natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Werner Munch var overbevist om, at Europa burde skifte fra en defensiv holdning til en offensiv forsknings- og industripolitik: heraf begrebet et europæisk forskningsområde.
The report by Michel Poniatowski {Lib/F) attempts to draw the main lines of a European strategy.
Det betød: at undgå overlapning; at øge forskningsbevillingerne i Fællesskabernes budget fra 3 til 6 % inden 1989, øget samordning, oprettelse af et fællesskabscenter til samordning af europæisk og national forskning med henblik på at udvikle en fælles forsknings- og teknologistrategi.
It is based on certain inescapable truths: Europe's weakness is due, in particular, to the scattering of its research effort and to the lack of a real internal market; Europe also fails to put the results of its research into practice.
Dette ville også sige, forbedre forskernes sociale status og fremme af udvekslinger.
But Europe cannot simply copy the American and Japanese models, for they are not suited either to Europe's needs or to its political realities.
Dernæst foreslår den en strategi: for så vidt angår det nuværende tidspunkt lægger Ponia­towski­betænkningen eftertryk på oprettelsen af et teknologiens fællesskab, indførelsen af et stort internt marked og en reform af beslut­ningsprocessen.
Parliament λ The complete texts of the resolutions adopted by Parlia­ment are reproduced in OJ C 288, 11.11.198.5, and the report
Endvidere må den europæiske forskning have tilstrækkelige bevillinger.
Strasbourg: 7 to Π of the proceedings is contained in OJ Annex 2-330.
For så vidt angår den del, der henhører under Fælles­skabets budget skulle målet være mindst 6 % af de obligatoriske udgifter i 1988.
The political groups and nationalities of members speaking in the debates are shown in brackets after their names; the key to the abbreviations can be found in Bull.
Hvilken rolle skal Eureka spille?
EC 7/8-1984, points 1.2.5 and 2.4.8 (footnote 1).
Kommissionen burde fastsætte regler, der garanterede de teknologisk mindst udviklede landes faktiske videnskabelige deltagelse i samtlige Fællesskabets forskningsprojekter. Med henblik herpå burde overførsel af teknologi inden for Fællesskabet begunstiges.
And, finally, it meant eliminat­ing the bottlenecks between basic research, applied research and market-oriented research, and forging links between industry and education so that a European research and technology strategy could develop.
informationsteknologier en globalt positiv hold ning over for de nye teknologier, der ville muliggøre en harmonisering af arbejdet.
The report went on to propose a strategy: the immediate needs are a Technology Community, a large internal market and reform of the decisionmaking process.
Og dog havde indførelsen af disse teknologier i forskel lige industrielle brancher ført til tab af arbejdspladser, fordi eftertrykket frem for alt var lagt på rationalisering af produktionen.
Fur­thermore, European research must be given adequate funds.
Med hensyn til logistisk teknik (software) ventede man mellem nu og 1990 en årlig stigning på 10 % i det nuværende beskæftigede antal arbejdstagere (900 000).
The target for the contri­bution from the Community budget must be at least 6% of commitment appropri­ations in 1988.
I 1990 ville der således være 2 millioner logistiske arbejdere, og i år 2000 kunne man regne med, at en fjerdedel af befolkningen arbejdede i de sektorer, der anvender de nye teknologier.
What part is Eureka to play? The Eureka project must be integrated into the Com­munity framework and the Commission must be involved in each of the projects.
På denne baggrund insisterede El mar Brok på en forbedring af den faglige uddannelse og indførelse af vedvarende uddannelse i informationsteknologierne.
What about the American strategic defence initiative (SDI)? By a small majority, the Committee on Energy, Research and Tech­nology, responsible for the report, called for 'European research capacity to be mobilized and focused on non-military aims' and rejected 'European participation in the SDI project on political, economic, scientific and ethical grounds' (paragraph 17 of the resol­ution).
Man bør nå frem til en ligevægt mellem traditionerne og den ideologiske og videnskabelige innovation. Hertil er social og politisk enighed uundværlig.
Mr Gérard Longuet (Lib/F) pre­sented a report on the differences in techno­logical development between the Com­munity countries.
Hr. Ciangaglini mente ligeledes, at alt burde sættes i værk »for at undgå en udvikling hen imod et todelt samfund«, der bestod dels af individer, der havde et arbejde med høj indtægt, og dels marginalpersoner, der havde hjælp behov. En delig gjorde han sig med den største interesse bekendt med det italienske IRIS-projekt (initiativ til forskning i databehandling anvendt på samfundet), som går ud på at tage hensyn til de sociale følger af nye teknologier.
