natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Belgien, Storbritannien og Frankrig har "kvindestrejker" vakt opmærksomhed. De har generelt været støttet kraf tigt af fagforbundene (eller i hvert fald af det lokale samfund) og har vist sig som en ny magtfaktor.
In Belgiunr the IIK ancl lbancer twonenrsstrikesr attracted sonreattention. lltrey generally received warm backing fromthe national unione (if not alwalrs fron tbe 1ocal people) ancl ehowed that anew force had emergecl.
På samme måde er det ligeledes muligt at korrigere uligheder i den sociale lovgivning, som for eksempel erstatning af ydelsen til husstande med kun én lønindtægt med en godtgørelse for børnepasning (som ikke hæmmer kvindernes erhvervsarbejde).
llhe eame measurea would also rnake it possible to rectify the inequalitiesembodied in social legielation, such as replacing the simple wage system byan allowance for baby-sitting (which doee not d.iscourage wonen working).
I hovedtrækkene gælder samme ræsonnement for udenland ske arbejdstagere.
In the nain, the same reasoning woulcl apply for irnnigrant workerg.
Der er ikke gjort forsøg på at behandle alle de bety delige kilder til ulighed på arbejdsmarkedet: forskellene mellem regioner, som er ubetydelige i Storbritannien og Forbundsrepublikken Tyskland, men mere udtalte i Frankrig og navnlig i Italien, falder ikke, selv om de måske også fører til onde cirkler, ind under de kollektive forhandlinger, da de hovedsagelig er af økonomisk art. Selv om man både i Italien og i Frankrig har afskaffet lokaltbestemte lønnedslag efter I968, skal dette snarere ses som resultatet af bestræbelserne på egnsudvikling (og virkningerne af denne udjævning har været beskedne, uden at de dog kan betegnes ubetydelige).
Regional differences, which are ineig'nificant in the IIK ancl in the Federal Republic of Gernany and nore narked in trbance and above all in ftalytrnay aleo give rise to vicious circlee, but they do not realIy pertain to colLeotive bargaining because they are essentially economic. Although ItaLy and tbance ebolisheit area abatements after 1!58, thie wae largely the resultof regional infrastructure neasures (and the effects of tbie stanclartlization were noclest although not negligible).
Den degressive lønskala for ungarbejderne er blevet begrænset eller afskaffet i Belgien, Italien, Frankrig og Danmark (men i dette tilfælde er forskellene stadig meget store, især for lærlingene).
Degressive have been reduced or aboliehed in Belgiun, Italy, in tbe latter sage the differences rqain large, scaLes for young oployees Flance antl Demrark (althoughespecially for apprenticee).
Har denne bestræbelse på at skabe lighed ikke bidraget til at gøre det vanskeligere for de unge at få ansættelse?
neaaure nay even have nade the recruitnent Ihat is a point north consldtering at a tine the employere ta:r anil social contribution of young people tnoicwhen several goriernnentsreliefs to recnrit young are offering qnoployed person6. tastly, the protection of the handicappeil ie a question of najor social inportance.
Men vi har foretrukket at koncentrere vor behandling om de meget betydningsfulde spørgsmål, som kun kan løses gennem en central indsats via decentraliserede organer.
lle have preferred to concentrate on cases which are at the same ti.ne veryimportant, require clecentralizec[ agencies to back up the central inpetus andwhich have to combat existing irnbal-ances.
Hvad enten det drejer sig om indvandrede eller inden­landske arbejdere, manuelle eller ikke manuelle arbejdere, mænd eller kvinder, hvor stor indvirkning har da en konjunkturændring?
l'lhat is the effect of the changing economic trencl on immigrants anclnationals, manual and. non-nanual workers, nen ancl wonen ?
Virkningen skulle logisk være den, at de svageste på arbejdsmar­kedet blev ramt, medmindre det offentlige eller de sociale grup­per træder til med kompensationer.
Logically it shoulalbe adverse for the weakest on the labour narket, unless the public authoritiesor social groups take conpensating measures.
