natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12.4 De vigtigste indførte landbrugsprodukter og levnedsmidler
12.4 Main Imports of Agricultural and Food Products
% af den samlede
Million
% af den samlede land­brugs­udførsel ndfrtr^pl■ —MM ' w JC ι .
% Of total ag. imports
Majs, ikke malet Olieholdige frø og
Unmilled maize Oil seeds and
Kaffe Råtobak
17,1 14,6 nuts Cotton
Træ, forarbejdet Kaffe Frugter, friske eller tørr. Olieholdige frø og
Oil seeds and nuts Unmilled maize Coffee Raw tobaccos Timber simply worked Crustaceans, molluscs
Træ, groft hukket el . skåret Alkoholholdige drikkevarer
Cocoa Meats, fresh, chilled or frozen Milk and cream
Kød, fersk, kølet, frosset Fisk, friske, kølede, frosne Ris
Meats, fresh, chilled or frozen Fish, fresh, chilled or frozen Rice
Vegetabilske fibre Andre olieholdige frø
Plant fibres Other oil
Kilder: EUR 10 ­ EUROSTAT Spanien og Portugal ­ FN (Comtrade)
Source: EUR 10 - EUROSTAT Portugal and Spain - UN (Comtrade)
Milken: Det store hovedbrud for det europiiske landbrug
Milk: problem child of European agriculture
Det europiiske landbrug i 1980' erne
European agriculture into the nineteen- eighties
Fødevareindførsel til Fillesskabet New Zealand-sagen
EEC food imports: the New Zealand file
Forbrugerinteresser i forbindelse med den filles landbrugspolitik
Aspects of the common agricultural policy of concern to consumers
Fillesskabets udvidelse
The enlargement of the Community
En ny filles markedsordning for sukker fra 1. Juli 1981
FR exports A new common organization of .the markets
En ny fillesskabspolitik vedrørende land brugsstrukturer
A new common agricultural structure policy
Finansieringen af den fiUes landbrugspolitik vedrørende markedsordningerne - EUGFL, Garantisektionen
Financing the market side of the common agricultural policy - EAGGF-Guarantee
Den Fzlles landbrugspolitiks bidrag til den økonoiiske udvikling i Fillesskabet
The contribution of the common agricultural policy to the economic development of the Community
Veterinär lovgivningens udvikling
The development of veterinary legislation
Mekanismer i de filles markedsordninger for landbruget: Animalske produkter
Mechanisms of the common organization of agricultural markets - livestock products
De landbrugsmissige aspekter ved udvidelsen af De europeiske Fallesskaber: Portugal
The agricultural aspects of enlargement of the European Community: Portugal
Den falles landbrugspolitik og samhandelen med landbrugsprodukter mellem EF og udviklingslandene landene
The common agricultural policy and agri cultural trade with the developing countries
Den falles landbrugspolitik og levnedsmiddelindustrien industrien
The common agricultural policy and the food industry
Til de Sydlige regioner i Fillesskabet - de integrerede aiddelhavsprogrammer
For the Southern Regions of the Community - The integrated Mediterranean programmes -
Generel beskrivelse af det fælles landbrugsmarkeds mekanismer : Første del : Vegetabilske produkter
Income disparities in Agriculture in the Community
Anden del : Animalske produkter
- Part 2 : Animal products
Udsigterne for udbud af og efterspørgsel landbrugsprodukter frem til 1990
Supply and demand in agricultural products outlook to 1990
DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS FØDEVAREHJÆLP
European Community
DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS FØDEVAREHJÆLP
THE EUROPEAN COMMUNITY'S FOOD AID
Luxemburg: Kontoret for de Europæiske Fællesskabers officielle publikationer, 1987
Luxembourg: Office for Officiai Publications of the European Communities, 1987
DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS
THE EUROPEAN COMMUNITY'S
Udarbejdet af : K.V. ARROWSMITH
Directorate-General
Adskilt af tusindvis af kilometer lever der i Sahel, Moçambique, Bangladesh, Bolivia, Filippinerne og i mange andre lande mennesker, under forhold, der er præget af ødelæggende underernæring og den yderste fattigdom.
