natgillin/translations-raw huggingface dataset:
') Rådets første direktiv af 9. marts 1968, EFT L65 af 14.3.1968, Rådets andet direktiv af 13. december 1976, EFT L 26 af 31.1.1977, Rådets tredje direktiv af 9. oktober 1978, EFT L 295 af 20.10.1978, Rådets fjerde direktiv af 25. juli 1978, EFT L222 af 14.8.1978, Rådets sjette direktiv af 17. december 1982, EFT L378 af 31.12.1982, Rådets syvende direktiv af 13. juni 1983, EFT L 193 af 18.7.1983, Rådets ottende direktiv af 10. april 1984, EFT L 126 af 12.5.1984.
First Council Directive of 9 March 1968 (OJ L65, 14.3.1968); second Council Directive of 13 December 1976 (OJ L26, 31.1.1977); third Council Directive of 9 October 1978 (OJ L295, 20.10.1978); fourth Council Directive of 25 July 1978 (OJ L222, 14.8.1978); sixth Council Directive of 17 December 1982 (OJ L378, 31.12.1982); seventh Council Directive of 13 June 1983 (OJ L193, 18.7.1983); eighth Council Directive of 10 April 1984 (OJ L 126, 12.5.1984).
indeholder fire modeller, som medlemsstaternes lovgivere og selskaberne selv kan vælge imellem.
The proposal does not provide for a single model, but offers a series of four options from which Member States' legislators and companies themselves could choose.
Medlemsstaterne får i øvrigt mulighed for at undlade at gennemtvinge medindflydelse i et selskab, hvis det pågældende selskabs ansatte selv modsætter sig dette.
Furthermore, Member States will be permitted not to impose worker participation in a particular company where its workers are themselves opposed to it.
Dette vil måske ikke være nogen større gene for virksomheder, der opererer i en anden
This may not hinder much the individual enterprise operating in another Member State than that of its origin.
Fordele og ulemper ved yderligere harmonisering af selskabsretten
Pros and cons of further company law harmonization
Andre hævder imidlertid, at harmonisering ikke er nogen absolut betingelse for skabelsen af Det Indre Market.
On the other hand many argue that harmonization is not a sine qua non for the achievement of the internal market.
(Således findes der f. eks. ikke nogen selskabsretlig enhedsordning i USA, men de forskellige ordninger kan anvendes overalt i USA).
(There is, for instance, no single system of company law in the USA, but the different corporate systems can be used all over the USA.)
Desuden er de historisk betingede forskelle mellem de en kelte medlemsstaters lovgivning og praksis også forbundet med visse fordele (konkurrence mellem lovgivningerne) og giver både selskaber og privatpersoner større valgmuligheder. ligheder.
Further more, the historical diversity of Member States' legislation and experience has its own advantages ('competition between rules') and widens the choices open to both companies and individuals in a variety of differ ent working environments available to them.
Efter Kommissionens opfattelse er harmonisering fortsat målet for fremtiden, og den ønsker at videreføre harmoniseringsarbejdet.
In the Commission's view harmonization remains a valid objective for the future which it would wish to continue to pursue.
Det er imidlertid ikke videre sandsynligt, at harmonisering kan give nogen øjeblikkelig løsning på problemerne med samarbejde mellem virksomheder i forskellige EF-lande eller åbne mulighed for hurtige fremskridt inden for arbejdsmarkedsdialogen.
Harmonization is unlikely, however, to provide an immediate solution to problems of crossfrontier cooperation or to bring early progress in the social dialogue.
Hvis Det Indre Marked skal kunne fungere efter hensigten, bør alle, der kommer i berøring med aktieselskaber i Fællesskabet (aktionærer, kreditorer og lønmodtagere), have sikkerhed for generelt at bevæge sig inden for samme juridiske struktur og nyde samme rettigheder overalt i Fællesskabet.
For a proper functioning of the (internal) market it is desirable that all those having to deal with public companies in the Community (shareholders, creditors and workers) can trust they are dealing with broadly the same legal structure and have everywhere in the Community equivalent rights.
Det er klart, at hvis dette var tilfældet, ville der være langt større interesse i erhvervslivet for et samarbejde med andre virksomheder i EF, idet dette for alle impliceredes vedkommende ville kunne ske inden for nogenlunde velkendte juridiske rammer.
A situation of that nature obviously will have a significant positive effect on the readiness to engage in crossfrontier cooperation in the Community, as this will then be based for all participants on more or less familiar legal norms.
