natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionens audiovisuelle politik bør derfor udover sin globale orientering og sin hensyntagen til de europæiske særegenheder omfatte inddragelse af følgende nye prioriterede hovedpunkter:
At the same time, to ensure that the development of extensive distribution networks does not work to the sole advantage of non-European programme industries, forcing its own industry to retreat into local markets with limited economic potential and cultural influence, the European Union must mobilize its resources to invest in the develop ment of a programme industry capable of competing at home and on the world market, acting as a vehicle for its culture, creating jobs and generating profits.
• spredning af nye teknologier blandt sektorens virksomheder
• creating a competitive environment for services;
• skabelse af et konkurrencepræget klima for tjenesterne
• developing communication infrastructures;
Kommissionen har for at udstikke rammerne for en sådan politik ønsket at starte en debat om en række valgmuligheder, som er koncentreret om tre indsatsområder: spille regler, økonomisk stimulering og de nationale systemers konvergens.
What is needed, therefore, is a medium- to longterm policy with the ultimate aim of making the in dustry profitable again in an open, dynamic world market.
• udvikling af kommunikationsinfrastrukturer frastrukturer
In order to outline such a policy, the Commission wishes to open a debate on a series of options under three heads: the rules ofthe game, financial incentives, and the convergence of national systems.
• udvikling af tilpassede uddan nelser.
• developing appropriate forms of training.
Der er således tale om en politik på mellemlang/lang sigt, hvis »endemål« det er, at denne industri påny bliver rentabel på et åbent og dynamisk verdensmarked.
Existing instruments at Community and national level, both forfinancial and other forms of support, have helped the industry survive but have provided no incentive to make the necessary restructuring effort.
I forhold til risikoen for marginalisering på de markedssegmenter, som ikke er tilstrækkeligt store til at drage fordel af sektorens samlede vækst, råder den europæiske pro gramindustri over betydelige aktiver, især mangfoldigheden i dennes produktion, som på baggrund af in dividualiseringen af udbuddet kan vise sig at blive et egentligt økono misk aktiv.
Although there is a risk of being sidelined into market segments that are too small to allow full benefit to be derived from the growth of the industry worldwide, the European programme industry does have a number of valuable trump cards, particularly the quality and diversity of its production capacity which is so important at a time of individualization of supply.
De eksisterende instrumenter på så vel EU-plan som nationalt plan har, hvad enten der er tale om økono misk stimulering eller lovgivningsmæssige stimuleringsforanstaltninger, bidraget til, at programindustrien har overlevet, men uden at dennes strukturer har fået mulighed for at opnå den fornødne styrkelse.
As part of a col lective effort of al I actors in the European Union, the Union policy will have to en courage the development of a diversified European market for pro grammes and at the same time prompt an appropriate response from the programme industry.
VALGMULIGHEDER MED HENSYN TIL SPILLEREGLER
OPTIONS FOR THE RULES OF THE GAME
Hvordan kan man forbedre effektiviteten i kontrollen med og anven delsen af EU-retten?
How can the application of Community law and its monitoring be made more effective?
VALGMULIGHEDER MED HENSYN TIL ØKONOMISK STIMULERING
OPTIONS FOR FINANCIAL INCENTIVES
Hvorledes kan man tage hensyn til mangfoldigheden i de forskellige former for tjenester?
With a view to a European Union policy to boost the programme in dustry, the development of the market by the establishment of in frastructure, the liberalization of services and the removal of obstacles to the single market is the first objective.
I forbindelse med en industripolitik i Den Europæiske Union med sigte på at styrke programindustrien:
How can intra-European distribution of programmes be en couraged?
Hvilke principper for økonomisk stimulering bør der da være?
With a view to a European Union industrial policy to boost the programme industry: definitions should govern
Skal man prioritere investeringer i programproduktion eller køb af ret tigheder frem for mekanismer, som bygger på sendetiden?
Should preference be given to in centives to invest in the production of programmes and the acquisition of rights rather than mechanisms based on broadcasting time?
Skal man udarbejde en horisontal metode for økonomisk stimulering, som dækker hver enkelt fase i skabelses/produktions/distributions/ udnyttelsesfasen, eller skal man koncentrere finansieringsmidlerne om visse prioriterede sektorer for at opnå en løftestangseffekt i hele pro cessen?
Should the horizontal approach to financial incentives be continued, covering all phases ofthe creation / production / distribution / exploitation process, or should funds be concentrated on a number of priority phases to apply leverage to the process as a whole?
