
De seneste henved ti års arbejde omfatter næsten ingen empirisk estimerede parametre, som uden videre kan anvendes til politik og planlægning.
It is difficult to find, in the work of the last decade or so, empirically estimated parameters that can readily be used for policy making and planning.
Gennemgangen af bjerget af eksisterende empiriske resultater forudsætter derfor en kritisk og eklektisk holdning.
Thus, in going through the mountain of existing empirical results, a critical eye and eclectic attitude is imperative.
I sidste ende ser det ud til, at de seneste års økonometriske resultater, elasticiteter, som forekommer acceptable på baggrund af den økonomiske virkelighed, konsistente modelspecifikationer over tid og mellem sektorer og brugen af dømmekraften som supplement til de edb-afledte resultater er vigtige kriterier, når det drejer sig om at udskille de mest relevante aspekter af litteraturen om energiefterspørgslen.
In the end, it appears that, econometric results based on the most recent years, elasticities that look plausible in the light of economic reality, consistent model specification through time and between sectors, the use of judgment as a supplement to computer-derived results, are essential criteria in 'screening out' the most relevant aspects of the energy demand literature.
Et af hovedproblemerne i tidligere og nuværende undersøgelser er aggregeringen af brændsel til energi.
One of the main concerns in earlier and current studies is the problem of aggregating fuels into energy.