natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indtil der er gennemført en udvidelse af direktivet, der vil gøre det muligt at fremskaffe enkle data hurtigere, må bemærkningerne til 1986 gå ud fra nationale kilder. Af hensyn til kontinuiteten foreslås det, at der anvendes samme serie, som produceres i kvartalsbladet "Market Developments Report"; denne serie dækker perioden fra 1983, og omfatter også Spanien og Portugal.
1986 to
Den tidligere analyse efter transport virksomhedernes nationalitet (fra nationale kilder) fortsættes, ind til data i henhold til det udvidede Direktiv bliver tilgængelige.
In a few cases the 1986 figures are not yet available and it has been necessary insert the value from the previous yeart in these cases the percentage change is shown as N (Not known).
Væksten anslås foreløbigt at have været 4,7%.
15 major relations occur major
Stigningen er kun lidt mindre end 1984-tallet (5,6%) og 1935-tallet (5,0%), selv om der var en langt mindre stigning i industriproduktionen (1,9% i 1986 sammenlignet med 2,7% i 1934 og 3,3% i 1985).
5 mill NL and f lows ( those between D, all these j-on tonnes) B/L. For over F, I, fIowstheIargestobservedj.ncreaseinr986!üasNL > (up 11 *) followed by NL decline was D and ses 5 million tonnes) were observed to between I L a rgeincrea flows ( those oriented .
Landevejstransporten bibeholdt sin traditionelle stilling som den transportform, der har d en højeste vækstrate.
intermediate more di-versely from Spain ( D
Le 15 største mængder (over 5 millioner tons) findes alle i rela­tioner mellem D, F, I, NL og B/L. Por disse største mængder findes den største registrerede vækst i 1936 i relationen NL ­ > B/L (op med 11%), efterfulgt af NL ­ > F (op med 9%). Den eneste relation, der udviste fald, var D ­ > B/L (6% lavere). De mellemstore godsmængder (mellem 1 og 5 millioner tons) er mere forskelligartede.
I are often examlne the million more 2.Oi however, of Table flows j-t is, totals tonnes) there appropriate to this is done in the next
Det er dog mere relevant at undersøge totaltallene for kolonnerne i Tabel 2.0, og det gøres i næste afsnit.
For the smaller Iarge changes; row and column section.
2.1.4 Figur 2.0 viser udviklingen i indgående og udgående godsmængder for hvert medlemsland, og for EUR­12­området som helhed (udviklingen for indgående og udgående mængder er nødvendigvis den^samme).
2.O shows the development of and for outward tonnages Intra-EUR-l2 as inward that a are in outward100a s foreachlvtember Statetogetherwithwhole(thedevelopmentofinwardandnecessarj-lyequa I).Eachgraphuses
Hver kurve har 100 som udgangspunkt i 1985, hvorved det er muligt hurtigt at se ændringen fra 1985 til 1986 (tallene vises også i margin i tabel 2.0), og opretholdelsen (eller andet) af nylige trender siden 1983.
1986 2.O) flowstheba se f985 to of Table thequickidentificationofthearea lsoshownj-nthemarginsmaintenance(orotherwise)of a ssince f iguresasthe recent trends
Kurverne viser et meget forskelligartet mønster.
emerges from these graphs.
Tabel 2.0: Samlet international trafik: 1986 og procentvis udvikling i forhold til 1985
A very diverse pattern outstanding features are: and i )
Detaljeret analyse af det fælles EUR-12 internationale landevejstransportmarked i 1986
EUR-10 international road
2.2.1 Indledning
Detailed haulaqe sis rn anal market
Som tidligere nævnt stammer de data, der for øjeblikket er til rå dighed for 1986, fra mange forskellige kilder, og umuliggør således en detaljeret strukturel analyse med en tilstrækkelig grad af konsistens og pålidelighed.
Introduction available for 1986 d o not permit a out with suffj.cient
De mest omfattende sammenlignelige data, der i øjeblikket er til gængelige, vedrører data indsamlet til opfyldelse af Direktivet om statistisk registrering af vejgodstrafikken for 1985.
available Directive relate for extensive collected comparable data currently for the Road Statisti.cal fhe most to those 1985.