Men selv om de nyligt indvan­drede arbejdere befinder sig i denne kategori, gælder det da i lige så høj grad for de andre ugunstigt stillede grupper?
Brrt even if recent imnigrantsfallwithinthiscategoryr'itisnotcertainthattheothertwoless-favoured groups cto.
Vi har allerede i forbindelse med lønningerne sagt, at den aktuelle definition af de stærke og de svage på arbejds­markedet, der igen får sin fulde betydning efter tredive år med fuld beskæftigelse, måske ikke længere er den samme.
As we said with respect to wages, the clefinition of the strong and weaknenbers on the current labour market, which is regaining its full importanceafter thirty years of full enployment, may no longer be the same.
For de manu­elle arbejdere er det sådan, at selv om de traditionelle erhverv måske ikke længere er fordelagtige (bortset fra reparation og håndværk), så er der mange fag inden for maskinindustrien eller mange kvalifikationer (der er vanskeligere at anvende i andre sektorer) inden for den kemiske industri og olieindustrien, der klarer sig godt i konkurrencen. De funktioner, der kræver højere uddannelse, kan til gengæld tabe terræn.
In the caseof manuaL workere, although the trad.itional trades are likely to give thenfew privileges (except repair work and crafts)r manü engineering tradee andmar5r skills (which are less easy to transfer) in the chemical and oi1 sectorcan stand. up well to competition, whereas occupations requj.ri.ng diplornas ofabilitynayfinclit1es6easytodoso.
For så vidt angår kvinder er grunden til, at man mener, at konjunkturerne ikke betyder et tilbageslag, en hel anden. Det er betydningen og den universelle karakter af kvindebevægelsen.
As regards lromen, the reason it is likeIy that the econonic trenil willnot act against then is quite different and lies in the scale ancl breaclthof the wonenrs novement.
Selv om de egentlige kvindesagsgrupper er en meget lille minori­tet, bliver forståelsen for de problemer, der rejser sig, stadig større og mere og mere generel. Det er på langt sigt vanskeligt at modstå en strømning, der har vundet mere end halvdelen af vælgerne for sig.
Although real feninist groups are a very smallninorityr v to men tE ahrarenesa of the issues involvecl is beconing increasinglyacute and. general. ft is alifficult in the long run to resist a novementwhich encornpassesnore than half the electorate,
Men alt kan ikke, som dette sidstnævnte tilfælde illustrerer det, give sig udtryk i lovparagraffer og overenskomst klausuler.
But as this case illustrates notc overall theee issues.
Har arbejdsmarkedets parter nogen rolle at spille i denne forbindelse?
Do the two sides of industry have a part to play in this task ?
Virksomhederne spiller nødvendigvis en rolle igennem de dispositioner, de træffer (tillader de en gift arbejder at blive hjemme fra arbejde, fordi han har et sygt barn? Vil man frivilligt udnævne en kvinde som afdelingsleder?). Men utvivlsomt også de faglige organisationer.
Theundertakings will necessarily play a part by the neasures they take. (hrilla married worker be authorized to absent himeelf because his child ie ill t{ill a wonan read.ily be appointetl. heact of division ?)
Det er en vigtigere målsætning i Italien, Frankrig og Belgien end i Tyskland, men hvilken europæisk fagbevægelse kan klare sig uden loyalitet og tillid?
Thisobjective is nore important in ltaly and France or Belgium than ln the Feileral Republic of Ge:many, but every E\ropean union novernent needs toshow a certain arnount of devotion to the cause and gooil faith.
Selv om omfanget ikke er det samme, kan man ræsonnere på samme måde med hensyn til tilnærmelsen mellem manuelle og ikke manuelle arbejdere.
Although the context is not the same, the same reasoning could be applieilto the approximation of nanual and non-nanual workers.
