natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tidligere var beskæftigelsen i industrien drivkraften i den regionale udvikling.
Industrial and particularly manufacturing employment has been the mainspring of regional development in the past.
Indtil midten af 1960'erne steg såvel industriinvesteringerne som antallet af arbejdspladser.
Increasing investment in manufacturing progressed side by side with rising employment until the mid-1960s.
Derefter fortsatte væksten i investeringerne, mens beskæftigelsen stagnerede.
Thereafter industrial investment continued to rise but employment remained stable.
Siden 1973 er produktionen fortsat med at vokse, selv om dette er sket i et langsommere tempo, men beskæftigelsen i industrien er faldet mærkbart.
Since 1973, however, output has continued to rise, if slowly, but manufacturing employment was cut substantially.
Arbejdskraften erstattes i stadig større omfang med kapital, og det fremherskende synspunkt er, at de mere avancerede lande bliver nødt til i stigende grad at koncentrere sig om industrier, som kræver stærkt avanceret teknologi.
The substitution of capital for labour is now more pronounced than ever and the prevailing view is that the more advanced countries will have to concentrate even more on high-technology industries in the future.
Det vil blive nødvendigt i højere grad at styre den regionale udvikling, hvis de mindst udviklede regioner skal kunne høste fordel af disse tendenser i den industrielle udvikling.
This will require a stronger orientation of regional development to enable the less developed regions to take advantage of these trends in industrial development.
REGIONAL AFHÆNGIGHED AF INDUSTRIER I TILBAGEGANG
5.4.3 REGIONAL DEPENDENCE ON DECLINING INDUSTRIES
I en række af Fællesskabets svagere regioner har disse industrier altid beskæftiget mange, og deres tilbagegang har derfor haft særlig alvorlige følger for Fællesskabets regionalpolitik.
Employment in these industries has traditionally been high in a number of the Community's weaker regions and their decline has, therefore, particularly serious consequences for Community regional policy.
Det bør bemærkes, at der i nogle regioner er en koncentration af begge disse sektorer. Dette er tilfældet i Yorkshire og Humberside i Det forenede Kongerige, Nord-Pas-de-Calais og Lorraine i Frankrig, Hainaut i Belgien og Umbria og Puglia i Italien.
It will be noted that in some regions there is a concentration of both sectors.
Da værftsindustrien er lokaliseret i stærkt afgrænsede områder, er det ikke hensigtsmæssigt at medtage den på et kort over niveau Il-regionerne.
The fact that shipbuilding is highly localised makes it unsuitable for presentation in a Map of Level II regions.
Regional fordeling af beskæftigelsen i tekstil­ og stålindustrien målt i % af den samlede beskæftigelse * Regioner, hvor beskæftigelsen i stålsektoren er udbetydelig, er ikke medregnet i gennemsnittet.
Regional distribution of employment in Textiles and Steel * : regions with insignificant employment in steel not included in average Source : Commission internal studies
I 1977 tegnede tekstil- og beklædningsindustrien sig for 7,4% af beskæftigelsen i industrien.
Employment in the textile and clothing industry in 1977 accounted for 7.4% of industrial employment.
I 39 niveau li-regioner - Italien (12), Tyskland (10), Frankrig (7), Det forenede Kongerige (5), Belgien (3), Nederlandene (1) og Irland - lå beskæftigelsesniveauet over Fællesskabets gennemsnit.
39 level II regions - Italy (12), Germany (10), France (7), U.K. (5), Belgium (3), Netherlands (1) and Ireland - had levels of employment above the Community average.
I 8 regioner - Oberfranken og Tübingen i Tyskland, Nord-Pas-de-Calais i Frankrig, Toscana i Italien, Øst- og Vestflandern i Belgien, East Midlands og Nordirland i Det forenede Kongerige - lå beskæftigelsen 200% over Fællesskabets gennemsnit.