Separated by thousands of miles there are people living in the Sahel, in Mozambique, Bangladesh, Bolivia, the Philippines and in many other countries who suffer from crippling undernourishment and desperate poverty.
Ifølge FAO's seneste prognose i Fifth World Food Survey befinder mindst 335 millioner og måske op til 494 millioner mennesker i udviklingslandene sig i en sådan situation, I begyndelsen af dette årti led næsten en fjerdedel af befolkningen i udviklingslandene under de ødelæggende virkninger af utilstrækkelig ernæring.
This situation is faced, according to F.A.O.'s latest estimate contained in its Fifth World Food Survey, by at least 335 million and perhaps as many as 494 million people in the developing world. At the beginning of the present decade almost one quarter of all those living in developing countries were suffering from the disabling effects of insufficient food.
Denne situation gør sig sandsynligvis fortsat gældende.
This situation probably continues to exist at the present time.
I 1981-83 var der næsten ikke nogen stigning i vækstraten i fødevareleverancerne per capita i Latinamerika og et reelt fald i Afrika; Det fjerne Østen er stadig den region, der har det laveste daglige kalorieforbrug per capita (1).
During 1981-83 the growth rate in per caput dietary energy supplies showed almost no improvement in Latin America and actually declined in Africa; and the Far East remains the region with the lowest per caput daily calorie consumption (1).
Stigningerne i udviklingslandenes produktion har ikke kunnet holde trit med stigningerne i fødevarebehovet.
Increases in production in developing countries have failed to keep pace with increases in food requirements.
Der har derfor været en konstant stigende tendens i behovene for fødevarehjælp, især i de mindst udviklede lande.
Because of this there has been a steady upward trend in their food aid needs; particularly in the case of least-developed countries.
Da kornproduktionen, produktionen per capita og de samlede forsyninger pr. per son fortsat faldt i 1984/85 fortsatte importen til denne landegruppe med at stige og nåede op på i alt 9 mio t (over 60% mere end de foregående fem år).
As cereal production, per capita output and total supplies per person continued to decline in 1984/85, the level of imports to this group of countries continued to rise - reaching a total of 9,000,000 tonnes (over 60% more than five years previously).
Fødevarehjælpen i form af korn til disse lande androg 56% af den samlede korn import, hvilket er den højeste procentsats inden for de sidste seks år (2).
Cereal food aid to these countries amounted to 56% of total cereal imports, the highest proportion attained in the past six years (2).
For nogen tid siden skønnede FAO, at behovet for fødevarehjælp i form af korn ville stige fra det mål på 10 mio t om året, der blev fastsat på verdensfødevarekonferencen i 1974, til 17-18,5 mio t inden 1985.
Some time ago the F.A.O. estimated that food aid requirements in the form of cereals would increase from the target of 10 million tonnes per year set at the time of the World Food Conference in 1974 to 17-18.5 million tonnes by 1985.
FAO's og Verdensfødevareprogrammets seneste undersøgelser viser, at fødevarehjælpbehovet i udviklingslandene som helhed kan forventes at nærme sig 20 mio t korn om året.
More recently studies made by the F.A.O. and the World Food Programme show that food aid needs of developing countries as a whole can be expected to approach 20 million tonnes of cereals per year.
Med hensyn til andre produkter skønnede komiteen for fødevarehjælppolitik og -programmer på sit 8. møde i oktober 1979, at 300 000 t mejeriprodukter og 350 000 t vegetabilsk olie var "nyttige indikatorer" for det for ventede behov for fødevarehjælp i 1985.
As regards non-cereals aid, the Committee on Food Aid Policies and Programmes at its eighth session in October 1979 considered that 300,000 tonnes, of dairy products and 350,000 tonnes of vegetable oils were "useful indicators" of probable food aid requirements by 1985.