Ud over bestemmelserne vedrørende løn og status er det to former for meget forskellige og undertiden modstridende sociale forhold, der skal tilnærmes, hvis der skal tilvejebringes ensartethed: tillids- og bemyndigelsesforhold, der traditionelt består mellem arbejdsgiver og funktionærer, og mistillidsog kontrolforhold, der traditionelt består mellem arbejdsgiver og manuelle arbejdere.
oppoged typee of eociel relations which nust be broqght cLoser togethertf, tbere le to be any uplty. llhis lnvo!.ves thc reLationsblp of trust anditelegatlon which traditionelly links employer and employeesr ancl therelatlonshi.p of ilistrust anat supervleion whlch traditionally links enployerand nanuaL workerg.
Selv om modsætningerne i dag er overdrevne i begge retninger, gør de det i det mindste muligt at vurdere, hvor meget tillids- og mistillidsreaktioner hver for sig er kædet sam men, og i hvor høj grad de har deres egen logik.
E\ren if thie oppoeition is exceegive toclalrt in botbsenaea of the word, at least it shows to what point reactions of trust ordietrust are lnplicit in both eases and have their own logic'
Også i dette tilfælde er man på grænsen af, hvad der henhører under de kollektive forhandlinger.
Hcre again we have reached the borderline of what can be covered by colLective bargaining.
Men arbejdsmarkedets parter er, hvad enten de vil det eller ej, pålidelige eller upålidelige fortolkere af en verden af sociale forhold og ikke kun lov givere herfor.
But whether they want or not, the two sicles bf inclustry are the faithful or unfaithful interpreters and not $ust ite legislatore.
Selv om overenskomsten er deres solide fundament og deres målsætning, går den tilpasning, de foretager i forholdene
Although the contract iltätre antl objective, the walre in which they adjuet of social relationeis their nain raisonsocial relations go far beyoncl natters that are inscribed in contractg.
Tilnærmelserne mellem rivaliserende fagforeninger har hidtil kun været af begrænset omfang. Ændringerne i status og retningslinjer har ikke skabt virkeligt brud.
None of the nine European countries has experiencecl ary profound. changesin its representative organizations of em p J .o y e rs andemployees:littlehasresulted from rapprochenents between rival unions so far and the changes ofstatute or clirection have not caused any real change, As a whole,transformationsoforganizationhavebeen mod.est.
Ændringerne i organisationen har alt i alt været begrænsede. Vi skal her fremhæve ændringerne.
We sha11 underlinethe of all we muststress the great stability of these changes.Butfirstinsti-tut ions .
Til gengæld er der i disse tredive år med vækst og måske især inden for de sidste ti år sket dybtgående ændringer i den erhvervsaktive befolkning og måske i endnu højere grad i par ternes positioner og magt og i deres indbyrdes forhold.
0n the other hand., during these thirty Jrears of growth, and perhaps moreobviously in the last ten years, there have been profound. changes in the working population and perhaps even more so in respective positions andpowers anil in relations.
Måske har den største ændring fundet sted i befolkningens overbevisning og filosofi. Indtil slutningen af 60'erne var der sket en økonomisk udvikling, som bl.a. førte til en forbedring af levestandarden, større social retfærdighed, "modernisering" og opretholdelse af den internationale konkurrenceevne.
The change in beliefe and philosophies is perhapseven moreradical:-uptotheencl of the 1!50s, the various forms of econonic developnent (by leading to better living standarcls, furthering social justice, promotingmod.ernizationormakingitpossibletokeep up with competition) haA., despi.tediverginginterestsand. confl-ictingprovided commong?ound for unilerstandj_ng and., more important, internationaloutlooks,a source of common conviction.Ttrisconvictionfoundexpressionintheferventbeliefin planning in trbance, social planning in 3e1giun, the social market economyin the Federal Republic. ftre emergence of new problems and sharpening conflictsof interest have reduced. this cornmonground.
Denne udvikling gav, trods forskelligartede interesser og under tiden modstridende perspektiver, grundlag for forståelse og i endnu højere grad en fælles overbevisning.