Og i bekræftende fald, hvilke?
And if so, on which?
Forbedring af gennemsigtigheden på det audiovisuelle marked går desuden via et bedre samarbejde mellem de nationale myndigheder og de EU-myndigheder, som har an svaret for anvendelsen af konkurrencereglerne, samt via et samarbejde mellem EU-myndighederne og de myndigheder i tredjelande, som har ansvaret for anvendelsen af konkurrencereglerne. rencereglerne.
The Commission believes that existing rules in the European Union to promote European programmes provide a sound framework for the crossborder development of the programme industry that should be retained for the time being.
Hvordan forbedrer man projektt/c/viklingen i et europæisk perspektiv?
Should Community rules on media time-scales be retained, given the need to maximize earnings and encourage the emergence of new formats and services?
I betragtning af at det er nødvendigt at optimere indtægterne fra udnyttelsen og anspore til fremkomst af nye bærere og nye net, skal man så fastholde et EU-system for medie kronologi?
How can the development of pro jects be improved in a European context?
Hvordan fremmer man den fælles europæiske distribution af pro grammerne og fjernelsen af skellene mellem de nationale markeder?
Should existing rules be amended and extended to forms of exploitation other than broadcasting?
Skal man ændre det eksisterende system, og især udvide det til også at omfatte andre former for udnyttelse end radiospredning?
How can pan-European distribution of programmes be encouraged and the compartmentalization of national markets be brought to an end?
fremmer man investe
investment be en-
Udover disse logiske følger af markedsudviklingen mener Kommissionen, at reglerne for fremme af de europæiske programmer, som findes på EU-plan, udgør et gunstigt grundlag for den europæiske pro gramindustris tværnationale udvikling, som på nuværende tidspunkt bør fastholdes.
Moreover, the emergence of new audiovisual services straddling the divide between broadcasting and telecommunications raises new issues:
Hvordan ringerne?
How can couraged?
Der er imidlertid talrige spørgsmål, som fortsat er ubesvarede, og som omhandler en styrkelse af disse me kanismers effektivitet:
How can training be geared to the market and new information technologies?
Fremkomsten af nye audiovisuelle tjenester på begge sider af grænsen mellem radiospredning og telekommunikation rejser desuden en række nye spørgsmål:
How can the relationship between the development of new services and the development of the Euro pean programme industry be optimized? timized?
Hvordan opnår man det optimale forhold mellem udviklingen af nye former for tjenester og udviklingen af den europæiske programindustri? dustri?
Shou Id the project-by-project (creation, production, distribution or exploitation) approach be continued for financial incentives?
Skal man udarbejde særordninger? I bekræftende fald, hvilke?
Should priority be given to companies, taking the whole range of their activities into account?
Skal man forfølge en projekt forprojekt-metode (skabelse, produktion, distribution, udnyttelse) for bevillingen af de økonomiske incitamenter? menter?
The strengthening of the pro gramme industry inevitably assumes a worldwide dimension, hence certain specific questions in the context of gradual integration with Central and Eastern Europe?
Den nødvendigvis verdensmarkedsorienterede styrkelse af pro gramindustrien udmønter sig i visse specifikke spørgsmål itilknytningtil den gradvise regionale integration, som pågår med landene i Centralog Østeuropa:
Apart from the need to promote dubbing and subtitling, in terms of both quantity and quality, to pro mote intra-Community distribution of European programmes, what can be done to ensure that cultural diversity is preserved?
Skal man gennemføre en prioritering af virksomheder ved at tage de res aktiviteter som helhed i be tragtning?
With an eye to the development of the audiovisual market in the countries of Central and Eastern Europe:
I lyset af udviklingen af det audiovisuelle marked i landene i Centralog Østeuropa:
How can the European Union cater for the special problems of countries with low production capacity or a restricted language area?
I betragtning af den afgørende rolle, medlemsstaterne via deres forskel lige kompetenceniveauer spil 1er for den audiovisuelle sektors strukturer, og især i lyset af deres støtteordningers potentielle virkninger for programindustrien, foreslår Kommissionen, at man aktivt overvejer, hvorvidt det er formålstjenligt og gennemførligt at tilstræbe en kon vergens i de nationale støtteordninger. ninger.
Given the decisive role played by the authorities at different levels in the Member States on the structure ofthe audiovisual sector and in particular the potential impact of the systems of support for the pro gramme industry, the Commission proposes that thought be given to the question of whether the convergence of national support systems is appropriate and feasible.