He maintained that the individual Member States did not accord anything like the same priority to research, if only because of budgetary constraints.
Den af Heinke Salisch (Soc/D) udarbejdede betænkning om de nye teknologier og kvinderne tog sit udgangspunkt i den omstændighed, at anvendelsen af de nye teknologier ikke må ske til skade for beskæftigelsen af kvinder.
How, then, should research be organized in Europe so that all may benefit?
Udvalget for kvinders rettigheder for langte derfor vedtagelse af »positive handlinger« for at kvinder på lige fod med mændene kunne få adgang til adgang til disse nye former for beskæftigelse.
Mr Longuet's answer was that a common research policy must take due account of the disparities in technological develop­ment.
Fru Salisch insisterede f.eks. på nødvendigheden af en større harmonisering i arbejdsverdenen.
The Commission would have to devise rules to ensure the effective scientific participation of the technologically lessadvanced countries in all the Community research projects.
Endvidere burde kvinder på samme måde som mænd kunne opnå faglig uddannelse, der ville gøre det muligt for dem at anvende de nye teknologier.
To that end, technology transfers within the Community would have to be encouraged.
Af militære grunde tages der ved de amerikanske foranstaltninger sigte på østlandene.
In other words, technological Europe must take its place alongside 'a European social area'.
Men paradoksalt nok er det Vesteuropa, der mest berøres af denne politik, der begrænser dets kapacitet og dets produktionsog eksportfrihed, thi under alle omstændigheder opnår østlandene under overtrædelse af den amerikanske lovgivning de teknologiske kundskaber, som de behøver.
For the long term the Community should commit itself to making good the industrial competitiveness in high-technology goods it has lost over the last 20 years.
Hugh Mac Mahon (Soc/UK) forelagde en betænkning om informationsteknologier og en skoleordning, hvori han glædede sig over det arbejdsprogram for 1985-1987, som Kommissionen havde foreslået i sin meddelelse om de nye informationsteknologier og skoleordninger i Fællesskabet ').
The first finding in the report by Mr Michelangelo Ciancaglini (EPP/l) on the consequences of the new technologies for European society was that current technicoeconomic change was much swifter than social and cultural change.
Rådet, budgetmyndigheden og medlemsstaterne opfordredes til at påse, at uddannelsestjenesterne modtog supplerende finansielle midler, således at de fuldt ud kunne deltage i dette arbejdsprogram.
A balance must be struck between tradition and scientific and technological innovation; and for that, social and political consensus was essential.
Ifølge Alman Metten bestod den rimelige løsning i at begrænse den af amerikanerne pålagte kontrol med den overførsel af teknologi, som er kritisk fra et militært synspunkt, uden at ud strække den til samtlige former for teknologi.
Mr Ciancaglini also held that no effort must be spared to avoid sliding into a 'two-tier' society consisting of people at work with high incomes and others out of the main­stream and on social assistance. He warmly welcomed the Italian IRIS project, with its objective of evaluating the social impact of the new technologies.
Rolf Linkohr (Soc/D) understregede i sin betænkning, at både de sociale og de økonomiske følger af de nye teknologier påtvang os en række valg, der under demokratiske forhold måtte være af politisk art. I Fællesskabet var det
The report by Mr Alman Metten (Soc/NL) contended that the present Amer­ican attitude to controls on technology transfers was unacceptable. For the Amer-
Elmar Brok (PPE/D) indtog i sin betænkning om den faglige uddannelse og de nye
Mr Werner Münch (EPP/D) pre­sented a report on a European research area.
Hvorfor ikke oprette et »europæisk parlamentskontor til vurde­ring afvidenskabelige og tekniske valg. « Svarende til »Office of Technology Assessment« (OTA), som blev oprettet i 1982 af den amerikanske Kongres, der således var pioner på dette område.
Parliament possibilities as men for engaging in the vocational training which would enable them to utilize the new technologies.
almindelig del vedrørende Poniatowski­ og Gi­angaglini­betænkningerne, der begge udgjorde en slags generel indledning til de specifikke og sektorbestemte betænkninger; en del gældende anvendelsen af de ledende teknologier i særlige sektorer (Munch­, Longuet­, Wijsenbeek­ og Barbarella­betænkningerne)og en tredje del, der angik de sociale aspekter vedrørende ud­dannelse (Brok­, Salisch­, Mac Maron­ og Link­hor­betænkningerne).
icans, any Community product for export was subject to their legislation if it incorpor­ated technical components manufactured in the United States.
Metten­betænkningen om kontrol med teknolo­gioverførsler og Toksvig­betænkningen om den europæiske rumpolitik blev henvist til et andet møde.
