natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pengepolitik og Det europæiske monetære System
Monetary policy and the European Monetary System
Økonomiskpolitiske problemstillinger Indrammet .De vigtigste pengepolitiske foranstaltninger Indrammet .Privat anvendelse af ECU
Box: Main measures of monetary policy Box: Private use of the ECU
Udviklingen i de løbende poster på Fællesskabets betalingsbalance 8.4.
Box: The Community's bilateral trade with the US and Japan, 1979-84
Indrammet .Fællesskabets bilaterale samhandel med De forenede Stater og med Japan: 1979-1984
Box: Macroeconomic aspects of the adjustments of balances on goods and services in the Community
Indrammet .Makroøkonomiske aspekter af EF-medlemsstaternes til pasning af vare- og tjenestebalancerne
Some model simulations of the impact on employment of labour cost and demand adjustments
Modelsimulationer af effekten af lønjusteringer og ændring af den endelige efterspørgsel
Wage adjustment policies: isolated country actions without demand measures
Arbejdsmarkedet i EUROLINK
Some examples of wage adjustments in isolated country actions combined with demand policy measures
Løndæmpende politik: isolerede foranstaltninger i de enkelte lande uden efterspørgselsstimulerende tiltag
Wage adjustment policies: joint action by all European countries without demand measures
Produktionsindikatorer og samlet konjunkturbarometer — EF BNP-vækst og inflation i Fællesskabet Nøgletal for virksomhedssektore, EF 4 Trenden i erhvervsinvesteringerne — Det europæiske Fællesskab (konjunkturindikatorer) Bruttoafkast på den investerede kapital: EF og USA Arbejdsstyrke, befolkning i de arbejdsdygtige aldersklasser og antal beskæftigede i EF og medlemsstaterne Opsparingskvote, forbrugerprisstigning og forbrugertillidsindeks, EF Husholdningernes opsparingskvote, EF 5 De offentlige indtægter og udgifter i procent af BNP — EF 8 19701985 Pengepolitiske målsætninger og faktiske resultater, 1982-1984 Kortfristede rentesatser på pengemarkedet (ultimo måneden) Afkast af langfristede statspapirer (ultimo måneden) Udviklingen i EM S-valutaerne og drakmen i forhold til EMS Bilaterale kursforskelle i EMS Divergensindikator Udviklingen i de toneangivende valutaer og EMS i forhold til ECU Rentesatser i EF og USA og det offentlige underskud i USA Indikatorer for konkurrenceevnen
Indicators of output and economic sentiment in the EC GDP growth and inflation in the Community Elements of the appropriation account of enterprises, EC 4 Trend in industrial investment — European Community (business survey indicator) Gross rate of return on invested capital: EC and USA Labour force, population and active age groups and employment, EC and Member States Savings ratio, consumer price inflation and consumer confidence indicator, EC Household savings ratio, EC 5 General government revenue and expenditure, EC, as % of GDP, 1970-85 Monetary targets and outturns, 1982-84 Shortterm money market interest rates Longterm government bond yields Movements of EMS currencies and the drachma against the EMS Bilateral spreads in the EMS Divergence indicator Movement of major currencies and the EMS against the ECU Interest rates in the EC and the USA, and the USA Government deficit Indicators of competitiveness
»Økonomisk årsoversigt 1984-1985« indeholder en detaljeret analyse af den økonomiske situation i Det europæiske Fællesskab, således som den vurderes af Kommisssionens tjenestegrene i efteråret 1984.
The 'Annual Economic Review 1984-85' presents a detailed analysis of the economic situation of the European Community as assessed by the services of the Commission in the autumn of 1984.
Som i tidligere år omfatter oversigten kapitler om de vigtigste analyseområder : udsigter på kort og mellemlang sigt, arbejdsmarked, f inans- og pengepolitik samt betalingsbalance.
As in previous years the review includes chapters on the major areas of analysis: the short- and mediumterm outlook, the labour market, budgetary and monetary policy and the balance of payments.
I år indeholder oversigten desuden en mere omfattende analyse af husholdningernes indkomster og udgifter samt et særligt kapitel om den funktionelle indkomstfordeling, rentabiliteten og virksomhedernes finansielle stilling.
This year's review, in addition, presents a closer examination of income and expenditure of households and includes a chapter dealing with the main aspects of functional income distribution, profitability and the financial position of enterprises.
Endelig foretages der i sidste kapitel en komparativ analyse af forskellige økonometriske modellers reaktion på spørgsmål af relevansfor beskæftigelsespolitikken.