Udover nødvendigheden af at for bedre synkronisering og under tekstning, såvel kvantitativt som kvalitativt, for at fremme de europæiske programmers bevægelighed in ternt i Europa, hvordan kan man da sikre, at den kulturelle mangfoldighed bevares?
Should they be catered for under mechanisms applicable across the board,
Skal man da begrænse Den Euro pæiske Unions indsats til instrumenter for udviklings- og genopbygningsstøtte, som omfatter samtlige industrisektorer (og således po tentielt også den audiovisuelle sektor)?
Should action by the European Union be confined to development and reconstruction programmes for industry in general (and hence, potentially, the audiovisual in dustry)?
Skal man etablere en samarbejdsbaseret ramme om udvekslinger og overvejelser, som tager sigte på at forbedre de nationale støtteordninger for programindustrien?
or or should specific mechanisms be developed? And if so, what form should they take?
Hvilke emner skal udvekslingerne og overvejelserne primært omhandle?
Should the Community's financial incentives be extended to professionals in these countries?
Skal man gøre de økonomiske EU-stimuleringsordninger åbne for del tagelse af disse landes branchefolk?
Should a cooperative framework for exchanges and thought be set up with a view to improving national systems of support for the pro gramme industry and promoting their convergence?
Skal et sådant tiltag fremme: eller i de natio
What should themes?
Og især, skal denne specifikke karaktertages i betragtning i forbindelse med generelt anvendte ord ninger?
Should specific instruments be developed to encourage initiatives by Community companies in these countries in a spirit of partnership?
• gradvis åbne for en europæisk dimension i disse støtteordninger?
common priorities in national sup port systems?
• en debat om finansieringsbestemmelserne for disse støtteordninger? ninger?
debate on funding arrangements?
I. FAGLIGE KREDSE
I - PROFESSIONAL CIRCLES
• EBU: European Broadcasting Union (Visse medlemmer sendte desuden særskilte bidrag)
• Cartoon: (European Association of Animation Film)
• Central Television: Det Forenede Kongerige
• CEA: (Cinema Exhibitors Association)
• BELGIEN: Forbundsstaten og Fællesskaberne
• EVE: (Espace video européen — The Irish Film Institute)
• DANMARK: Den Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union
• IFFS: (International Federation of Film Societies)
• DET FORENEDE KONGERIGE: Den Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union
Danmark: Permanent Representation to the European Union
• IRLAND: Den Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union
France: Permanent Representation to the European Union
• LUXEMBOURG: Den Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union
Luxembourg: Permanent Representation to the European Union
• ITV Network Centre: Det Forenede Kongerige
• ITV Network Centre (United Kingdom)
• NEDERLANDENE: Den Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union
Netherlands: Permanent Representation to the European Union
• PORTUGAL: Den Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union
Portugal: Permanent Representation to the European Union
Herunder bidraget fra »Bruggegruppen« af offentlige, europæiske, tværnationale satellitkæder, der omfatter:
Including the contribution of the 'Bruges Group' of transnational European public service satellite chains, comprising:
• TYSKLAND: Økonomiministeriet
United Kingdom: Permanent Representation to the European Union
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER L­2985 Luxembourg
OF THEEUROPEAN COMMUNITIES L-2985 Luxembourg
UDVIDELSE AF DEN EUROPÆISKE UNION
THE ENLARGEMENT OF THE EUROPEAN UNION
orhandlingeme om udvidelse af Den Europæiske
N, egotiations for the enlargement of the European
De Tolv må derfor ikke forfalde til at være sig selv nok, men ber se det som deres vigtigste opgave på en velovervejet måde at udbrede fællesskabsmodellen til også at omfatte de mange nye interesserede. < · Union (som Det Europæiske Fællesskab nu hedder), der vil øge antal let af medlemsstater fra de nuværende 12 til 16, afsluttedes i marts 1994.
Union (as the European Community is now called), which will raise membership from 12 to 16 countries, were concluded in March 1994.
De fire ansøgerlande, Østrig, Sverige, Finland og Norge, forventes at blive medlemmer i begyndelsen af 1995.
The four candidates, Austria, Sweden, Finland and Norway, are due to be come members at the beginning of 1995.
De er allerede knyttet til Fælles skabet med stærke bånd gennem Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), der udvider mange af de goder, som er forbundet med EU's fælles marked, til også at omfatte dem.
The four are already closely linked to the Community within the European Economic Area (EEA), which extends many of the benefits of the EU's single market to them.