Fællesskabets fødevarehjælp
The Community's Food Aid Response
Siden Fællesskabet for første gang begyndte at yde fødevarehjælp i form af korn i 1968/69 har det sammen med medlemsstaterne ydet en bistand på i alt 23 mio t indtil 31.12.1985.
Since it first began providing food aid in the form of cereals in 1968/69, the Community together with its Member States had - by 31.12.85 - given a total of some 23 million tonnes. In the case of milk products the
Med hensyn til mælkeprodukter havde Fællesskabet indtil 31.12.1985 ydet i alt 1,6 mio t skummetmælkspulver og \ mio t butteroil.
Community, as such, had supplied by 31.12.85 all together some 1.6 million tonnes of skimmed milk powder and half a million tonnes of butteroil.
I de tre år fra 1983 til 1985 supplerede Fællesskabet sin traditionelle hjælp i form af korn og mælkeprodukter med ca. 100 000 t andre fødevarer, f. eks. vegetabilsk olie, sukker, bønner og tørret fisk.
100,000 tonnes of other foodstuffs, such as vegetable oil, sugar beans and dried fish.
Udviklingen i Fællesskabets fødevarehjælp
Origins of Community Food Aid
Fællesskabets fødevarehjælp kan siges at gå tilbage til 1. juli 1968, da konventionen om fødevarehjælp (korn), der var et af resultaterne af Kennedy-runden 1964-1967, trådte i kraft.
Community food aid can be said to have begun on 1 July 1968 with the coming into effect of the Food Aid (Cereals) Convention, which was one of the outcomes of the Kennedy Round of 1964 to 1967.
I henhold til denne konvention gav Fællesskabet (De Seks) tilsagn om at yde et årligt bidrag på 1 035 000 t. Dette bidrag er gradvis vokset, og i 1980-konventionen androg Fællesskabets (De Ti's) bidrag 1 650 000 t (1).
Under this Convention the Community (of six Member States) committed itself to an annual contribution of 1,035,000 tonnes. This figures rose in stages until, under the 1980 Convention, the commitment of the Community (of ten Member
I konventionen for 1986, der trådte i kraft den 1.7.1986, blev dette tal justeret til 1 670 000 for at tage hensyn til et bidrag på 20 000 t fra Spanien, der var tiltrådt Fællesskabet den 1.1.86.
(1) States) became 1,650,000 tonnes. Under the 1986 Convention, which came into effect on 1.7.86, the figure was adjusted to 1,670,000 in order to take account of the 20,000 tonne contribution by Spain prior to joining the Community on 1.1.86.
I 1970 begyndte Fællesskabet at yde fødevarehjælp i form af mælkeprodukter, idet det stillede 127 000 t skummetmælkspulver og 37 000 t butteroil til rådighed.
In 1970 the Community began providing food aid also in the form of milk products by making available for this purpose 127,000 tonnes of skimmed milk powder and 37,000 tonnes of butteroil.
Disse mængder blev næsten udelukkende kanaliseret gennem Verdensfødevareprogrammet.
These quantities were channelled almost entirely through the World Food Programme.
De regelmæssige årlige tildelinger begyndte imidlertid først i 1974, da der blev stillet 55 000 t skummetmælkspulver og 45 000 t butteroil til rådighed. dighed.
Regular allocations of aid on an annual basis did not, however, begin until 1974 with the provision of 55,000 tonnes of skimmed milk powder and
Siden 1983 har Fællesskabet ydet stigende mængder hjælp i form af andre produkter, f.eks. vegetabilsk olie, bønner, bælgplanter og tørret fisk.
Since 1983 the Community has been providing an increasing amount of aid in the form of other products such as vegetable oil, beans, pulses and dried fish.
1) Heraf 927 663 t fra Fællesskabet og 722 737 t fra medlemsstaterne.
(1) Of this the Community's share was 927,663 t and that of the Member States 722,737 t.
I de sidste 45 år har Fællesskabet og medlemsstaterne overskredet de mængder, der er givet tilsagn om i konventionen.