From the military angle, it was the eastern countries that the Amer­icans were worried about, but, paradoxi­cally, Western Europe was the hardest hit by their policy, which cramped its capacity and its freedom to produce and export, since the eastern countries were, in any case, circumventing the American legislation to acquire the technology they needed.
Ifølge den af Claus Toksvig (D£/DK) udarbejdede betænkning skulle Europa fortsat modtage udfordringen fra rummet nemlig under Det europæiske Rumagenturs ledelse og bl.a. knytte sig til udarbejdelsen af programmer til forskning vedrørende fremstilling i rummet af nye produkter.
Mr Hugh McMahon (Soc/UK) presented a report on the information tech­nologies and the schools systems, in which he welcomed the 198587 work programme proposed by the Commission in its com­munication on new information technol­ogies and the schools systems in the Com­munity. '
Indsatsen er af afgørende betyd­ning, thi ud fra et videnskabeligt, politisk, men også økonomisk synspunkt udgør de industrier, der er knyttet til rumvirksomhed, en fremragen­de tilskynding til nye teknologier.
The Council, the budgetary authority and the Member States were urged to ensure that education departments were given more money to enable them to take full part in this work programme.
Floms Wijsenbeek (Lib/HL) forelagde en betænkning om transport og de nye teknolo­gier. Transport og telekommunikation var nemlig to af de ti spørgsmål, som Kommissionen behand­lede i sit memorandum: »Mod et teknologiens fællesskab« ').
In his report Mr Rolf Linkohr (Soc/D) stressed that both the social and the economic effects of the new technologies imposed options which, in our democracies, were political.
Derfor foreslog han en række kriterier: miljøkva­litet, færre forsinkelser, forbedring af tjeneste­kvaliteterne — hurtighed, sikkerhed, komfort — og rationalisering af om­kostningerne.
In the Community it was therefore for Parliament, armed as it was with budgetary powers, to determine the options.
Efter at have indføjet en række ændringer i Poniatowski­betænkningen, vedtog Parlamentet endelig med 197 stemmer mod 85 (hovedsagelig socialister) og 2, der afholdt sig fra at stemme, en beslutning om »Europas svar på den moder­ne teknologiske udfordring«.
Why not set up its own Office for Scientific and Technological Option Assess­ment on the lines of the Office of Tech­nology Assessment set up by the US Con­gress in 1972, a pioneer in this field?
Carla Barbarella's (Comll) betænkning støttede formelen nationale bidrag til finansiering af de supplerende forskningsprogrammer.
In his report on vocational training and the new information technologies Mr Elmar Brok (EPP/NL) took a generally posi­tive line on the new technologies, which could help make work more human.
Betænkningen accepterede denne løsning, der bevarede fælles­skabs­»rammen« og Parlamentets deltagelse. Den understregede imidlertid, at den således finansierede forskning virkelig skulle være supp­lerende i forhold til den fælles forskning, der finansieredes af de egne midler.
How­ever, in some industries their advent had caused the loss of jobs since the emphasis had been laid primarily on rationalizing production.
Den omstændighed, at man udtrykkeligt havde forkastet tanken om enhver europæisk deltagelse i IDS opmuntrede det store flertal blandt medlemmerne til venstre til at stemme mod beslutningen.
Software workers would then total 2 million, and by the year 2000 a quarter of the population was likely to be employed in sectors using the new technologies.
Således åbnede Parlamentet ved overhovedet ikke senere at tale om en eventuel europæisk deltagelse i IDS underforstået vejen til en sådan deltagelse.
With that prospect in view Mr Brok laid the emphasis on better vocational training and the introduction of permanent education in information tech­nology.
Parlamentet delte de samlede forhand­linger om de nye teknologier i tre dele: en
Mr Florus Wijsenbeek (Lib/NL) presented a report on transport and the new technologies.
Fællesskabets institutioner og organer fællesskabsmidlerne, der blev stillet til rådighed til denne forskning.
It therefore proposed a num­ber itself: the quality of the environment, shorter travelling times, better­quality ser­vice—speed, safety, comfort—and rational­ization of costs.
• indførelse af et europæisk forskningsområde (Munch-betænkningen): Parlamentet opfordre de bl.a. medlemsstaterne til bedre at harmonisere deres nationale forskningspolitikker og op fordrede Rådet til inden 1989 at hæve denne forskningsandel i Fællesskabets budgetter fra 3 til 6 %.
After making a number of amendments to the Poniatowski report, the House finally passed a resolution on Europe's response to the modern technological challenge by 197 votes to 85 (mainly Socialist) with two abstentions.