A final chapter presents a comparative analysis of the response of various econometric models to questions relating to employment policy.
Efter en periode med kraftigt faldende investeringer og be skæftigelse skete der i 1983 en markant forbedring af virk somhedernes finansielle situation, og denne ventes at forbedres yderligere i 1984 og 1985 (kapitel 3).
Following a period of deep cuts in investment and employ­ment the financial situation of enterprises improved mark­edly in 1983 and is expected to show further improvement in 1984 and 1985 (Chapter 3).
Det er derfor både sandsynligt og muligt, at der vil indtræde et vist investeringsopsving i 1984 og 1985.
A certain recovery of invest­ment in 1984 and 1985 is therefore both likely and feasible.
Som tidligere kan det imidlertid forventes, at under forudsætning af uændret politik og rentabilitet vil investeringernes evne til at skabe øget produktion og beskæftigelse forblive mindre i Fællesskabet end i De forenede Stater og Japan.
However, as in the past, the efficiency of investment in generating output and employment is, on the basis of present policies and profitability levels, expected to remain weaker in the Community than in the United States and Japan.
Fællesskabet er nu på vej ud af den længste recession, Europa har oplevet siden sidste verdenskrigs afslutning.
The Community is now moving out of the longest recession in the European post-war economic history.
Selv om afmatningen oprindelig satte ind som en reaktion på oliepris stigningen i 1979 og den internationalt fremkaldte stigning i realrentesatserne, må opbremsningen af den økonomiske vækst tillige tilskrives mere fundamentale svagheder ved Fællesskabets økonomi: mangel på fleksibilitet på markederne for varer og produktionsfaktorer, stigning i de offent lige udgifter i forhold til BNP, tiltagende underskudsbudgettering og heraf følgende vækst i den offentlige gæld samt reallønsstigninger ud over den samlede faktorproduktivitets stigningstakt.
Although the recession was initially prompted by the oil price increase in 1979 and the internationally determined increase in real interest rates, the slowdown of expansion was also a reflec­tion of more fundamental weaknesses in the Community economy: the lack of flexibility in goods and factor markets, the rise in public expenditure in proportion to GDP, the increasing use of deficit financing with a consequential rise in public debt, and real wage increases in excess of the rate of increase in factor productivity.
Desuden har regeringerne i tiltagende grad godkendt, at så længe økonomien er domineret af strukturelle svagheder, er det ikke muligt at sikre en varig vækst i den reale produktion og i beskæftigelsen ved hjælp af ekspansiv efterspørgelsstyring og nedskrivning af vekselkursen.
Moreover, governments have been increasingly aware that as long as the economy is dominated by structural weaknesses, expansionary demand management policy and exchange rate depreciation are un­able to bring about a lasting expansion of real output and employment.
Den økonomiskpolitiske strategi har derfor i 1980'eme i højere grad taget sigte på at bekæmte inflationen og fjerne hindringerne for en vækst på mellemlang sigt, hovedsagelig ved at begrænse væksten i de offentlige udgifter og nedbringe de strukturelle budgetunderskud.
Consequently, the economic policy strategy in the 1980s has been determined more with a view to combat­ing inflation and eliminating the obstacles to growth in the medium term primarily by way of restricting the growth in public expenditures and reducing structural budget deficits.
Det lover godt, at der begynder at vise sig i hvert fald et vist råderum for den økonomiske politik i en række medlemsstater.
It is a promising feature that at least some room of ma­noeuvre for economic policy begins to be reinstalled in several member countries.
Ledighedsproblemet står i centrum for de økonomisk-politiske overvejelser inden for Fællesskabet. Selv om bruttonatio nalproduktet forventes at vokse i øget tempo, ventes beskæf tigelsen at stagnere i 1984 og 1985 (kapitel 4).
The problem of unemployment is at the centre of policy concern in the Community.
En analyse af en række arbejdsmarkedsindikatorer viser, at et givet antal ledige stillinger i de seneste år har været forbundet med et højere ledighedsniveau, end det var tilfældet i begyndelsen af 1970'erne. Dette tyder på, at der er sket en stigning i den ikke-konjunkturbestemte del af ledigheden.
An examination of labour market indicators shows that in several Member States a given level of vacancies in recent years has been associated with higher levels of unemployment than seen in the early 1970s, suggest­ing an increase in the non-cyclically determined part of unemployment.
På tilsvarende måde har en given udnyttelsesgrad for produktionskapaciteten inden for forarbejdningsindustrien i de seneste år været forbundet med langt større arbejdsløshedsprocenter end i begyndelsen af 1970'erne.