Bemærk at: a) Direktivet dækker bilateral trafik, men ikke crosstradetrafik (dvs. transport foretaget af virksomheder fra medlemsstat A mellem medlemsstat B og medlems s tat C). b) Godsmængder fra italienske virksomheder hidrører fra udenrigshandelsstatistikken; tkm er anslået ud fra den antagelse, at den gennemsnitlige afstand til hver med lemsstat er den samme som virksomhedernes fra partnerlandet. c) De luxembourgske virksomheders godsmængdeangivelser for 1983 og 1934 i henhold til Direktivet er endnu ik ke leveret til Fællesskabernes Statistiske Kontor.
Tonnages for Italian hauliers relate to foreign trade statistics; the tonne-kilometres have been estimated assuming that the average distance to each Member State is the same as that of the hauliers from the partner country.
Data for 1932 bruges derfor foreløbigt for 1983 og 1984. d) Om tallene fra Det Forenede Kongerige gælder det, at de skal tages med særligt forbehold på grund af de uledsagede påhængsvogne, der ikke figurerer i Direktivet om statistisk registrering af vejgodstrafikken.
Tonnages for Luxembourg hauliers for 1983 L984 from the Directive have not yet been detivered to the SOECi L982 data continues be used provi.sionalty for f983 and 1984.
End videre er ikke medtaget UK-tra.fik over grænsen mellem Nordirland og Den Irske Republik; dette bevirker, at den andel af trafikken, de irske virksomheder har både til UK og til den samlede EUR-10-mængde, bliver for stor (tabel 2.5).
Further UK-traffic across Ireland/Republic of Ireland excluded, thj-s exaggerates of lrish hauliers both to ( table 2.5) .
DK
I c
Tabel 2.1 viser en samlet stigning på +3,2$ af godsmængderne i international trafik i 1985, sammenlignet med 1984.
Table 2.L bilateral shows an traffic increase of + 1985, compared of the L984.
Der er betydelige stigninger for trafikken til Irland (+13,5%) og til Danmark (+11,4%), medens trafikken til Grækenland faldt 16%.
Significant increases were notect for traffic to Ireland (+ 13.5 *) and to Denmark (+ LL.4 8) while rhere was at 6 j,n traffic to Greece.
Der var en større stigning for trafikken fra UK (+6,8%), medens der var betydelige fald i irafikken til Irland (­15,1%) og til Græken­land (­31,1%).
A large increase occured for traffic u. K.(+6.8*) , but there were substantia I f a lls in the to lreland (-I 5.1* ) and to Greece (- 31.1 8).
Por de større trafikmængder (over 5 millioner tons) lå de største stigninger på NL ­ > · Β (op med 8,1%) og D * I (op med 8%), de største fald lå på I ­» D (ned med 3,2%)
For the major flows (over 5 million tonnes) the largest increases were NL largest fall was I tonnage movements of unloading and
Margin i tabel 2.2 og 2.3 fører frem til resultaterne i tabel 2.4, hvor markedsandelen i forhold til virksomhedernes hjemland udtrykkes for tre på hinanden følgende år.
2.3 lead to the of results of haulier table ts r market share r 3 consecutive p€rlvlember Stateyears.For1985,
I 1985 mistede Grækenland og Ita­lien markedsandele.
Greek and ltalian rmproved their market share.
Detaljerede oplysninger, efter transportrelationer, gives i tabel 2.5.
, is given in table
Eftersom tabel 2.5 kun viser den "bilaterale" trafik, er summen af de trafikandele, der indehaves af virksomheder fra oprindelses­ og bestemmelseslandet nødvendigvis 100%.
"origin" to "biraterar" hauriers from rerates herd by the shares of the shares ,'destination" y
Derfor kan man udregne andelen af trafik, der indehaves af virksomheder fra bestemmelseslandet, ved at trække andelen for oprindelseslandsvirksomheder fra de 100%.
' , can be obtained hence country the destiäation" by thg-'orlgin" f romshare held traf f icbyhauriersbysubtractingthe
Ek­sempel: tyske virksomheder har 57% af trafikken fra Frankrig til Tyskland, og 41% af EUR­10­trafikken til Tyskland (i 1985).
57* (in of the 1985)' fräve to D rhe
(1) I de italienske, danske og græske tal findes ingen opdeling mel­lem Belgien og Luxembourg.
GreekdatagivenobreakdownbetweenBelgium the
Ved udarbejdelsen af de marginale total­tal EUR­10 antages disse tre medlemslandes trafik er være med Bel­gien.