For the past 4 or 5 years the Community and Member States have exceeded their Convention commitment.
(Medlemsstaterne yder faktisk udelukkende føde varehjælp i form af korn).
(Member States provide virtually no food aid in products other than cereals).
I 1979 forelagde Kommissionen Rådet et forslag til en ny forordning om føde varehjælp (1).
In 1979 the Commission submitted a proposal to the Council for a new Food Aid Regulation (1).
Kommissionen var i denne forbindelse motiveret af et ønske om at gå videre end blot at forbedre forvaltningsprocedurerne for fødevarehjælp og formulere en egentlig politik for fødevarehjælp, idet dens retsgrundlag ikke længere blot var artikel 43 i traktaten om oprettelse af EØF men også artikel 235 i traktaten.
In doing so the Commission was motivated by a wish to go beyond merely improving management procedures for food aid and to formulate a real food aid policy - its legal basis being no longer only Article 43 of the Treaty establishing the E.E.C, but also Article 235 of the Treaty.
Den ønskede "at ændre politikken for fødevarehjælp til en selvstændig politik, der tager sigte på udvikling",
It was wished "to transform food aid into an independent policy aimed at development objectives".
I tidens løb godkendte Rådet Kommissionens udkast til forordning, efter at der var foretaget en række ændringer.
In the fulness of time the Council approved - subject to numerous amendments - the Commission's draft Regulation.
Den blev offentliggjort i december 1982 som forordning nr. 3331/82 og er stadig Fællesskabets grundforordning for politikken med hensyn til fødevarehjælp og forvaltning af denne hjælp.
It was published as Regulation 3331/82 in December 1982; and remains the Community's current framework Regulation on food aid policy and management.
Målene for Fællesskabets fødevarehjælp er defineret i artikel 2 som følger:
The objectives of the Community's food aid are defined in Article 2 as follows:
"- at forbedre ernæringsniveauet i modtagerbefolkningen
"- to raise the standard of nutrition of the recipient peoples,
- at yde hjælp i nødsituationer
- to help in emergencies,
- at bidrage til en harmonisk økonomisk og social udvikling i modtagerlandene." ne."
- to contribute towards the balanced economic and social development of the recipient countries."
I denne artikel defineres endvidere de tre vigtigste kriterier for tildeling af fødevarehjælp.
This Article also specifies the three main criteria to be taken into account when allocating food aid.
Det drejer sig om de fundamentale fødevarebehov, indkomsten pr. indbygger og betalingsbalancesituationen.
These are: basic food needs, per capita income and the balance of payments' situation.
I stk. 3 i artikel 2 hedder det: "Ydelsen af fødevarehjælp kan eventuelt være betinget af iværksættelse af udviklingsprojekter, der løber over ét eller flere år, idet der lægges særlig vægt på projekter, der skal fremme fødevareproduktionen i modtagerlandene".
In paragraph 3 of this Article it is stated: "The granting of food aid shall, if necessary, be conditional on the implementation of annual or multiannual development projects, priority being given to projects which promote the production of food in the recipient countries."
Fødevarehjælp og udvikling
Food Aid and Development
Kort efter at forordning 3331/82 trådte i kraft i slutningen af 1982 - og ca. 15 år efter Fællesskabets første tildeling af fødevarehjælp - begyndte Kommissionen at formulere nye ideer med hensyn til, hvilken rolle fødevarehjælpen skulle spille i udviklingsprocessen.
Shortly after Regulation 3331/82 came into" effect at the end of 1982 - and some 15 years after the first provision of food aid by the Community - the Commission began to formulate new ideas as to the role which food aid should play in the development process.
Disse blev forelagt Rådet i april 1983 i en meddelelse med titlen "Fødevarehjælp i udviklingens tjene ste" (1).
These were in due course submitted to the Council in April 1983 in a Communication entitled "Food Aid for Development" (1).