Det drejer sig endvidere om for holdsvis velstående lande, hvis økonomiske integrering i Unionen ikke vil kræve større overgangsordninger.
They are also relatively wealthy countries so that their economic integration into the Union will not require major transitional adjustments.
Der blev dog indgået særaftaler med ansøgerlandene på landbrugsområdet samt på fiskeriområdet for Norges vedkommende og vedrørende transittraffiken over Alperne for Østrigs vedkommende.
The biggest single issues to be settled were the special arrangements for agriculture in the candidate members plus fisheries in the case of Norway and Alpine transit for Austria.
Udgangspunktet for for handlingerne var, at ansøgerlandene accepterede betingelserne i traktaten om Den Europæiske Union, herunder programmet for en Økonomisk og Monetær Union (ØMU) og en Politisk Union.
From the outset of the negotiations, the newcomers accepted the terms of the Maastricht Treaty on European Union, including the programme for closer economic and monetary union (EMU) and political union.
De fire ansøgerlande er alle medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), og deres tiltrædelse af Unionen vil fuldende den vesteuropæiske integrationsproces.
The entry of the four, who are all members of the European Free Trade Association (EFTA), will virtually complete the integration of Western Europe into one group.
Når først Østrig, Sverige, Finland og Norge er blevet medlemmer, er Den Europæiske Union klar ti I attage stilling til eventuel optagelse af yderligere medlemsstater, navnlig fra Central-og Østeuropa.
Once Austria, Sweden, Finland and Norway join, the European Union will be ready to tackle the issue of the eventual further membership in particular, of countries from Central and Eastern Europe.
dynamisk proces skabet forventes aftræde i kraft i begyndelsen af 1995.
The decision of Austria, Sweden, Finland and Norway to seek membership of the Union was the logical follow-on to their
Ni år efter optagelsen af Spanien og Portugal gør Den Europæiske Union sig at ter klar til at byde nye med lemsstater velkommen. Det er Østrig, Sverige, Finland og Norge.
Nine years after the entry of Spain and Portugal, the European Union is once more preparing to welcome new members.
De nuværende 12 med lemsstater besluttede, da traktaten om Den Europæiske Union blev udarbejdet, at en af deres første prioriterede ar bejdsopgaver herefter skulle være at indlede forhandlinger med ansøgerlandene. landene.
The present 12 members made a commitment at the time they completed the Maastricht Treaty on European Union that one of their first priorities thereafter would be to open negotiations with the candidate countries.
Præferencehandelsaftalerne mellem Det Europæiske Fællesskab og hvert en kelt af ansøgerlandene stammer helt til bage fra 1973, da der blev indgået bi laterale frihandelsaftaler mellem Fællesskabet og medlemmerne af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA).
Entry negotiations with the four began in early 1993 and were completed in March 1994. Once the European Parliament has given its assent and Treaties of Accession signed, entry terms have to be approved by popular referenda in the four candidate countries and ratified by the national parliaments of the sixteen.
Disse forbindelser er blevet gradvis ud bygget i løbet af årene.
Membership ¡s clue to take effect at the start of 1995.
Beslutningen i Østrig, Sverige, Finland og Norge om at ansøge om medlem skab af Unionen var en logisk følge af
Preferential trade agreements between the European Community and each of the four candidates go back to 1973 when bilat
Disse forhandlinger indledtes i begyndelsen af 1993 og afsluttedes i marts 1994. Europa-Parlamentet gav sin godkendelse den 4. maj 1994.
Press conference after the official opening of negotiations on the next enlargement of the European Union, Brussels 1 February 1993.
Efter under tegnelsen af tiltrædelsestraktaterne skal tiltrædelsesbetingelserne godkendes ved en folkeafstemning i de fire ansøgerlande og ratificeres af alle seksten landes nationale parlamenter. Medlems
Photograph shows (left to right): Mr Hans van den Broeck, Member of the European Commission, Dr Alois Mock, Federal Foreign Minister of Austria, Mr Niels Helveg Petersen, President of the
På billedet ses (fra venstre til højre): kommissær Hans van den Broek, Østrigs udenrigsminister Alois Mock, Danmarks udenrigsminister og formand for Rådet Niels Helveg Petersen, Sveriges udenrigs- og handelsminister Ulf Dinkelspiel og Finlands handelsminister Pertti Salolainen.
Council of the European Union and Foreign Minister of Denmark, Mr Ulf Dinkelspiel, Sweden's Minister for European Affairs and for Foreign Trade, and Mr Pertti Salolainen, Minister for Foreign Trade, Finland.