In 8 regions - Oberfranken and Tubingen in Germany, Nord-Pas-de-Calais in France, Toscana in Italy, East and West Flanders in Belgium, East Midlands and Northern Ireland in the U.K. - employment exceeded 200% of the Community average.
I 1977 tegnede stålindustrien sig for 1,8%5* af beskæftigelsen i industrien i Fællesskabet.
Employment in the steel industry in 1977 accounted for 1.8%5· of industrial employment in the Community.
I Frankrig, Tyskland og Italien svarer beskæftigelsen stort set til Fællesskabets gennemsnit. 3,6% af industribeskæftigelsen i Belgien er i stålsektoren og 30% i Luxembourg.
France, Germany and Italy has levels roughly equal to the Community average, 3.6% of industrial employment in Belgium is in the steel sector and 30% in Luxembourg (G.D.).
29 niveau II regioner har rater af beskæftigelse i stålsektoren der er højere end Fælleskabets gennemsnit. I 5 tyske regioner (Saarland, Düsseldorf, Arnsberg, Bremen og Braunschweig) er over 5% af industriens arbejdskraft beskæftiget i stålsektoren, og det samme er tilfældet i Lorraine og Nord-Pas-de-Calais i Frankrig, 4 italienske regioner (Valle d'Aosta, Puglia, Liguria og Umbria), Noord-Holland i Nederlandene, 2 britiske regioner (North og Wales) og Liège, Hainaut og Luxembourg i Belgien.
Twenty nine Level II regions have rates of steel employment above the European average.
I de seneste år har tabet af arbejdspladser været betydeligt i alle disse regioner, og der forudses yderligere tab.
In all these regions job losses have been substantial in recent years and further losses are envisaged.
Værftsindustrien er i højere grad lokaliseret i afgrænsede områder end andre sektorer, og det til analysen benyttede niveau svarer til skibsværftszoner, som i almindelighed er meget mindre end niveau li-regioner.
Employment in shipbuilding is more localised than for the other sectors and the level of analysis used relates to shipbuilding zones which are generally much smaller than level II regions.
Beskæftigelsen i værftsindustrien overstiger 5% af industribeskæftigelsen i regionerne Schleswig-Holstein, Hamburg og Bremen i Tyskland, departementerne Loire-Atlantique (Pays de la Loire), Bouches-du-Rhône, og Var (Provence-Alpes-Côte-d'Azur) og Charentes-Maritime (Poitou-Charentes) i Frankrig, regionerne Zeeland og Zuid-Holland i Nederlandene, Tyne en Wear (North), Strathclyde (Skotland) og Belfast (Nord-Irland) i Det forenede Kongerige, Storstrøms Amt (Øst for Storebælt), Fyns amt og Nordjyllands amt (Vest for Storebælt) i Danmark.
Employment in shipbuilding is higher than 5% of industrial employment in the regions of Schleswig-Holstein, Hamburg and Bremen in Germany, the Departements of Loire-Atlantique (Pays de la Loire), Bouches- du-Rhône and Var (Provence-Alpes-Côte-d'Azur) and Charentes- Maritime (Poitou-Charentes) in France, regions of Zeeland and South-Holland in the Netherlands, Tyne and Wear (North), Strathclyde (Scotland) and Belfast (Northern Ireland) in the U.K., Storestroms Amt (Ost for Storebaelt), Fyms Amt and North Jutland Amt (Vest for Storebaelt) in Denmark.
I de seneste år har tabet af arbejdsbladser været mærkbart i Schleswig-Holstein og Hamburg, i Zuid-Holland og i Belfast i Nordirland.
In recent years, job losses have been appreciable in Schleswig-Holstein and Hamburg, in South-Holland and in Belfast in Northern Ireland
Såfremt man ikke medtager regioner, hvor beskæftigelsen i stålsektoren er ubetydelig, vil gennemsnittet blive 4,4%, hvilket gennemsnit benyttes på
In fact, if regions with insignificant employment in steel are excluded, the average becomes 4.4% which is taken as the effective average in Map 5.6 on nage 80
5.5.1 SERVICESEKTORENS BETYDNING
5.5.1 THE IMPORTANCE OF THE TERTIARY SECTOR
Væksten i beskæftigelsen var særlig bemærkelsesværdig ­ en stigning på 2,8 mio arbejdspladser i den markedsbestemte del af sektoren og 2,5 mio i den ikke­markedsbestemte del af sektoren.