Doubts regariting the benefits ofgrowth have und.errnined the conviction; the re-energence of unernployment anclthecrisishaveputanendtotheeconomi.c conditionswhichfostereäit.
Denne overbevisning gav sig udtryk i "den ivrige forpligtelse" til at foretage plan lægning i Frankrig, rammeaftalen (programmation sociale) i Belgien og den sociale markedsøkonomi i Forbundsrepublikken Tyskland.
fnnoetcountriesraclicalninoritieshave developedornadethenselvesheard.Some ofthelargetradeunionshavestiffenecltheirpositionsanilstand aloof fron the conmon comnitments (some have reverted to their trad.itional attitutLe of opposition).
Tvivlen om vækstens positive sider har undergravet overbevisningen. Arbejdsløsheden og krisen har fjernet de økonomiske betingelser, der fik den til at spire.
One of the morefrequently quoted. exanples of this reversal of prevailing id€as was the transition in the Netherlands (perhaps not total or irreversibte) from a harrnonious conceptiontoaconflictualconceptionofrelations.
Nogle af de store fagforeninger har indtaget en stiv holdning og taget afstand fra de fælles forpligtelser (nogle har på ny indtaget deres traditionelle oppositionsholdning).
Similarly, liberal-isrn, often sonewhat lethargic or purely defensive,has again become a living conviction of employers (the change is particularlyremarkable in trbance).
Denne nye militante holdning har vist sig på nye områder. Den har ofte vendt op og ned på teorierne.
It has been the inspiration of a social policy thathas been vigorous at times ancl at times has taken the offensive.
Omvendt er liberalismen, der ofte var lidt svækket eller rent defensiv, igen blevet en levende overbevisning hos arbejdsgiverne (ændringen er især bemærkelsesværdig i Frankrig).
atrignmenttookp1ace,and. to the growing tend.ency for scatt er (ttre Netherland.s provid.es a good exarnple).
Disse ændringer er ikke er resultat af det aktuelle klima. De hviler på ændringer i perspektiverne og i aktionsmidlerne, og først og fremmest naturligvis på den forandring, parter ne selv gennemgår.
when themajorpolicypoliticalforcesto cause. lltrey sten froru changecL attituilegfrom changes in the participante lltrese changes are not without and- meang of action, andl above all thernselves.
2.1 - Nye parter
2.1 llhe emerFence of new parties
Selv om de ni lande inden for Fællesskabet endnu er meget forskellige på det økonomiske og sociale område, hvad angår bruttonationalprodukt pr. indbygger og fordeling af arbejdsstyrken på hovedsektorer og endnu mere på de enkelte erhverv, er udviklingstendenserne i arbejdsstyrken til gengæld meget ens. Uden at forsøge en detaljeret sammenligning, som det ikke tilkommer os at foretage, kan man gøre opmærksom på nogle fælles hovedtræk: nedgangen i land befolkningen (selvstændige, forpagtere eller landarbejdere), der naturligvis har været størst, hvor der har været en stor landbrugsbefolkning (Frankrig, Italien og Irland); den mere generelle ned gang i antallet af selvstændige både på grund af en nedgang i an-
Although there are stil1 fairly witle econonic and social ilifferencesbetween the nine EDCllember States as regards gross national product percapita or the clistribution of the working population a,roongthe largesectors and even nore among the branches, the trencls in the latter arevery similar. l{ithout attempting argr detailed conparison, which we arenot qualified to d.o, we nalr note eeveral- major features in comonr eucbas the fall in agricultural workersr whether lanclownerer farmers oremployees, which is of course all the nore.etriking ln countries Ytheretbis population ha,clremaincd large (Ibance, Italy anit lreland.); or nore generally the fall in the nunber of self-mployed workerer as a resuLt ofthe faII in the agricultural gopulation, and in the nunber of crafümenttraders anil mall induetriallsts, following nergers of unilertakings.