Belgium' be with is assumed to compiling rhä 3 Member States and Luxembourgi rn traffrc for these
Tabel 2.6 Forholdet indgående/udgående godsmængde efter virksom­hedsland
Outward/Inward tonnage ratios by country of haulier
Virksomhedens medlemsland
Member State of haulier
I NL Β (L) UK IRL DK GR
(L) o 3
Tabel 2.6 viser forholdet indgående/udgående godsmængde efter virk­somhedsland.
Table 2.6 country of obtaining shows the haulier. backhauls, a ratio
Det skal bemærkes, at dette er en ret "simpel" indikator, som hverken tager hensyn til, at special­køretøjer ikke kan få egnede returlaster, og at forholdene mellem volumen og vægt kan være forskellige i de to transportretninger.
" simple" vehicles may not be noted that this both the fact that backhauls and the whieh find ratios the volume/weight should ignores suitable may be specialized fact that directions.
Resultaterne i tabel 2.6 viser, at det overordnede forhold mellem ind­ og udgående trafik er stabilt, på ca. 1,11, men at spredningen af forhold omkring dette gennemsnit er meget lille (uvægtet stan­dardafvigelse: 0,19 i 1984 og 198 5, sammenlignet med 0,32 i 1983).
The results of ratio remains ratios around this average is O.19 overall outward/inward that the spread of reduced (unweighted f985 compared to O.32 remains much in 1984 and deviation standard in 1983).
Sammenlignet med 1984 var de vigtigste ændringer i forholdene ud­gående/indgående følgende:
Compared with as follows:
Forklaring
Member State
­ 16,0% udgående + 20,0% indgående
16.08 20.08 outwards inwards
Andel, der indehaves af virksomheder, der udøver transport for fremned__regning
Road Statistical a and reward"
Talmaterialet i Direktivet om statistisk registrering af vejgodstrafik er inddelt i "transport for fremmed regning" og "transport for egen regning".
Directivegiveand "ohrn-account" breakdown between " hire operatofso
Tabel 2.7 viser andelen i ton for virksomheder, der arbejder for fremmed regning.
gives the in share, reports previous tonnes, the share for of hire and reward own account was in percentages is easier to see differences in hauliers. In given since it thö range 10
Tidligere rapporter viste andelen af transport for egen' regning, fordi det er lettere at se forskelle i procenter i om rådet 10-20$ end i området 80-90$.
use of the hire and reward subsequentimportance
Tabel 2.7 Markedsandele for virksomheder, der arbejder for fremmed regning på ture inden for Fællesskabet (x '000 tons) lalt
Share of market intracommunity held by hire journeys (x
Andel i % af gods transporteret for fremmed regning 1983 1984 1985
Flember State reg3lrgeelrges tl
UK IRL DK GR
65.990. oloo. o
2.2.3 International vejtrafik^inden_for_EUR l ^ om rå ä et _
EUR-L0 international road traffic
Analysen i afsnit 2.2.2 kan gentages for ton-kilometer (dvs. tabel 2.8 svarer til tabel 2.1).
insection2.2.2canberepeated fortable2.8correspondstotable2.1).
DK
O O
DK
N I
Tabel 2.14 Β 1986 Ton­kilometer international intern fællesskabs­trafik (kun ture for fremmed regning ­ mio t­km) v
Tonne-kilometres international of haulier mio tkm).
T­km Alle ture i iea iæ-jLLea- skabsko n t in-
achieved by country intra EUR-IO traffic
3401 ρ = provisional (foreløbig)
As explained relates to bilateral journeys
Tabel 2.15 Procent af ture, efter type, 1985 og 1986
The Commission has Statrstics (a brief
Land fremmed regning tingentture
Importanceofä uthori za tions number of
Den vedvarende stigning i cross­trade for L afspejler den forholds­mæssigt store stigning i fællesskabskontingenttilladelser for L, som er langt større end stigningen i den bilaterale trafik.
Ttref igure(estimatecl) by the tonne-kilometres for all Italian the ltalj.an "Hj.re and Reward" Cornnrunity average, in abrsence of hauliers share is any other assumingthatsärrr€ astlre-information.
Alle ture Virksomheder fra
Member State haulier ulier
Der er langt større variation medlemsstaterne imellem i tabel 2.15 end i tabel 2.18.