Similarly, in recent years a given rate of utilization of productive capacity in manufacturing industry has been associated with much higher rates of unemploy­ment than in the early 1970s.
En stor del af den nuværende arbejdsløshed inden for Fællesskabet må derfor tilskrives lønomkostningernes høje niveau samt fleksibilitetshæmmende faktorer på arbejdsmarkedet.
This indicates that a large part of present unemployment in the Community may be attributed to the high level of labour costs and to labour market rigidities.
Der foretages derfor i år en detaljeret analyse af problemet vedrørende stivheder på arbejdsmarkedet samt af mulighederne for at udforme en politik, som kan øge fleksibiliteten.
The problem of labour market rigidities and of designing policies to increase flexibility is therefore examined in detail this year.
Selv om det tager en vis tid, før de positive virkninger af de finans- og pengepolitiske konsolideringsbestræbelser fuldt ud kommer til udtryk i den økonomiske aktivitet, har op bremsningen af inflationen i 1983 bevirket, at erhvervsklimaet og husholdningernes disponible realindkomst og for mueforhold er blevet forbedret.
Although the positive effects of budgetary and monetary consolidation efforts will take some time to be fully reflected in economic activity, the slowdown of inflation in 1983 has resulted in an improvement in the business climate and in household real disposable income and wealth.
Desuden har Fællesskabets eksport til tredjelande været kraftigt stigende i 1984.
In addition, in 1984, the Community has experienced a fast increase in exports to third markets.
Trods produktionsnedgange som følge af strejker i en række medlemsstater ventes væksten i bruttonationalproduktet at have andraget omkring 2\ % i 1984, og BNP kan meget vel vokse med yderligere 2\ % i 1985 (kapitel 2).
Despite loss of output due to strikes in several Member States, gross domestic product is expected to rise by some 2'A% in 1984 and may expand by a further 2'λ% in 1985 (Chapter 2).
Disse vækstrater er imidlertid ikke tilstrækkelige til, at arbejdsløsheden kan nedbringes, og de mellemfristede udsigter for produktion og beskæftigelse er fortsat — som følge af de vedholdende strukturelle svagheder og de høje reale lønomkostninger — aldeles utilfredsstillende.
These growth rates are, however, too modest to result in a reduction of unemploy­ment, and the mediumterm outlook for output and employ­ment remains — in view of the persistent structural weak­nesses and the high real wage costs — totally unsatisfactory.
Indledning stelle situation nu er i bedring; der er derfor udsigt til et vist opsving i det private forbrug i 1984 og 1985.
Annual Economic Review 1984-85 convergence of exchange rates within the Community de spite the appreciation of the US dollar.
sammenhold inden for EMS har tillige skabt grundlaget for de stabile valutakursforhold inden for Fællesskabet og det til trods for den amerikanske dollars appreciering.
Nevertheless, the tendency for public debt to increase in proportion to GDP is expected to con tinue in 1984 and 1985 except in Germany (where a stabilization of this ratio seems likely in 1984) and in the United Kingdom (where the decline in the debt/GDP ratio observed in the last many years is expected to continue).
Det forhold, at der atter er overskud på Fællesskabets betalingsbalance, har også skabt større albuerum (kapitel 8).
A larger degree of freedom has also been brought about by the return to surplus in the current account of the Community's balance of payments (Chapter 8).
Den stadige nedbringelse af underskuddet over for OPEC-landene og den seneste bratte forbedring af Fællesskabets handelsbalance over for De forenede Stater (trods fortsat lav eksport til de stærkt gældstyngede udviklingslande) til sammen bevirket, at betalingsbalancens løbende poster, som i 1980 udviste et underskud på 36 mia dollars, atter kom nogenlunde i ligevægt i 1983/1984 og forventes at forbedres yderligere i 1985.
In fact with increasing OPEC absorption and,more recently, the sharp improvement in the Community's trade balance with the United States (and despite persistent weak exports to the highly indebted LDCs) the current external account, which had shown a deficit of 36 000 million dollars in 1980, moved roughly into an equilibrium position in 1983/84 and is ex pected to improve further in 1985.
Danmark, Grækenland og Frankrig er de eneste lande, for hvis vedkommende der forventes under skud over for udlandet i 1985.
Only Denmark, Greece and France are expected to record external deficits in 1985.
Som del fremgår af kapitlet vedrørende pengepolitikken (kapitel 7), forventes den langfristede realrente også i 1985 som følge af udefra kommende bindinger at ligge på et klart højere niveau end i årene før den anden olieprisforhøjelse og det til trods fór, at der har været ført en forholdsvis neutral pengepolitik.