The rise in employment was particularly marked -an increase of 2.8 million jobs in market services and 2.5 million in non-market services.
Væksten i servicesektorens andel af den samlede beskæftigelse har været støt i det tyvende århundrede, og i begyndelsen af halvfjerdserne udgjorde den ca. 50% eller mere i alle medlemsstater (undtagen i Irland, hvor den udgjorde 44%).
The growth in the share of the tertiary sector in total employment has been steady throughout the twentieth century and by the beginning of the seventies it represented about 50% or more in all Member States (except Ireland where it was 44%).
Det er dog et åbent spørgsmål, om væksten i beskæftigelsen vil fortsætte i samme tempo som tidligere60.
Whether the expansion of employment will continue as rapidly as it did in the past is, however, an open question40.
De seneste undersøgelser konkluderer, at på grund af øget kapital intensitet inden for mange former for servicevirksomhed samt de nuværende budgetvanskeligheder i mange lande kan det ikke forventes, at beskæftigelsen inden for servicefagene ­ såvel markedsbestemte som ikke­markedsbestemte nødvendigvis vil vokse i samme tempo som hidtil.
Recent studies conclude that because of increased capital intensity of many service activities coupled with the present national budgeting difficulties in many countries, the buoyancy of employment in services - market and non-market - cannot necessarily be counted on to continue as in the past.
F.eks. medgår der til fabrikation og salg af mange industrivarer en lang række forskellige serviceydelser.
For example, many manufactured goods when sold embody the contribution of a wide range of services.
Desuden er servicesektorens bidrag inden for udenrigshandel ­ såvel i form af direkte eksport som i form af importbesparelser ­ stærkt undervurderet i det eksisterende statistiske materiale.
Moreover, the share of services in foreign trade - both in terms of direct exports and import savings - is greatly understated in existing statistics.
Endelig har servicevirksomhed ofte betydelige multiplikatoreffekter med hensyn til beskæftigelse og indkomst.
Finally, tertiary sector activities tend to have considerable employment and income multiplier effects.
Servisektoren omfatter to hovedgrupper af tjenesteydelser: de markedsbestemte (genbrug og reparation, handel og kommunikation, kredit og forsikring samt visse andre former for servicevirksomhed) og de ikke­markedsbestemte (hovedsagelig aktiviteter i den offentlige sektor).
The tertiary sector is composed of 2 main subsectors : market services (recovery and repairing, services of trade, transport and communications, credit and insurance, other market services) and non-market services (mainly public sector activities).
Se i den forbindelse "The impact of Microelectronics" af J. Rada, udgivet af Det internationale Arbejdsbureau, Genève, 1980.
See in that regard "The impact of Microelectronics" by J. Rada, published by International Labour Office, Geneva, 1980.
REGIONAL FORDELING AF BESKÆFTIGELSEN I SERVICESEKTOREN
5.5.2 REGIONAL DISTRIBUTION OF TERTIARY SECTOR EMPLOYMENT
Kort 5.7 på side 92 og Tabel D.23 på side 174 viser det regionale mønster for beskæftigelsen i servicesektoren i 197761. Det fremgår heraf, at servicesektoren tegner sig for de største andele (over 58% af den samlede beskæftigelse) i Lazio og Liguria i Italien, Provence-Alpes-Côte-d'Azur, Corsica og Paris-regionen i Frankrig South East og South West i Det forenede Kongerige, Hamburg, Bremen og West-Berlin i Tyskland, Noord-Holland og Zuid-Holland i Nederlandene, Brabant, Namur og Luxembourg i Belgien samt Danmark.