4 asthej.mportanceofcross-tradesina ll movements is concerned, the results for of Table 2.
Det gælder for alle tre procentsøjler.
15 ) show that I'tember States
Det anty­der, at medens der er stor variation i tendensen hos virksomheder af forskellig nationalitet til at udføre cross­trades, er den geo­grafiske spredning af cross­trade ture mere ensartet.
L : NL, F, D, over 35t B, rRL: 6 UK, DK: about I, GR, E, P: f igure for Luxembourg of the country which The high figures for small geographica 1 is- due to the makes some NL, B and IRL size and position of picking up ease
2.4.1 Trafikken med Spanien (E)
Frnally in cross-trade Table 2.L5)
Tabel 2.19 Godsmængder transporteret af EUR­10 virksomheder og spanske virksomheder til og fra Spanien (1.000 t)
PERCENTAGE OF CROSS-TRADE MOVEMENTS UNDER COP1MUNITYQUOTA BY MEI.{BER ffim
Virksomh. fra Virksomh.. fra Virksomh. fra
L the j.ons in se cross-trading in Community increase increa large for
Bilaterale forbindel­ser
The steady proporti-onate
105 11 46 2 h ­E F ­E Ι ­E NL ­E Β ­E L ­E OK ­E IRL­E DK ­E GR ­E
2.L7 international intra-Communit m on tonne-kilometres f985 Hire
2.4.3 Trafikken mellem Spanien og Portugal
Percentage of movements by
Bilaterale forbindelser
Cross-trades I o fall Hire and Reward movements
I 1985 voksede trafikken mellem Spanien og Portugal bemærkelses­værdigt, med 24%, som især skyldes transport udført af portugisi­ske virksomheder (op med 34%), der således øgede deres andel.
Thereis much more variation between l'lember States in the percentages shown in Table 2.L5 than in Table 2.I8; this apPlj-es to atl three colums of percentages.
2.5.1 Transittrafik gennem Østrig
Tonnages prevj-ous traffic
Tabel 2.22 Transittrafik ad landeveg gennem Østrig, 1985, sammenlignet med 1984'(l.000' tons)
As in the bilateral restricted is excluded secti-on,theana lysisis1i. € .cross-tradetraftic to .
Tabel 2.23 Samlet transittrafik gennem Østrig mellem den tyske og den italienske grænse, efter transportmåde, 1985 sam-
In 1985 double same sttow nearly
"""""-»«^ måde retning """""•-»^,^
substantra I however see their tonnages actually
I 1985 steg den samlede vejtransittrafik gennem Schweiz med fe, til næsten 1 mio tons« 89% af al transittrafik over de schweiziske lan deveje foregår ad ruter mellem den italienske og den tyske grænse (67/0, og mellem den italienske og den franske grænse (22%).
Portuguese increased to 558 in their 1985)' however in f983
25 Samlet transittrafik gennem Schweiz, mellem den tyske
Traffic between
; og den italienske grænse, efter transportmåde, 1985 sammenlignet med 1984 (1.000 tons)
2.21 in and Portuguese Portugal (000's haulters tonnes) carried between
2.6.1 Indledning
Hauliers from
Årlige gennemsnit
(up by 24*, häuliers
Investeringer
Austrj-a and
Ansættelser
Transit traffic through
1986 Årlige gennemsnit
TotaI from border
3.1.1 Data og resume af indholdet De i denne udgave gengivne data er fra de nationale statistiske kontorer i Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig og Ne derlandene.
Data reproduced in national statLstical of Germanyr France this Lssue are statistical offj-ces of Belgium, the and the Netherlands.
De svarer til data fremlagt på grundlag af direktiverne om statistiske oplysninger om varetransport ad indre vandveje, som er videregivet til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat).
They basis of the on commodity the Stat.istica directives transports I Of f ice those presented on the statist j-ca I statements water\,rays handed onto Communities (Eurostat).
Tallene for trafikken på Rhinen, herunder priser, blev stillet til rådighed af Centralkommissionen for sejlads på Rhinen.
The figures data from the Federal Republic correspond to relative to the by inland of the European Rhine traffic, Rhine concerning ttre Central developments were provided by on cost and price ö resubmitted(ffg-grussels) including prices, Commj-ss ion .