En del af de nye lønmodtagere stammer fra afvandringen fra landbruget (navnlig i Frankrig og Italien), fra indvandringen fra stadig fjernere lande indtil stoppet i 1973-1974 og fra til gangen af kvinder til arbejdsmarkedet, der er steget særlig inden for de sidste år (især i Danmark, Storbritannien og Frankrig hovedsageligt). Med hensyn til fordelingen af disse lønmodtagere pr. faglig og social kategori er der en langsommere stigning eller ingen stigning (i procent) af arbejdere, og de ikke-manuelle ar bejderes andel er efterhånden den største (takket være udviklingen i servicesektoren og især i den offentlige sektor, men også som følge af den stigende andel af ikke-manuelle arbejdere inden for forarbejdningssektoren).
Sone of the new gcoployeesa,re the product of the flight fron rural areaa (especialLy in France a,nd Italy), imigration, fron ever Dore ilistant placee untit ite etoppa€e in1973-74, a,nd tbe increasing emplolment of wonen, which wag particularlyrapld. recently (Denmark, the IIK a^nd France ln particular). the breaMown of these anployees by sooio-occupationel categories ehows a slow or ni1(percenta,ge) lncrease of nanual workers antl the gradual donina,nce ofnonqanual workers (as a regult of the trentl tn the tertiary sector andperhaps especially the public sector but also of the growing proportionof non-ma,nual workers in the eecondary induetries).
Blandt disse er det ikke kategorierne af funktionærer (handels- og især kontorfunktionærer), der er steget hurtigst, men de faglærte eller højt kvalificerede kategorier, teknikere, mellemteknikere og højerestående funktionærer.
Ilere the nost rapidincreese has not been a,nong the categoriee of onployees (in the tradegand above all office workers) but arnong the skilled or highly skilledcategoriee of technioians and uidille or senior executive staff.
Blandt arbejderne har fordelingen pr. kvalifikation ikke ændret sig radikalt. Trods nedgangen i visse traditionelle fag og fremkomsten af industrier, der kræver ringe faglige kvalifikationer hos de ansatte (elektronik, husholdningsapparater), og selv om den geografiske decentralisering har bevirket, at der i de små kommuner er kommet flere fabrikker med ufaglærte arbejdere end planlægningsafdelinger, er den plads, der er blevet frigjort ved nedgangen i antallet af arbejdsmænd næsten ligeligt blevet udfyldt med specialarbejdere og faglærte, idet sidstnævnte oftest er i overtal.
Anongnanual workers, the breakdown'by gualification hae not changed radicallyln spite of the d.ecline of ocrtain traditional trades and the growthof inclugtries €nploying faiily unskilled uar4power (gleotronics anddonestic equipnent)i antl. although geographicaL decentralization has sentnore factoriee eurpl.oying unskiLled workers than nethode atu$r d.epartnentsinto the mall comnunes, the ennpty space left by the fal1 in unekilleillabour hae been occupled alnoet fir1Ly by eesri-skilled or skilleil labourloften nainly the latter.
Ændringerne har været dybtgående. Selv i et land som Frankrig, der i høj grad har beskyttet sit landbrug, var der i 1975 flere mellemteknikere og højere funktionærer end landbrugere.
llhe changes are profound.
Servicesektoren vokser stadig i forhold til forarbejdningssektoren. Uddannelsesniveauet er blevet højere, og der har været en særlig hurtig stigning i antallet af studerende ved universiteterne. ne.
Ihe teqtiary sector is gaining nore a,nd noreground in relation to the eeoondary. llhe level of education has risen a,nalthe proportion of univeraity students has risen particularly quickly.
Hvilke konsekvenser får denne udvikling, der er vel kendt, og som vi opridser for fuldstændighedens skyld, for par terne i de kollektive forhandlinger?
familiar collective this to llhat consequencets can be d.rawn fromd.escriblngpromemorib,fortheparties picturerwhichwe arebargaining?
Teorien om "den nye arbejderklasse", som i Frankrig har haft reel indflydelse på det fagforeningsmæssige og det poli tiske liv, gik ud på, at de tekniske ændringer og navnlig de æn dringer, man har samlet under begrebet automatisering, skulle forbedre de pågældende arbejderes kvalifikationer og tilnærme dem til teknikerne og de højerestående funktionærer.