Efter en gennemgang af denne meddelelse fremhævede Rådet betydningen af fødevaresikkerheden i udviklingslandene og erindrede i denne forbindelse om "de bestræbelser, Fællesskabet udfolder for at forøge de pågældende landes selvforsyning på fødevareområdet ved at støtte deres indsats for at sikre en selvstændig og selvbærende udvikling af deres økonomi, navnlig gennem en styrkelse af deres fødevareproduktion" (2).
Having examined this Communication, the Council emphasized the importance of food security in developing countries and recalled the encouragement which the Community was "endeavouring to provide for increasing the food self-sufficiency of the countries concerned by supporting their efforts towards autonomous and self-sustained development of their economies, particularly by strengthening their food farming" (2).
Rådet fastlagde derefter visse retningslinjer for fødevarehjælp, bl.a.: a) Fællesskabets fødevarehjælp skal i størst mulig grad indpasses i de på gældende landes udviklingspolitik - navnlig på landbrugs- og fødevareområdet. b) Ved enhver beslutning om ydelse af fødevarehjælp skal der ikke blot tages kvantitative men også kvalitative kriterier i betragtning.
The Community's food aid must be integrated as thoroughly as possible into the development policies, and particularly the agricultural and agri-foodstuffs development policies, of the countries concerned.
c) Flerårige programmer for fødevarehjælp af nærmere defineret varighed kan i visse tilfælde udgøre et positivt bidrag til udviklingen i modtagerlandet. det.
Multiannual food aid programmes of well defined duration may make a positive contribution to development in the recipient country.
d) De internationale organisationer og de ikke-statslige organisationer spiller en særdeles nyttig, og undertiden uundværlig, rolle i forbindelse med fødevarehjælp.
International organizations and non-governmental organizations play a very useful, and sometimes indispensable, role in the matter of food aid - in particular in regions where, for various reasons,
En væsentlig del af denne hjælp leveres gennem disse organisationer, navnlig når der er tale om områder, hvor regeringerne af for skellige grunde ikke griber ind, eller når det drejer sig om fødevarehjælp til flygtninge og fordrevne. e) Trekantsoperationer bør fremmes, idet samhandel mellem nabolande bidrager til at sikre den regionale fødevaresikkerhed (se punkt 14). f) Counterpartmidler (dvs. midler indkommet ved salg af fødevarehjælp) bør anvendes til at finansiere iværksættelse og/eller drift af udviklingsprojekter inden for landbruget i modtagerlandene med henblik på at støtte en politik for selvforsyning på fødevareområdet.
Triangular operations are to be encouraged, as trade between neighbouring countries contributes to a system of regional food security (see paragraph 14).
1) K0M(83) 141 endelig udg. af 6.4.83.
(1) C0M(83) 141 final of 6.4.83
I overensstemmelse med Rådets godkendelse af ideen om at integrere fødevarehjælpen i en fødevarestrategi, har Fællesskabet i en årrække støttet sådanne strategier i Mali, Kenya, Rwanda og Zambia.
In accordance with the Council's acceptance of the concept of the integration of food aid into a food strategy, the Community has for some years supported such strategies in Mali, Kenya, Rwanda and Zambia.
Formålet hermed er at forbedre den nationale forsyning med fødevarer gennem større selvforsyning og sikre tilstrækkelig ernæring til alle.
Their aim is to improve national food security via greater food self-sufficiency and to guarantee adequate nutrition for all.
Om fødevarestrategierne gennemføres med vellykket resultat afhænger til dels af, i hvilket omfang landmændene motiveres til at producere, og dette afhænger igen meget af pri s incitamenter.
The successful implementation of food strategies depends in part upon motivating farmers to produce -which in its turn is closely dependent upon price incentives.
Priserne på landbrugsprodukterne ab bedrift skal være tilstrækkeligt høje for at kompensere for produktions indsatsen.
Farm gate prices of agricultural products need to be sufficiently high to compensate for production efforts.
Fødevarehjælpen har været et vigtigt instrument i støtten til fødevarestrategierne i de fire forsøgslande.