Data vedrørende omkostnings- og prisudviklingen er hentet fra In stituttet for Flodtransport (Institut pour le Transport par Batellerie (ITB-Bruxelles)) og af Det Økonomiske Bureau for Landevejs- og Vandve jstransport (EBW-Ryswyk). Andre data for Frankrig er givet af Office National de la Navigation (ONN-Paris).
Data by the Institut pour le Transport par Batellerie Bureau for Road and hlaterway
Tallene i tabel 3.23 er stillet til rådighed af IVR-Rotterdam.
Natj-onal 3.23 were anct and 1986 provide
Analysen indeholder en sammenligning mellem 1985 og 1986 og mellem 1979 og 1936.
Theana lysiscont.a ins a comparison between between L979 and 1986.
Dette sker for at kaste lys over den udvikling, der har fundet sted, siden den nuværende krise i sektoren for indre vandveje satte ind.
This is done in order insight in the developments since the start crises i.n the inland waterwaysector.
Tabellerne og diagrammerne indeholder ret detaljerede oplysninger. Analysen koncentrerer sig imidlertid kun om de mest relevante punkter. ter.
The rather detailed informatron. most relevant items only.
Indholdet af Kapitel 3 kan opsummeres som følger: 3.1 den generelle udvikling i trafikken 3.2 udviklingen i trafikken, efter forbindelse 3.3 udviklingen af trafikken, opdelt efter varekategori 3.4 transport ad indre vandveje, efter marked (Rhinen og nord-syd)
3 can be summarized
3.5 udviklingen i flåden og overkapacitet 3.6 transport ad indre vandveje, efter flag
3.3 3.4 the traffrc by relation by commoditres by market (Rnine the traffic the traffic transport
3.1.2 Generel udvikling
Overa l I developments
Vejrforholdene var mere gunstige i 1986.
The weather ther condition
Det var faktisk muligt at laste 100% på Rhinen i en lang periode i året, således som det fremgår af figur 3.1.
Itwa speriod more favorable in 10O* on the Rhine ä to as is shown J.n figure indeed during a great possible the year deal to traffic
Figur 3.1 giver et billede af vand niveauet på Rhinen i 1986 ud for Kaub og Ruhrort.
3.1. with the increase the of the water level fäct has helped Figure 3.1 rn 1986 on the on givessca le prcture Kaub a of and
De hvide felter angiver perioder, hvor der var indført restriktioner.
The whj-te parts represent periods with restrictions.
Igennem perioden 1979/1986 er den samlede aktivitet faldet med næsten 11%.
During the period L979/tgAO the total activity has diminished with almost 11*.
Udviklingen i de øvrige medlemsstater var mindre drastisk (- 9,4% i Tyskland, - o,7% i Nederlandene og endog + 0,3% i UEBL). I 1986 registrerede medlemsstaterne som helhed positive resultater i sam menligning med foregående år.
The French market was reduced by a third. fhe evolution in the other Member States has been less dramatic (-9,4* in Germany, -0.7* in the Netherlands and even +0.3* in UEBL) . fn 1986 the Member States as a whole has registered positive results comparing with the previous year. The biggest.
Den største stigning blev noteret i Nederlandene (+ 5,7%). Udviklingen i ton-kilometer udviser et lidt andet billede (se tabel 3.2).
Developments in picture (see table 1986 r^ras 5,4* more than uplift was noted in Netherlands (+5.7*). tonne/kilometers show a slightly different 3.2).
Det samlede tkm for EUR 5 trans port i 1986 var 5,4$ højere end i 1985.
The t/km total EUR 5transportinin1985,
I tkm var den samlede EUR-5 transportaktivitet i 1986 kun 2,4% lavere end 1979-niveauet.
2.4* total EUR-5 transport '79 level.
(4) aktivitet = import + eksport + national + transit afstandene er anført i det omfang, de tilbagelægges inden for den pågældoide medlemsstat.
+ transit within the e distances menttoned export + national + as far as convered Member States.
N.B. Eftersom de nationale statistikker, der er anvendt i tabel 3.2, kun tager hensyn til afstandene i det omfang, de tilbage lægges i den pågældende medlemsstat, må man udvise forsigtighed i fortolkningen af tallene efter land.
N.B.: usedintable3 .2 take into as far as covered in the careful with the For instance, a major port
F.eks. ligger en større havn som Antwerpen tæt ved grænsen til Nederlandene, hvorfor en stigende eksport fra Antwerpen til NL og D kun vil yde et meget lille bidrag til den belgiske transportstatistik, men langt mere til den nederlandske.