/ Østrigs hovedstad, Wien, bor 1,5 mio. at de 7,6 mio. ostrigere.
Vienna, capital of Austria, home for 1.5 million out of 7.6 million Austrians.
Desuden indeholder den ingen mekanismer, der muliggør ikke-EU-landes deltagelse i Unionens beslutningsprocesser.
The EEA Treaty, which took effect in January 1994, extends to them the four fundamental freedoms of the EU: the right of goods, services, people and capital to move freely across borders.
deres optagelse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS).
and external trade relations.
EØS-traktaten, der trådte i kraft i januar 1994, udviderden frie bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital i EU til også at omfatte disse lande.
In addition, the EEA did not have any mechanism for allowing non-EU countries to participate in the decision-taking procedures of the Union.
Den dækker heller ikke politisk integration og områder som udenrigs- og sikkerhedspolitik og samarbejde om retlige og politimæssige anliggender.
But it left some notable gaps, particularly in areas like agriculture, regional policy
»Vi er sikre på, at de nye landes medlemskab af Unionen vil være medvirkende til, at vi når de fælles mål.
'We are sure that your membership to the Union will give a positive impulse to the achievement of our common objectives.
Vi er overbevist om, at det vil bidrage til at øge samhørighed og styrke i Unionen og dermed bane vej for en yderligere uddybning...
We are convinced that it will add to the cohesion and strength of the Union, thereby enabling its further deepening ...
»Vi er alle klar over, at det ikke bliver nogen let opgave at ná vore fælles mål.
We are all aware that the achievement of our common goal is not an easy task.
Vi må ikke undervurdere det arbejde, der venter os forude, herunder en række problemer, der kun kan løses ved seriøse forhandlinger...
We must not underestimate the volume of work ahead, and we will certainly have a number of problems which will have to be thoroughly negotiated...
»Fremtidsperspektiverne for det meste af Europa omfatter nu frihed, tolerance, ansvarlighed og solidaritet.
Perspectives now include for most of Europe the promise of freedom, tolerance, responsibility and solidarity.
Men det er værdier, der skal værnes om.«
But, at the same time, these perspectives still have to be safeguarded. '
Uddrag af kommissær Hans van den Brocks tale ved indledningen al' tiltrædelsesforhandlingerne med Østrig, Sverige og Finland. Bruxelles, den 1. februar 1993.
Extract from speech by Mr Hans van der Broek, Member oí the European Commission, at the opening of accession negotiations with Austria, Sweden and Finland.
Den Europæiske Union og ansøgerlandene er naturlige partnere.
The European Union and the candidate members are natural partners.
For det første er de naboer.
First of all they are neighbours.
De har samme historiske baggrund og fælles traditioner.
They share a common heritage in terms of history and tradition.
De er til hængere af pluralistisk demokrati og markedsøkonomi.
They also have a common commitment to pluralist democracy and a market economy.
Alligevel vil de in den for Unionens rammer hver især have mulighed torat beva re deres kultu rel-
Yet within the Union each will be able to retain its cultural diversity as present members do.
Den udvidede Union i tal
The enlarged Union in figures
Ansøgerlandene er alle medlemmer af EFTA, der er Fællesskabets største handelspartner.
The newcomers all belong to the European Free Trade Association (EFTA) which is by far the Union's biggest trading partner.
De fire haren levestandard, der er højere end gennemsnittet i Unionen, og velfungerende sociale sikringsordninger.
The four have reached a standard of living that is higher than the Union average and have advanced systems of social protection.
De bidrager allerede til økonomisk udvikling i de fattigste EU-lande
They are already contributing to the economic development of the poorer EU countries by means of a fund set up in the framework of the EEA Treaty.
En sjettedel af Norges 4.2 mio. indbyggere /¡or / byen og dens forstæder.
One sixth of the 4.2 million Norwegians live in the city and its suburbs.
Finlands hovedstad, Helsinki, bliver Den Europæiske Linions nordligste hovedstad.
Helsinki, capital of Finland, the northernmost capital of the European Union.
Byen og dens opland ved Østersoen har 800 000 indbyggere ud af Finlands samlede befolkning på 5 mio.
The city and its suburbs on the Baltic Sea have 800 000 inhabitants out ot a total Finnish population of 5 million.'
Folkeafstemningerne om til trædelsestraktaterne skal efter planen
Accession Treaties are due to take place in the four between )une and December 1994.