Dermed ville der desuden blive skabt et godt grundlag for en bedre dialog mellem arbejdsmarkedets parter i Fællesskabet i kraft af lønmodtagernes medindflydelse, selv om den måde, hvorpå denne medindflydelse praktiseres, fortsat er meget forskellig fra den ene med lemsstat til den anden.
It will at the same time provide a solid basis for the improvement of the social dialogue in the Community through worker participation, even if the form in which worker participation is realized may continue to differ between Member States.
Statut for Det Europæiske Aktieselskab — Tilbageblik a) Grundtanken
As a result, therefore, the ESC was able in 1972 to give a favourable opinion on the draft as a whole. •
Europa­Parlamentet skulle i decemner 1972 drøfte den betænkning, Retsudvalget havde udarbejdet om Kommissionens forslag til statut.
In December 1972 Parliament was to discuss the report drawn up by its Legal Committee on the Commission's Statute proposal.
I juni 1974 blev der derefter udarbejdet en supplerende betænkning under de nye med­lemsstaters medvirken. Europa­Parlamentet drøftede og vedtog denne betænkning i juli 1974 2).
However, in view of the large number of amendments tabled at the time (but more likely also in view of the first enlargement of the Community being just a couple of weeks away) the House decided not to embark on a discussion of the report, but to refer the amendments to its Legal Committee.
Det var franske jurister, der i 1959 første gang lancerede tanken om Det Europæiske Selskab.
The idea for a European company structure was first launched by French legal practitioners in 1959.
Kommissionen tog denne idé til sig, idet den så den som en mulighed for at fremme industrisamarbejde i Europa og et konkret eksempel på EFs virke i dagligda­gen, og den nedsatte en ekspertgruppe be­stående af repræsentanter for medlemssta­terne (hvoraf der dengang var 6), der fik til opgave at undersøge den nærmere.
Given its clear potential for stimulating European industrial cooperation as well as for providing an example of how the Community could be made a reality in everyday life, the Commission took on the idea and set up a group of national experts from the (then six) Member States to investigate the possibilities.
I 1967 skitserede denne gruppe på kort tid hoved­trækkene i et eventuelt forslag fra Kommis­sionen, der skulle dække alle klassiske sel­skabsretsaspekter.
This group, in 1967, prepared in no time a concept for a possible Commission proposal. The concept covered all traditional aspects of company law.
De to betænkninger var identiske på alle væsentlige punkter.
The gist of both reports was the same.
Ligesom i 1972 inde­holdt den nye tekst et udkast til beslutning, der var meget positiv over for Kommis­sionens forslag.
As in the 1972 report, the new report also con tained a draft resolution which was very favourable to the Commission's Statute proposal. posal.
Parlamentet foreslog en lang række ændrin­ger, hvoraf de vigtigste på det politiske plan vedrørte afsnittet om lønmodtagernes delta­gelse i kontrolorganet.
A good deal of amendments were suggested, of which those relating to the chapter on the participation of workers in the supervisory board, from a political viewpoint, were the most important ones.
Kommissionens oprindelige forslag, der blev fremlagt i 1970, var både i form og indhold i vid udstrækning på linje med udkastet fra 1967.
The Commission's initial proposal adopted in 1970 both in format and in substance is to a large extent a reproduction of the 1967 'concept'.
Kommissionen fandt desuden, at lønmodtagernes medindflydelse i omstruk­tureringsprocessen i erhvervslivet var en be­tingelse for, at denne omstrukturering kunne lykkes, og at statutten derfor også måtte in­deholde bestemmelser om lønmodtagernes medindflydelse.
In addition, the Commission considered that involving the workers in the process of industrial restructuring was a prerequisite to its success and that therefore the Statute should include also provisions on worker participation.
Bortset fra, at disse bestem­melser blev opfattet som nødvendige for skabelsen af Fællesmarkedet, forekom de også at være en forudsætning på politisk plan i betragtning af udviklingen i selskabs­retten i visse medlemsstater, hvor lønmod­tagernes deltagelse i virksomhedernes sty­rende organer og beslutningsproces var ble­vet obligatorisk.
Apart from these being seen as necessary with a view to the establishing of the common market, it was also considered politically necessary to in clude such provisions, given the developments in the company law of certain Member States relating to the mandatory involve ment of the workers in the management structure and the decision-making process of companies.