The regional pattern of tertiary employment in 197741 is shown in Map 5.7 on page 84 and Table D.23 on page 160 It shows the highest shares (over 58% of total employment) in Lazio and Liguria in Italy, Provence-Alpes-Côte-d'Azur, Corse and the Paris region in France, the South East and South West in the U.K., Hamburg, Bremen and West-Berlin in Germany, North and South-Holland in the Netherlands, Brabant, Namur and Luxembourg in Belgium and in Denmark.
Generelt tegner servicesektoren sig for en stor andel af den samlede beskæftigelse i og omkring hovedbyer eller større byer, selv om Frankrig og Det forenede Kongerige udviser tendenser i retning af en decentralisering62.
The general pattern is clearly one of high proportions of tertiary sector employment in and around primate or large cities, although France and the U.K. are displaying a tendency towards decentralisation42.
Koncentrationen i og omkring hovedstæderne kan kun delvis tilskrives den offentlige administration; alle former for kontorvirksomhed, især topmanagement og liberale erhverv, har større betydning i disse regioner end de andre former for virksomhed, undersøgelsen har omfattet.
Concentration in and around capitals is only in part attributable to public administration: office services of all kinds and especially high managerial and professional services are more significant in these regions than among other activities examined.
Der er også en klar skillelinje mellem spredningen af mindre kvalifikationskrævende, rutinemæssige servicefunktioner og den voksende koncentration af mere kvalifikationskrævende funktioner i hovedstæderne.
There is also a clear distinction between the dispersion of routine services involving low levels of activity with the growing concentration of high level functions in the capital cities.
De spredte rutinemæssige aktiviteter vil sandsynligvis være de første, der rammes af et fald i beskæftigelsen som følge af den teknologiske udvikling.
The dispersed routine activities are those most likely to suffer reductions in employment as a consequence of technological developments.
En mere afbalanceret regional fordeling af de store virksomheder, navnlig deres beslutningscentre, kan sandsynligvis kun opnås, ved at der uden for hovedbyerne oprettes større centre, som har et tilfredsstillende udbud af mere specielle tjenesteydelser og er beliggende centralt i forhold til kundekredsen, eller som takket være den teknologiske udvikling inden for datatransmission vil have nem adgang til oplysninger.
Achievement of a more balanced regional distribution of large firms, especially at high management levels, would seem to demand the building up of major centres outside primate cities, where all the more specialised services could be found, at distances where all clients are within acceptable travelling times of such a centre or where technological developments in data transmission will permit of easy access to information.
En analyse på grundlag af niveau li-regioner frembyder særlige problemer, for så vidt angår sammenligningen af beskæftigelsen i servicesektoren, som ofte er stærkt koncentreret i byområder inden for regionerne.
Analysis on the basis of Level II regions presents special problems for comparison of tertiary sector employment which is often highly concentrated in urban areas within the regions.
Det er heller ikke muligt på Kort 5.7 på side 92 at se, i hvilke regioner der findes henholdsvis et højt og et lavt vækstpotentiel med hensyn til servicevirksomhed.
Neither is it possible to identify in Man 5.7 on page 84 regions where high or low services growth potential exists.
Redegørelsen i dette afsnit bygger på resultatet af en undersøgelse af servicesektorens rolle i Fællesskabets regional politik, som Kommissionen har ladet foretage - jf. fortegnelsen over undersøgelser i "Bilag B: Fortegnelse over studier der er anvendt ved beretningens udarbejdelse" på side 141.
The discussion in this section is based on the results of the study of the role of the tertiary sector in the regional policy of the Community undertaken for the Commission - cf "Appendix B: List of studies taken into account in preparing the report" on page 127.