As shown in the chapter on monetary policy (Chapter 7), influenced by the external constraints real longterm interest rates even in 1985 are expected to remain considerably higher than in the years up to the second oil price increase and this despite a rather neutral stance of monetary policy.
Den indenlandske kreditudvidelse og især stigningen i den offentlige sektors krediteftersporgsel er bremset kraftigt op.
The rate of domestic credit expansion and, notably, of the public sector's credit demand has slowed down considerably.
Den udvidede samordning af pengepoli tikken inden fór Det europæiske monetære System har uden tvivl i hoj grad bidraget til den stabile valutariske udvikling inden fór Fællesskabet og muliggjort en mere omfattende afkobling mellem de europæiske og de amerikanske rentesat ser, end det ellers ville have været muligt.
The advanced coordination of monetary policies within the European Monetary System has, without any doubt, greatly contributed to the high degree of monetary stability within the Community and allowed a greater degree of decoupling between European and American interest rates than would have been possible otherwise.
Dette forhold har åbnet mulighed for i hojere grad al tilpasse pengepolitikken inden for Fællesskabet efter de interne behov, selv om disse isoleret betragtet kunne begrunde et endnu lavere niveau for realrenten i de störste medlemsstater. Del monetære
This has provided a larger scope for adapting the stance of monetary policy in the Community to domestic needs although internal require ments alone would call for lower real rates of interest in the major member countries.
Som følge af ledighedsproblemets størrelse forsøger Kom missionens tjenestegrene at anslå forskellige økonomisk-politiske foranstaltningers indvirkning på beskæftigelsen.
Given the scale of the unemployment problem, the Commission services are attempting to estimate the effects on employment of various policy measures.
Det fremgår af en detaljeret analyse af de vigtigste økonometriske modeller, som er tilgængelige for Kommissionens tjenestegrene (kapitel 9), at modellerne giver ret uensartede resultater, hvad angår den anslåede beskæftigelsesvirkning af en londæmpende politik.
A detailed analysis of the main econometric models available to the Commission services(Chapter 9) demonstrates quite large differences as between models with respect to the estimated impact on employment of a policy of wage restraint.
Disse forskelle skyldes som regel modellernes specifikationer og repræsenterer ikke nødvendigvis nogen underliggende økonomisk realitet.
These differences are most often due to the model specifications and cannot necessarily be assumed to represent the underlying economic reality.
Selv om resultaterne varierer stærkt fra model til model, viser alle simulationer, at en dæmpning af reallönnen kombineret med en fastholdt vækst i BNP i løbende priser kan have ret kraftig indvirkning på beskæftigelsen.
Although simulation results vary considerably from model to model, all simulations suggest that real wage moderation combined with a constant growth of nominal GDP could have a relatively strong positive impact on employ ment.
Midlet til en varig nedbringelse af ledigheden inden for Fællesskabet er derfor en kombination af londæmpning og en penge- og finanspolitik, der tager sigte på en jævn vækst i efterspørgslen i løbende priser, samt foranstaltninger til at fjerne hindringerne for en forøgelse af den potentielle produktion.
Wage moderation, monetary and fiscal policies aimed at providing an even path of nominal demand growth and measures designed to remove obstacles to the expansion of potential output are all jointly required to permit a sustain able reduction in unemployment in the Community.
Økonomiske udsigter på kort og mellemlang sigt
The economic outlook in the short and medium term
1984 er det første år efter den markante konjunkturafmatning i 1980-1982, som i sin helhed har været præget af konjunkturopsving i verdensøkonomien.
1984 marked the first full year of recovery in the world economy from the deep recession of 1980-82.
Opsvinget indledtes i USA, hvor produktionsstigningen har været kraftigt accelererende igennem det sidste år.
The upturn has been led by the United States where output growth has risen strongly over the last year.
Denne vækst har igen tiltrukket import fra resten af verden og også der medført stigende produktion.
This expansion has in turn drawn in imports from the rest of the world and led to a recovery of output there too.
Det internationale økonomiske klima forventes generelt at være gunstigt for en økonomisk vækst i Europa i 1985, selv om vækstraten for verdenshandelen vil falde noget.
The international environment is expected to remain generally favourable to economic expansion in Europe in 1985, though the rate of growth of world trade will slow somewhat.
Indenfor Fællesskabet er opsvinget sket lidt hurtigere, end det blevforudsagt i den sidste økonomiske årsoversigt.