I sit oprindelige forslag havde Kommissio­nen foreslået et kontrolorgan bestående af medlemmer, hvoraf »mindst en tredjedel (og højst halvdelen)« blev valgt af lønmod­tagerne, medens de resterende blev udpeget af aktionærerne, men Parlamentet gik ind for en tredelt ordning (1/3 valgt af lønmod­taterne, 1/3 af aktionærerne og 1/3 af de to grupper tilsammen).
While the Commission in its original draft Statute had proposed the idea of a supervisory board consisting of Members of which 'at least one third (and at most one half)' were chosen by the workers and all others by the shareholders, Parliament introduced the idea of a tripartite system (one third chosen by the workers, one third by the shareholders and one third coopted by these together).
Parlamentet fremsatte desuden forslag med hensyn til det obligato­riske samarbejdsudvalg og reglerne for valg af lønmodtagerrepræsentanter.
It also made suggestions with regard to the compulsory Works Council and the procedures for the election of the worker representatives. sentatives.
Disse forslag blev med stort flertal vedtaget af Europa­Parlamentet.
• The Economic and Social Committee (ESC)
c) De rådgivende institutioner • Det Økonomiske og Sociale Udvalg (ØSU)
These suggestions were adopted in Parliament with widespread support.
I betragtning af dette heldige udfald beslutte­de Kommissionen at gøre disse forslag til sine og indføjede dem næsten ordret i tek­sten til det nye ændrede forslag, den fremlag­de i 1975.
In view of that support, the Commission decided to take these suggestions fully on
Selv om holdningerne til visse punkter i sta­tutten var stærkt divergerende i de forskel­lige grupper, der er repræsenteret i ØSU, er der dog et holdbart flertal til fordel for for­slaget på de forskellige områder i udkastet.
Even if on a number of points there were entirely opposing views among the various ESC groups, on the various subjects con tained in the draft Statute there were varying majorities within the ESC supporting the proposal.
Den seneste tids drøftelser i Europa-Parlamentet af forslaget til tiende direktiv ser ud til at bekræfte, at Europa-Parlamentet fast holder sin positive holdning til initiativerne i forbindelse med lønmodtagerindflydelse.
board; it incorporated Parliament's ideas (almost) verbatim in the text of its subsequent amended proposal, produced in 1975.
d) Rådet bejdsgruppe, der påbegyndte arbejdet i 1976.
For technical discussions of this proposal the Council appointed an ad hoc Working Party which started its work in 1976.
Fra 1976 til 1982 foretog ad hoc-gruppen førstebehandlingen af forslaget.
Be tween 1976 and 1982 the ad hoc Working Party worked its way through the first reading of the proposal.
Drøftelserne fandt sted i et konstruktivt og rimelig positivt klima, men de blev stillet i bero i 1982, hvor afslutningen af førstebehandlingen blev betinget af, at Kommissionen fremlagde for slag til harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om koncerner.
The discussions developed in a constructive and rather positive atmosphere, but were suspended in 1982 when completion of the first reading was made dependent on 'seeing Commission proposals for harmonization of Member States' legislation on groups of companies'.
Kommissionens forslag blev oversendt til Rådet ved skrivelse af 30. juni 1970.
(d) The Council
Med henblik på den tekniske behandling af dette forslag nedsatte Rådet en ad hoc-ar-
The Commission transmitted its proposal to the Council by letter of 30 June 1975.
Forhandlingerne i Rådet har ligget stille lige siden 1982.
Negotiations in Council have since 1982 not yet been resumed.
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer ner
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Formålet med denne meddelelse er at skitsere betingelserne for hurtigt at nå videre med de tilpasninger af selskabsretten, der kan bane vej for indførelsen af europæiske selskaber.
The purpose of this Commission memorandum is to set out the conditions on which swift progress might be made in adjusting company law in such a way as to facilitate the formation of a European company.
Når Kommissionen har modtaget udtalelser fra Europa-Parlamentet, Rådet og arbejdsmarkedets parter, kan den fremlægge et for melt forslag i begyndelsen af 1989.
Once the Commission has received the views of Parliament, the Council and the two sides of industry on the broad lines of its memorandum, it will be in a position to make a formal proposal early in 1989.
**,*„** KONTORET FOR DE EUROPÆISKE * Og * FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS 0F THEEUROPEAN COMMUNITIES
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet
Commission communication to Parliament and the Council
1/88 Kommissionens arbejdsprogram — 1988
1/88 Programme of the Commission for 1988
2/88 Borgernes Europa
2/88 A people's Europe - Voting rights for Community nationals in local elections
3/88 Statut for Det Europæiske Fællesskab
3/88 Statute for the European company
4/88 Landdistrikternes fremtid
4/88 The future of rural society
Første del:
Contents
Landdistrikterne - et EF-anliggende
In the last analysis...