Ttre id.ea of a Inew working classr, which in France had a real influenceon union anil political 1.ife, presuned that technical changes, especiallythose grouped. uniler the terrn autonation, would increase the ski11s of theworkers concerned. and. bring then closer in line with the technicians and executives.
Dette skulle fremme integrationen i virksomheden og virksomhedssammenholdet fremfor kategorisammenholdet, fordi disse kvalifikationer var vanskelige at anvende i andre erhverv.
Moreover, since these skil1s were less transferable, there would be greater integration within the undertaking, which would encourageworkplace solictarity rather than solidarity arnong categories.
De privilegerede i forbindelse med automatiseringen kunne således blive arbejderklassens avant-garde og åbne nye veje (aktion på virksomhedsniveau, interesse for ledelse) til en aktion på fagforeningsniveau.
The privilegeilworkers in autonation could. thus become the avant garde of the working classesanil pave the way for new union action (workplace action, interest in management).
Den store bølge af konflikter, der har været siden 1968, har i det væsentlige afkræftet denne teori. Tilfældet Italien er et særlig godt eksempel.
The great wave of disputes starting in '1!68 largely refutetl this interpretation.
De unge har ofte en bedre uddannelse end tidligere (om ikke andet så på grund af udvidelsen af undervisningspligten), men de er på ingen måde pri viligerede.
Young, often better informed than in thepast(ifonlybecause oftheextensionofcompulsoryschooling),they noway aprivileged class.
De har haft den centrale rolle i konflikterne og strejkerne, fordi de var bedre placeret, fordi deres strategiske position var central i forhold til produktionen (og specialister ne, der har sluttet sig til dem, har ofte, fordi de var placeret anderledes, haft en rolle som hjælpere eller reserver).
They played a central and strikes because they were well placed to do so-strategic position in productlon (the pro{essionals wereneverthelessinpart in the disputes ancl helct a central, role because theirandexecutivesimportance.
Forbindelserne til teknikerne og de højerestående funktionærer har hver ken været særlig omfattende eller haft nogen strategisk betydning.
who joined them often playecl a supporting and balancing positionwasguitectifferent).Allianceswithtechnicianswere neither very wid.espread nor of any gTeat strategic
Konklusionerne af en nøje analyse af krisen i I968 i Frankrig
The same conclusions nust be drawn even fron a itetaileil analysis of the 1!68 crisis in Fbance (which is not to say that different problems cliit not arise, as wepointedoutinthefirstsection).
ville ikke blive anderledes (hvilket ikke vil sige, at der ikke er opstået nye problemer både i det ene og det andet tilfælde). I første afsnit har vi allerede påvist dette.
of prosperity, house ownership and the deeire to provide for thd ftrturer to the ertent of becomlng aseinilated with the niddle employecs a^nd clerical staff. tere again a careful hae nade this simplified picture look guestionable.
Mod sat havde forbedringen af arbejdsvilkårene, den sociale sikring og højnelsen af levestandarden i Storbritannien gjort tanken om en new working class populær; den var så borgerliggjort af over floden, egen bolig og det nye velfærd, at den blev stillet på linje med funktionærernes middelklasse.
class of white-collarexamination of reaLity Tlre prosperoua EngLish workere in the new towns anil ercpancling firms, who earn high wagesr have infect changed.
Familielivet og privatlivet er mere centralt (med de former for forbrug, som det medfører).
Ihey are lese bound by traditional craft and incluetrialsolialarltiee.
Men de er ikke blevet småborgerlige. Når de har købt hus, stemmer de fortsat på arbejderpartiet (i hvert fald stor set; dog kan dette æn dre sig, hvis de køber hus i et middelklassekvarter).
1!treworking environnent has becorne Less of a living environnent.Ibmily life and private life have becone nore central concerns (together withthe forms oi consumerim thby pronote).