Within the Community the recovery has progressed slightly faster than predicted in the last 'Annual Economic Review'.
Eksporten og investeringerne har været den endelige efterspørgsels mest dynamiske elementer, hvilket investeringerne sikkert fortsat vil være i 1985.
Exports and investment have been the most dynamic elements of final demand, and the latter is likely to remain so in 1985.
Inflationen er stadig aftagende, men arbejdsløsheden vil sandsynligvis fortsætte med at stige.
Inflation is still falling but unemployment is likely to continue rising gradually.
De seneste prognoser udviser en stigning i Fællesskabets bruttonationalprodukt på ca. 2^% i både 1984 og 1985.
The latest forecast shows real gross domestic product in the Community rising by around 2'A% in both 1984 and 1985.
På mellemlang sigt udviserfremskrivningens grundforløb en gennemsnitlig økonomisk vækst i Fællesskabet på 2\Vo årligt.
In the medium term, the central projection sees the rate of economic growth in the Community reaching 2xA%lyear.
På trods af det gradvis aftagende demografisk betingede pres på arbejdsstyrken på mellemlang sigt forventes arbejdsløsheden stadig at ligge på 11\% i 1988.
In spite of the gradual elimination of demographic pressure on the labour force over the medium term, the unemployment rate is still projected to be about 11 'A% in 1988.
Disse utilfredsstillende udsigter på mellemlang sigt — især med hensyn til beskæftigelse — understreger, hvor nødvendigt det er omgående at iværksætte den udbudspolitik, der er gjort redefor i Økonomisk årsberetning.
This unsatisfactory mediumterm picture, especially in terms of labour, underlines how necessary and the urgent the supply policies outlined in the 'Annual Economic Report ' of the Community are.
Siden sidste udgave af Økonomisk årsberetning udkom, er det internationale økonomiske klima blevet mere gunstigt.
Since the last 'Annual Economic Review' was published, the international environment has become more buoyant.
Dette skyldes i vid udstrækning den hurtige vækst i USA's økonomi, som igen har stimuleret væksten i verdensproduktionen.
This is largely due to the rapid growth of the United States economy which has stimulated world output growth.
Udviklingslandene har oplevet et betydeligt opsving i deres eksport og til dels gennem importbegrænsninger en forbedring af betalingsbalancestillingen.
The less developed countries have benefited from a considerable recovery in their exports and, partly through limitations on imports, in their current account positions.
På trods af den accelererende verdensproduktion har råvarepriserne udtrykt i dollars været lave ingennem det sidste år, selv om disse priser er steget noget udtrykt i ECU.
In spite of the accelerating growth of world output, commodity prices have been weak in dollar terms over the last year, although in ECU terms these prices have risen somewhat.
Denne udvikling har virket fremmende på Fællesskabets eksport, produktion og investeringer, og der har ikke været tale om nogen stigning i inflationen i kraft af importpriserne.
These developments have stimulated Community exports, output and investment while not leading to an acceleration of in flation via import prices.
(som blev påvirket af den stærkt stigende beskæftigelse og af stigende realindkomster) og en nedgang i opsparingskvoten.
ted by strongly growing employment as well as rising real wages) and a fall in the savings ratio.
De faste erhvervsinvesteringer steg i anden halvdel af 1983 og første halvdel af 1984 med over 20% i faste priser, og stigningen i boligbyggeriet var endnu mere markant. Lagerændringerne bidrog også kraftigt til væksten i denne periode.
Business fixed investment rose by over 20% in real terms in the second half of 1983 and the first half of 1984, and housing was even more buoyant.
Der skete en stærk påvirkning af importen, således at handelsbalancen udtrykt i faste priser blev forringet. Faktisk forventes importen i faste priser, som allerede i 1983 steg med 7 j%, at stige med over 25%, i år, medens eksporten i faste priser, som faldt med ca. 6% i 1983, forventes at stige med kun 5% i 1984. De indikatorer, der er til rådighed, viser imidlertid tilsammen, at den hastige økonomiske eks pansion er aftaget noget på det sidste.
There was a strong spillover into imports so that the real trade balance deteriorated.
Boligbyggeriet synes at være aftagende på grund af den høje rente, hvilket også synes at have en negativ indflydelse på andre investeringer og på købene af varige forbrugsgoder. De første overslag over BNP i faste priser i tredje kvartal 1984 tyder på, at væksten er faldet til ca. 4% på årsbasis.
Residential construction seems to be weakening in the face of high interest rates, which appear to be negatively affecting other investment and purchases of consumer durables.