Man anbefalede oprettelsen af et fælles skabsorgan til koordinering, som skulle have til opgave at udarbejde en fællesskabsstrategi med hensyn til forskning og teknologi, og det skulle tillige kontrollere iværksættelsen
Parliament rejected by 152 votes to 146 paragraph 17 of the report (which in fact had barely cleared the Committee) (—y point 2.5.8), which would have had the House oppose any European participation in the SDI project (amendment by Mr Croux (EPP/B), Mr von Wogau (ΕΡΡ/Ό) and Mr Sälzer (ΕΡΡ/Ό)).
Endvidere fandt det, at det teknologiske Fællesskab, der skulle oprettes, skulle forsynes med »et program, der tager hensyn til virkningerne på borgerne og samfundet«.
The report accepted this solution, which pre­served Community 'supervision' and Parlia­ment's participation.
I denne forbindelse har det med den største interesse gjort sig bekendt med det italienske IRIS-projekt, der er beregnet på at tage hensyn til de sociale følger af de nye teknologier.
It emphasized, how­ever, that research financed in this way must be supplementary in relation to Community research financed from its own resources.
For så vidt angår genetikken, vedtog det en ændring, foreslået af Francisco Petronio (DR/l), der understregede de moralske problemer, som pro jektet rejser, og forlangte udarbejdelse af »præcise juridiske normer om de rettigheder, der tilkommer det fødte barn og kommende børn«.
The programmes decided under Eureka, for instance, should have the status of sup­plementary programmes.
Under henvisning til Longuet-betænkningen om de store forskelle i teknologisk udvikling mellem medlemsstaterne mente Kolokotronis (Soc/G), at regionalpolitikken ikke burde bringes i fare på grund af ekstraudgifter, som forsknings- og teknologi-politikken gav anledning til.
The fact that it did not expressly reject European participation in the SDI prompted the great majority of the Left to vote against the resolution.
Richard Seligman (£ > £7UK) mente ligeledes, at de mindst udviklede lande burde have muligheden for at indhente de øvrige.
By remaining silent on poss­ible European participation, Parliament thus implicitly paved the way for it.
Wijsenbeek-betænkningen blev imidlertid æn dret ved forslag fremsat af Jan Klikenborg (Soc/D) og Angelo Carossino (Co/?i/I)
The Metten report on controls on tech­nology transfers and the Toksvig report on European space policy were held over for another part­session.
I forbindelse med Barbarella-betænkningen sluttede Christiane Scrivener (Lib/F) sig til en forbindelse mellem to arter af supplerende fællesskabsaktioner, idet Parlamentet skulle varetage kontrollen, og hun mente, at denne kontrol var nødvendig for at undgå en total afskrivning af begrebet »fællesskabs-«.
In its resolution on the consequences of the new technologies for European society (the Ciancaglini report) the House pointed out the difficulty of identifying and assessing the social effects and the effect on employ­ment of new technology and considered that as a general principle 'suiting machines to their users should be preferred to the reverse'; this implies a new international division of labour and new structures of production.
Jean-Claude Pasty (RDE/F) indrømmede, at Fælles skabets budget »ikke kan gøre og iøvrigt ikke skal gøre alt«, og accepterede finansiering »à la carte« som foreslået af Carla Barbarella, hvilket gjorde det muligt at fastholde fællesskabselementet, selv for projekter, der finansieres med supplerende midler.
Parliament also considered that the Technology Community that was to be set up must have 'a programme taking account of implications for ordinary people and for society'.
• Finansieringen af de supplerende forskningsprogrammer (Barbarella-betænkningen): Parlamentet udtalte sig for det finansielle instrument repræsenteret ved de supplerende programmer, idet denne supplerende karakter kunne bidrage til integration af den forskningsindsats, der i øjeblikket gøres på forskellige niveauer.
It therefore welcomed with keen interest the Italian IRIS project, which was designed to take account of the social consequences of new technology.
Den tredje del af forhandlingerne galdt de sociale aspekter, efter at Elmar Brok,
The debate centred on the Eureka project, the American SDI programme and the Community's par­
Heinke Salisch, Hugh Mac Mahon og Rolf Linkohr havde forelagt deres respektive betænkninger. tænkninger.
Parliament strategy for research and technology and supervizing its implementation.
Om Linkohr-betænkningen erklærede Amédée Turner (DE/UK), at han ikke var indstillet på oprettelsen af et Europa-Parlamentskontor til vurdering af videnskabelige og teknologiske valg, idet han frygtede for »udnævnelse på livstid af eksperter«, der hurtigt ville blive »overhalet«.
ment by Mr Petronio (ER/I) stressing the serious ethical and moral problems involved and calling for 'precise legal standards... on the rights of children and unborn children.' to
• en forordning om ændring af forordning af 18. december 1978 om det europæiske monetære system for så vidt angår: »tredjemandsindehaveres« anvendelse af ECU (punkt 2.1.4)
The differences in technological develop ment between the Member States (Longuet report).