Beskæftigelsen i servicesektoren i 1977 (beskæftigelsen i servicesektoren i % af den samlede beskæftigelse) Kilde : Eurostat
Tertiary employment in 1977 (employment in services as a proportion of total employment) Source : Eurostat
5.6 REGIONERNES ERHVERVSSTRUKTUR I UNDERSEKTORER
5.6 REGIONAL PATTERNS OF SPECIALISATION IN SUB-SECTORS
I nærværende afsnit foretages en mere detaljeret analyse baseret på en opdeling af regionaløkonomierne i 17 undersektorer63 6*.
This section looks at the sectoral distribution at a finer level of detail. The analysis is based on a breakdown of the regional economy into 17 sub-sectors43 44.
Det har været nødvendigt at foretage betydelige tilpasninger af nationale data vedrørende de enkelte sektorer med henblik på at tilvejebringe rimeligt harmoniserede statistiske oplysninger for 1977 til brug for denne analyse vedrørende tidsrummet 1970-77.
In carrying out the analysis for the period 1970-77, a considerable amount of adjustment of nationally published sectoral data was necessary in order to provide reasonably harmonised statistical data for 1977.
Resultaterne i dette afsnit må derfor betragtes som foreløbige.
The results of the present section must, therefore, be regarded as preliminary.
I betragtning af, at de regionale statistikker sandsynligvis fortsat vil blive forbedret, håber Kommissionen i efterfølgende periodiske beretninger om regionerne at kunne drage bedre underbyggede slutninger med hensyn til udviklingen i de enkelte sektorer.
In line with the continual improvement foreseen in development of regional statistics, the Commission would hope to have firmer conclusions on sectoral developments in subsequent periodic reports on the regions.
Sektoranalysen omfatter tre punkter.
This sectoral analysis provided information on three questions.
For det første er hver enkelt sektors relative præstation i 1970'erne blevet vurderet.
First the relative performance of each sector during the 1970s was assessed.
Resultaterne er sammenfattet i Tabel D.24 på side 175. hvor brancherne er grupperet efter de ændringer, der er sket i såvel produktionsværdi som produktionsmængde i tidsrummet 1970-77 i forhold til ændringerne i BNP i Fællesskabet som helhed.
The results are summarised in Table P. 24 on page 161. That table groups the branches in terms of the change in both the value and volume of their output relative to the changes in the GDP of the Community as a whole during the period 1970-77.
De tre første grupper (A,B og C) kan betragtes som mindre dynamiske erhvervsgrene med en hurtigere vækst, medens grupperne E, F og G omfatter erhvervsgrene med en hurtigere vækst.
The first three groups (A, Β and C) may be regarded as less dynamic, slower growing branches, whereas Groups E, F and G are characterised by faster growing branches.
Gruppe G var særlig dynamisk i halvfjerdserne.
Group G was particularly dynamic in the seventies.
I halvfjerdserne var der for det meste kun tale om mindre ændringer i den regionale sektorkoncentration, når der ses bort fra den øgede koncentration inden for tekstiler, læder og beklædning samt energiprodukter.
In Germany data was available only at the level of the Länder and for the following 9 sectors: agriculture, energy, manufacturing industry, building, wholsesale trade, transport services, credit and insurance, other market services, non-market services.
Tabel 5.1 på side 96 angiver regioner med en betydelig grad af specialisering i (I) langsomt voksende sektorer og (II) hurtigt voksende sektorer.
Page 96
(i) Langsomt voksende sekt orer
(i) Slower growing sectors
Levnedsmidler, drikkevarer og tobak ·
Textiles, leather and clothing·
Lnndbrug, skovbrug og fiskeri
Food, beverages and tobacco
Tekstiler, lædervarer oc beklædning
Minerals and non-mettalic products·
(υ) Hurtigt voksende sektorer
(ii) Faster growing sectors
Ikkc­markcdsbcst. tjenesteydelser
Other market services
• : Der foreligger ik ke regionale data for Tyskland og Danmark
• : Regional data not available for Germany or Denmark
Kilde : jf. bilag E ­"Metodologisk bilag"
Source : See Appendix E - "Methodological Annex"
Det mest iøjnefaldende resultat af denne analyse er, at i de fleste regioner synes erhvervsstrukturen, ikke at have haft nogen væsentlig indflydelse på regionaludviklingen i 1970'erne.