Begrebet landdistrikter rummer mere end blot en geografisk grænsedragning; Udtryk ket refererer til en vidtspændende økonomisk og social struktur, der omfatter en række vidt forskellige former for virksomhed. hed.
The concepts of the countryside or of rural society are by no means merely geographical in scope, since economic and social life out side our towns and cities is of great complex ity, embracing a wide range of activities.
Landdistrikterne i Fællesskabet — og i øvrigt i andre industrilande — er under gen nemgribende forvandling.
Rural society in the Community — as, in deed, in other industrialized countries — is now undergoing far-reaching change.
En analyse af de seneste tredive års udvikling viser, at en række »tunge tendenser« gør sig gældende, og de vil efter al sandsynlighed generelt blive bestemmende for distrikternes fremtidige udvikling.
A study of developments over the last 30 years reveals a number of heavy trends, which, in all likelihood, will also go far to determine change in the future:
Udover at være livsramme og hjemsted for økonomisk aktivitet har landdistrikterne vitale funktioner for hele samfundet.
But our rural areas are not only places where people live and work, for at the same time they have vital functions for society as a whole.
Som »stødpudezoner« og »regenerationsrum« er de uundværlige for den økologiske ligevægt, og de bliver i stigende grad et privilegeret sted for fritidsudfoldelser og rekreation.
As a buffer area and refuge for re creation, the countryside is vital to the general ecological equilibrium, and it is assuming an increasingly important role as the most popular location for relaxation and leisure. sure.
I flere årtier er der sket gennemgribende ændringer i landdistrikterne i Fællesskabet, og ligevægten mellem deres forskellige funktioner er blevet skrøbelig.
But since the War, and especially of late, rural society in Europe has been undergoing far-reaching change, and the balance between its various functions has become much less secure.
Derfor er det påkrævet for EF-samfundet, at der i landdistrikterne fremmes en udvikling, hvorved den uundværlige ligevægt opretholdes, eller i visse tilfælde endog genetableres.
For this reason, an effort must be made to promote rural development of a kind which maintains — or, indeed, in some cases actually restores — the equilibrium without which the Community cannot prosper.
— Der foregår en omfattende omstrukturering af landbruget: Det udnyttede landbrugsareal er blevet formindsket (især mellem 1960 og 1975), arbejdskraften er blevet stærkt reduceret, produktionsprocesserne er blevet moderniseret og gjort mere intensive, og der forekommer en vis tendens til strukturel »polarisering«: Bedrifterne på over 50 ha tegner sig for en stigende andel, hvad angår landbrugsareal og produktion, men der er fortsat et meget stort antal småbedrifter, som enten er deltidsbedrifter (med an den lønnet virksomhed udenfor bedriften), eller som er »strukturelt blokerede« bedrifter med en betydelig underbeskæftigelse (»latent arbejdsløshed«); de to sidstnævnte kategorier repræsenterer hver ca. en tredje del af EF-bedrifterne (De Ti, 1985)
(i) thorough restructuring of agriculture: a reduction in utilized agricultural area (especially between 1960 and 1975), a sharp de cline in the number of farmers and farm workers, the modernization and intensification of production processes, and, to some extent, a tendency towards a kind of polarization as regards farm structures: the share of farms larger than 50 hectares within the agricultural area and as a proportion of pro duction has been increasing, but at the same time a myriad of micro-holdings survive, either as part-time farms (their owners work ing outside at the same time) or as farms for which structural change is impossible, and there is serious underemployment (latent un employment, concealed unemployment); the last two classes of farm each account for about one third, in terms of numbers, of all Community holdings (EUR 10, 1985);
Der er tre hovedpunkter i Kommissionens politik til udvikling af landdistrikterne:
(i) economic and social cohesion, in an en larged Community of very pronounced re gional diversity;
— der må sikres økonomisk og social samhørighed i et udvidet Fællesskab med store regionale forskelle
(ii) a high degree of economic diversification: the emergence of new activities, either upstream, or downstream of farming itself, or, in many cases, entirely unconnected with agriculture.
— det er uomgængelig nødvendigt at tilpasse EF-landbruget til markedsrealiteterne, hvilket vil få følger for både landbrugssektoren og for økonomien i landdistrikterne ge nerelt
(ii) the unavoidable adjustment of farming in Europe to actual circumstances on the markets and the implications of this adjust ment not only for farmers and farmworkers but also for the rural economy in general;
— miljøbeskyttelsen må sikres, og Fælles skabets naturværdier må bevares.