Food aid has been an important instrument in supporting food strategies in the four pilot countries.
I Mali er den blevet anvendt i et projekt, der havde til formål at omstrukturere kornmarkedet.
In Mali it has been used to support the cereals market restructuring project.
Ligeledes er fødevarehjælpen i Kenya og Rwanda blevet kanaliseret til de vigtigste afsætningsorganisationer for at styrke deres position.
Similarly, in Kenya and Rwanda food aid has been channelled to the main marketing boards to strengthen their positions.
I Zambia dækker counterpartmidler, der er indkommet ved salg af fødevarehjælp, en del af de lokale omkostninger ved projekter, Den europæiske Udviklingsfond gennemfører inden for landbrugssektoren (f.eks, landbrugskredit i projektet vedrørende forøgelse af majsproduktionen). duktionen).
In the case of Zambia, counterpart funds generated by food aid cover part of the local costs of European Development Fund projects in the rural sector (e.g. agricultural credit in the maize extension project).
På Rådets samling (udvikling) den 17.4.1986 drøftede det et arbejdsdokument fra Kommissionen, "Iværksættelse af fødevarestrategierne samt fremtidsperspektiverne" (K0M(86) 198 endelig udg,).
At its meeting on 17.4.86 the Development Council considered a working paper from the Commission entitled "Implementation of Food Strategies and Prospects for the Future" (C0M(86) 198 final).
Dette dokument indeholdt en redegørelse for situationen og konkluderede "nu efter næsten fire års forløb er tiden inde til at forlade den indledende fase, hvor Fællesskabet har støttet iværksættelsen af fødevarestrategien i fire pilotlande".
This paper reviewed the situation, and the conclusion was reached that "The time has come now after four years to move beyond the initial experimental phase of Community support for implementing food strategies in the four countries".
Rådet gav bl.a. udtryk for:
The Council expresses the view, inter alia, that:
- "fødevarestrategierne har vist, at de i en række tilfælde kan medføre en bedre integrering af fødevarehjælpen i andre instrumenter under udviklingssamarbejdet, f.eks. den faglige og finansielle bistand
"Food strategies have proven that in a number of cases they can lead to a better integration of food aid with other instruments for development co-operation such as technical and financial assistance....
- det fremgår klart, at ideen med fødevarestrategier - der er afprøvet i fire AVS-stater - nu kan betragtes som en metode, der ønskes anvendt mere generelt" (1).
- The assessment clearly indicates that the food strategy approach -which has been tested in four A.C.P. countries - can now be considered suitable for a more general application" (1).
Det er nu planen gradvis at udvikle fødevarestrategierne til at omfatte flere udviklingslande.
A gradual extension of the food strategy approach to other developing countries is now foreseen.
En videreførelse af denne fremgangsmåde kræver nøje koordination mellem bistandsydere, en løbende dialog med myndighederne i modtagerlandene, integration af alle udviklingspolitiske instrumenter og koncentration af midlerne omkring ét og samme mål: fødevaresikkerhed.
To further this approach there is a need for a closer coordination between donors, a continuing dialogue with the authorities in the country concerned, the integration of all development policy instruments and a concentration of resources on the food security objective.
Fødevarestrategierne er blevet støttet kraftigt i den tredje Lomé-konvention, der har været i kraft siden maj 1986.
Impetus has been given to the food strategy approach by the Third Lomé Convention, which has been in force since May 1986..
Størstedelen af de midler, der er til rådighed under denne konvention (8 mia $ fordelt på fem år) vil blive tildelt i form af gavebistand, og heraf vil to tredjedele blive koncentreret på en eller to sektorer.
The bulk of the funds available under this Convention ($ 8 billion over 5 years) will be allocated in the form of grants, two thirds of which being concentrated on one or two sectors.
Fødevaresikkerheden har nu første prioritet i de fleste modtagerlande.
Food security objectives have emerged as the central priority in most beneficiary countries.