The most notable result of the analysis was that in most regions the sectoral structure, however important it may be as a factor in explaining the level of regional disparities does not seem to have had an important influence on regional evolution during the 1970s.
Indflydelsen fra nationale tendenser og særlige regionale faktorer har i almindelighed haft langt større betydning.
The influence of national trends and special regional factors has generally been much more significant.
Det bør her understreges, at enhver slutning i den retning må drages med det forbehold, at der i analysen kun indgår et begrænset antal sektorer, og at analysen for nogle landes vedkommende - Tyskland, Nederlandene, Belgien, Danmark - kun er blevet gennemført for niveau I-regioner. Med disse forbehold skal følgende bemærkes:
Here it should be stressed that any such conclusion must be qualified to take into account the. fact that only a limited number of sectors are considered in the analysis and for some countries - Germany, Netherlands, Belgium and Denmark - the analysis was carried out only for Level I regions.
• flertallet af de franske regioner - undtagelserne er Ile-de-France, Provence- Alpes-Côte-d'Azur, Corsica og Franche-Comté, - ville have oplevet en noget hurtigere vækst i 1970'erne, hvis de ikke havde haft en forholdsvis ugunstig erhvervsstruktur. De sektorale svagheder var særlig iøjnefaldende i Champagne-Ardenne, Lorraine, Picardie og Nord-Pas-de-Calais;
• most of the French regions - the exceptions being Ile de France, Provence-Alpes-Côte-d'Azur, Corse, Franche-Comté - would have grown somewhat faster in the seventies were it not for a relatively unfavourable sectoral mix.
• væksten i BNP i Det forenede Kongeriges regioner lå generelt langt under Fællesskabets gennemsnit, men situationen ville have været endnu værre, hvis disse regioner ikke havde haft en erhvervsstruktur, hvori indgik erhvervsgrene med en hurtig vækst på fællesskabsplan.
• while, in general, the United Kingdom regions had growth in GDP much below the Community average, the situation would have been slightly worse were it not for the bias towards sectoral structures favouring branches of activity which at the Community level were faster growing.
Erhvervsstrukturens indflydelse har været særlig ringe i Danmark og Tyskland.
In Denmark and the Federal Republic of Germany the influence of the sectoral structure has been particularly weak.
Den større spredning af sektorerne i Fællesskabet er sandsynligvis en væsentlig del af forklaringen på erhvervsstrukturens begrænsede indflydelse på de regionale præstationer i 1970'erne.
The greater diffusion of sectors throughout the Community is probably an important factor explaining the limited influence of sectoral structure on regional performance in the 1970s.
I de seneste årtier har der været en voldsom afvandring fra landbrugssektoren, først over i industrien og i de seneste år over i servicesektoren.
The agricultural sector has, in recent decades, seen an enormous exodus and a switch of labour first to industry and more recently into services.
Den udtalte industrielle specialisering, som før i tiden var så almindelig, er nu stærkt reduceret.
The high degree of industrial specialisation once commonplace is now also much reduced.
Der er derfor større ensartethed regionerne imellem, for så vidt angår erhvervsstrukturen, og faren for alvorlige forstyrrelser i en region som følge af problemer i bestemte sektorer er sandsynligvis mindre end før.
There is therefore greater uniformity of sectoral structure among regions and the risk of disruption in any one region as a result of problems in particular sectors is probably less than in the past.
En anden forklaring er, at selv de stærkeste sektorer er blevet ramt af recessionen og den ringe efterspørgsel siden 1973 med en udjævning af styrkeforskellene mellem sektorerne som følge.
Another explanation is the fact that even the strongest of sectors have been hit by the economic recession and weak demand since 1973 with the result that there was a levelling out of sectoral forces.
Investeringerne er faldet i alle lande (undtagen Irland).
Investment has fallen in all countries (except Ireland).