(iii) the protection of the environment and the conservation of the Community's natural assets.
Alle disse problemer gør sig gældende i en samfundssituation, der generelt er vanskelig: der er høj arbejdsløshed, den økonomiske vækst er beskeden og budgetunderskuddene store.
The general context in which these problems have to be tackled is unpropitious: unemployment is high, economic growth is sluggish, and the governments have to shoulder heavy budget deficits.
Som følge af disse ændringer er landbrugets forholdsmæssige betydning stærkt faldende i landdistrikterne, både hvad angår beskæftigelsen og bidraget til regionalproduktet.
As a result of these changes, agriculture has lost a great deal of its importance in rural regions, both as employer and in terms of contribution to the regional product.
Af 166 EF-regioner er der nu kun 10 regioner (i Grækenland, Italien og Spanien), hvor beskæftigelsen i landbruget når op på en andel på 30% af den samlede beskæftigelse.
Thus, out of 166 regions in the Community there are now only 10 regions (located in Greece, Italy and Spain) in which the share of agricultural employment is as much as 30% of total employment.
Derimod tegner landbrugsbeskæftigelsen sig for mindre end 10% af beskæftigelsen i 118 regioner, dvs. i over 71% af EF-regio-nerne.
And there are 118 regions (71 % of the total) in which fewer than one in 10 of all jobs are in agriculture.
Samtidig med de økonomiske ændringer sker der befolkningsmæssige ændringer i landdistrikterne:
Economic change has been matched by changes as regards the population in the countryside.
— Efter en periode i 1960'erne med generel afvandring fra landdistrikterne og tværregional og international migration mod større bysamfund og industriområder kan der iagttages en gradvis udvikling med en tendens, som er den modsatte af tendensen til affolkning af landdistrikterne.
Following a general drift from the land in the 1960s, consisting mainly in inter-regional and international migrations towards the large conurbations and industrial areas, there has been a gradual reversal in the tend ency for people to leave the countryside.
De eneste undtagelser fra denne nye generelle tendens er Grækenland og visse områder i Mezzogiorno, Spanien, Portugal og Massif Central i Frankrig, hvor 1960'ernes mønster for af vandringen fra landdistrikterne fortsat er fremherskende.
Exceptions to this new general trend are found only in Greece and some areas of the Mezzogiorno, Spain, Portugal and the Massif Central in France, where the drift from the land continues.
I de andre regioner kan der snarere iagttages en forøgelse af landbrugsbefolkningen, en »lavere gennemsnitsalder« og en ret markeret social differentiering.
In other regions, the number of inhabitants in rural areas is in fact increasing, average ages are lower, and social diversification is quite marked.
udflytning af produktionsenheder, bliver sjældnere og mere selektive.
As regards the general economy, it must be expected that investments from outside in rural regions, particularly in the form of the establishment of production units, will de cline in number and will be more selective.
Den økonomi ske diversifiering i landdistrikterne må der for i højere grad end tidligere hvile på en udnyttelse af regionernes interne udviklingspotentiel og dermed på udviklingen af små og mellemstore virksomheder.
The diversification of the rural economies will therefore, more than in the past, depend on the extent to which indigenous develop ment potential can be mobilized and, in this context, on the development of small and mediumsized enterprises (SMEs).
Erfaringen viser imidlertid, at udviklingen af små og mel lemstore virksomheder støder på vanskelig heder, der delvis skyldes virksomhedernes (meget) beskedne størrelse og deres snævre finansielle grundlag, men delvis også den økonomiske kontekst i landdistrikterne.
But experience has shown that the expansion of SMEs is hampered by difficulties which are partly a matter of their (very) small size and their lack of capital resources, but which are also partly due to the fact that they operate in the countryside.
Så ledes kan følgende nævnes: stor (geografisk og sociokulturel) afstand til beslutningscentrene, mangel på risikovillig kapital, vanskelig adgang til information og teknologisk innovation, mangel på relevante tjenesteydelser, fravær af en »integreret« økonomisk struktur (forbindelser mellem virksomheder ne — »økonomisk isolation«).
Relevant factors are distance (geographical and socio-cultural) from decision centres, a shortage of venture capital, a lack of easy access to information and technological innovation, lack of appropriate services, and the absence of an integrated economic fabric (links between firms — economic isolation).