As the nationa account only Member States, interpretation Iike Antwerp therefore an will contribute to the Dutch border' exports from Antwerp to NL+ to the Belgium transPort to the Dutch.
3.1.3 Udviklingen efter marked
Development by market
1986-1985 stigning eller fald i t, vækstrate
12.88 gained or
1986-1979 fald i t vækstrate
1986-1985 tonnes lost gro\^rth rate tonnes lost
Det fremgår klart af tabellen, at faldet i transport siden 1979 er koncentreret på de nationale markeder (- 18,8%).
Thrs table shows clearly that the loss of transport since L979 is concentrated in the national markets (-18.8*).
Den ringere aktivitet for bygge- og anlægsvirksomhed er den væsentligste årsag til dette fald i den nationale trafik.
The lower activity in the building industry is to a large extent responsible for this downward trend in national traffic.
Nord-syd-trafikken voksede med 5,5%, og nåede i 1936 49,2 mio t. For at kunne følge udviklingen af denne trafik anføres i denne rapport antallet af ventedage.
North-South traffrc has increased 49.2 mio t. To follow the evolution report reveals the average number reached traffic days on in t'his the warting of the
På den regulerede del af nord-syd markedet afspejles balance eller manglende balance mellem efterspørgsel efter transport og den til rådighed stående kapacitet i et større eller mindre antal ventedage. Dette kan sammenlignes med opnåelsen af priser på det frie marked.
North-south market the the of the bourse.ba lancecapacity on the regulated part or j-mbalance between available is reflected o for demand in more transport and less waiting with the tlme. market.
Det er årsagen til, at ventetid på børserne anses for at være den bedste indikator for aktiviteterne på den del af markedet.
Comparable That ls the the reason best to be free is on for considered that part indicator In exception of time of of the market. from France, the activities the waiting the "tour transPort ships had de in role" the once for less
Med undtagelse af ventetiden for transport fra Frankrig, som igen er stigende, måtte "tour de role"-skibene vente kortere tid på last i 1936 end i det foregående år (se 3.7.3, tabel 3.29).
1986 than wait (see to year previous more their table growing, cargo in 3.29).
På det frie marked, og navnlig på Rhinen, er priserne ikke steget, tværtimod reduceredes profitten atter (se 3.8.5).
markets,speci-a llyonthecontrary,theprofits(see
3.2 Transport ad indre vandveje - land-til-land-basis
Inland watervay transport on a countfy-by-country lasi.s for each
Tabel 3.4 Indre vandveje: transporteret mængde, national og international trafik inden for Fællesskabet (1.000 t)
, 3,i nat j-onaI ('000 and tonnes)
Til Fra
ITROM
Ialt indgående + forskel
1985t 986diff.rate r 98s
Den samlede internationale trafik inden for Fællesskabet gik op med 3,8%.
Total international intracommunity traffic was up by totars@andj-ngoingtrafficoftheIv1emberstatesshowed hras an increase, wrth exception of the exports from France (-0.88).
Alle totaltal for ud- og indgående trafik i medlemsstaterne udviste en stigning, med undtagelse af eksport fra Frankrig (- 0,8%) Den største stigning fandt sted i den hollandske eksport (+ 3,0 mio t; + 2,9%).
The brggest increase was noted in Dutch exports (+3.O mio t; + 2.
Yderligere analyser viser, at stigningen i aktiviteten var koncentreret på olieprodukter og byggematerialer (se tabel 3.7, 3.9, 3.15 og 3.17).
9*).Furtherana lyses wiII show that this rise in activrty concentrated in oil products anct buildingmateri.als(seetable3.7,3.9,3.15and3. 17).
Indenlandsk transport Nederlandene og Tyskland indtog førstepladsen i forbindelse med det nationale transportmarked, begge med 70 mio t i 1983.
On the national transport market the occupied the first place, both 70 mio the evolution has been ditferent. In
Siden da har udviklingen været forskellig for de to lande.
Netherlands and Gerrnany tonnes in 1983, Since the n the following years national 5.0 8, 2.18 * and 10.2 *
I årene efter steg den nationale trafik i Nederlandene med 5,0%, 2,18% og 10,2%, således at tallet kom op på 83 mio t i 1986.
\^rasup by toarriveat83miot.inf 986.