• en rammeforordning, hvorved man indfører en europæisk mediepolitik på grundlag af Kom missionens »grønbog« til oprettelse af et fælles radiospredningsmarked bl.a. pr. satellit og kabel (punkt 2.1.14)
Parliament regretted that techno­logical problems were not given closer con­sideration during the accessiion nego­tiations, considered that the common research policy should take due account of the disparities in technological development and wished to see Spain and Portugal begin to participate in European research pro­grammes as soon as possible.
Jessica Larive-Groenendaal (Lib/NL) under stregede, at man ikke skulle frygte de nye teknologiers indflydelse på beskæftigelsen: i De forenede Stater havde man troet, at automatiseringen ville medføre tab af arbejdspladser, men 20 år efter blev man klar over, at den havde skabt 30 mio. Allerede nu burde man træffe foranstaltninger til at skabe en arbejdsstyrke, der var veluddannet til det nye beskæftigelsesmarked, og gøre en positiv indsats til gunst for kvinderne. Ifølge Martine Lehideux (DR/F) var det en dårlig ide at lovgive for det sociale område, thi det ville accentuere arbejdets usmidighed. dighed.
Speaking on the Longuet report on the tech­nological gap between certin Member States, Mr Kolokotronis (Soc/GR) felt that regional polici was not to be jeopardized on account of the additional expenditure required for research and technology.
• et arbejdsprogram 1985-1987 om nye informationsteknologier og om skoleordningerne i Fællesskabet (punkt 2.1.62)
The role and use of advanced and new technologies in the field of transport (Wijsenbeek report).
• en forordning om Fællesskabsstøtte til coproduktion af film og fjernsynsspillefilm (punkt 2.1.79)
Parliament suggested to the Commission that it adopt specific criteria in its selection of projects, so as to balance the physical ecology, minimize travelling times, rationalize production and maintenance costs, encourage mobility of production factors and flexibility in opera­ting time, and conserve energy.
• et direktiv om ændring af direktivet af juli 1981 om forbud mod visse hormonstoffer og stoffer med thyreostatisk virkning (punkt 2.1.112)
The Wijsenbeek report was, however, altered by the amendments of Mr Jan Klin­kenborg (Soc/D) and Mr Angelo Garossino (COM/I).
• følgerne af de nye teknologier for kvindernes beskæftigelse (Salisch-betænkningen): Parlamentet insisterede på nødvendigheden af særlige kurser for kvinder og Rådets vedtagelse af en juridisk ensartet ramme, der ville garantere muligheden for adgang til en grundlæggende uddannelse og supplerende kvalifikationer samt finansieringen deraf
On the Barbarella report, Mrs Scrivener (Lib/F) was in favour of a link between the two types of action—Community pro­grammes and supplementary programmes —with Parliament maintaining its powers of control, since this was essential to avoid a complete dismantling of the Community edifice.
• et forslag til beslutning om associering af Fællesskabets oversøiske lande og territorier i forbindelse med Lomé-konventionen III for tidsrummet 1985-1990 2);
Mr Pasty (EDA/F) recognized that the Community budget could not—and, indeed, must not—do everything; he accepted the à la carte financing suggested by Mrs Barbarella, which would preserve the Community element, even for projects financed under a supplementary pro­gramme.
• en forordning om udvidelse af gyldighedsperioden for forordningen om gennemførelse af det særlige program til bekæmpelse af sulten i verden 3).
Concerning the Munch report on the Euro­pean research area, Mr Mallet (EPP/F) was amazed that such a ludicrously small pro­portion of Community resources was devoted to research.
• De sociale aspekter ved den teknologiske ændring (Brok og Mac Mahon-betænkningen): Parlamentet insisterede på nødvendigheden af at træffe foranstaltninger på uddannelsesområdet, der skulle henvende sig til samtlige kategorier af befolkningen, ikke mindst kvinderne; det understregede endvidere betydningen af information og koncentration af arbejdsmarkedets parter.
The House was in favour of supplementary pro­grammes as a financial instrument which might help integrate research efforts cur­rently being pursued at different levels.
Endelig advarede det mod de alvorlige etiske og samfundsmæssige problemer, der kun ne opstå i forbindelse med en vis udvikling, bl.a. på det genetiske område.
Par­liament insisted that the Eureka pro­grammes be integrated into a Community strategy and financed as supplementary pro­grammes.