natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det har ikke så meget været lønkrav, der gav anledning til visse arbejdskonflikter først på efteråret,
Wage claims were not the main issue in the disputes after the summer break, but rather employment, the problem being to work out a compromise between job losses, aids to companies and the various forms of compensation for workers made redundant.
I Irland førtes de kollektive overenskomstforhandlinger på baggrund af den økonomiske afmatning og den stigende ledighed.
In Ireland, collective bargaining has taken place against the background of the recession and rising unemployment.
Regeringen var fast besluttet på at dæmpe de offentlige udgifter, rette op på det store budgetunderskud og mindske om fanget af den udenlandske låntagning.
The Government was determined to curb public expenditure and'to reduce the serious imbalance in government finances and the Level of foreign borrowing by the Exchequer.
Arbejdsgiverne ønskede, at regeringen skulle føre en meget stram lønpolitik og understregede behovet for et langvarigt lønstop, medens fagforeningerne krævede lønstigninger, der i det mindste ville indebære en op retholdelse af arbejdstagernes levestandard.
Employers supported a strong lead on pay policies by the Government, and emphasized the need for a long pay pause. The trade unions sought to secure pay rises that would main tain workers' living standards.
Regeringen har opfordret til en pause i lønudviklingen, og denne opfordring er blevet efterkommet, idet der kun har fundet lønstigninger på under 10% sted. Den
The Government called for a pay pause into the automn followed by an increase in :.. single figures.
23. lønforhandlingsrunde er foregået på branche- og virksomhedsplan i den private sektor og inden for de vigtigste statsejede virksomheder.
The 23rd Pay Round negotiations were conducted at industry or enterprise level in the private sector and the main public enterprises.
For de offentligt ansatte fandt overenskomstforhandlingerne sted på centralt plan mellem ministeren og de fag lige organisationer, og de resulterede i en lønaftale for den offentlige sektor.
National level bargaining took place in the Public Service between the Minister and the unions, and resulted in the Agreement on Public Service Pay.
10% af tilfældene var det nødvendigt at inddrage forligsinstitutionen, og i 3% af til fældene måtte der en arbejdsretlig kendelse til.
The assistance of outside conciliation services was sought in about 10 % of cases and about 3 % of cases went on to adjudication.
I 1983 skyldtes mindre end en fjerde del af alle arbejdskonflikter lønspørgsmål, og antallet af arbejdsdage, der gik tabt som følge af arbejdsnedlæggelser (311.000), faldt kraftigt i forhold til tal let for 1982 (437.000), og er det laveste tal siden 1975.
Disputes about pay accounted for less than one strike in four in 1983 and the number of days lost due to strikes in 1983 (311,000) dropped substantially from the 1982 level (437,000) the Lowest number in fact since 1975.
Arbejdsretten og dens forskellige paritetiske underudvalg behandlede en del sager i beretningsperioden.
The Labour Court and its Joint Labour Committee and Joint Industrial Councils were active over the period.
- selv om de ikke er af retligt bindende karakter - dog kan være af afgørende betydning.
The Court issued several controversial Recommendations, which, though not legally binding, carry great influence.
I november 1983 offentliggjorde arbejdsministeren et debatoplæg om en reform af de generelle arbejdsretlige bestemmelser og indledte en serie drøftelser med arbejds giversammenslutningen og det irske LO (C.T.U.) om dette emne. Oplægget indeholder
In November 1983, the Department of Labour issued a Discussion Document on Industrial Reform and the Minister for Labour has initiated discussions thereon with the Federated Union of Employers and the Irish Congress of Trade Unions.
5 afsnit, hvori følgende spørgsmål behandles: en reform af loven om de kollektive overenskomstforhandlinger, de arbejdsretlige institutioner og deres funktioner samt struktureringen af arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationerne.
The document is in five sections which deal with the following issues : reform of the law governing collective bargaining; institutional arrangements; minimum wage fixing machinery; industrial relations practices and procedures; and the structure of trade union and employer organisations.
Listen over mulige emner skønnes dog ikke udtømt hermed, idet arbejdsmarkedsparterne, enten i fællesskab eller hver for sig vil kunne tilføje yderligere punkter.
The range of issues covered is not regarded as exhaustive, and either or both social partners may add to the list.
I Italien har forholdene på arbejdsmarkedet været præget af den tresidede aftale, der blev indgået på et møde på højeste plan den 22. januar, samt af fornyelsen af de fleste kollektive overenskomster, såvel inden for den private som den offentlige sektor.
In Italy, the most significant event in industrial relations was the conclusion of a tripartite agreement at top level on 22 January, and most collective bargaining agreements were renewed in both the private and the public sectors.
Aftalen af 22. januar kan betragtes som et første afgørende og konkret forsøg på at få etableret en samordnet politik, som både regeringen og arbejdsmarkedets parter kan gå ind for, vedrørende en lang række spørgsmål af fælles interesse, såsom bekæmpelse af inflationen, lønomkostninger og dyrtidsregulering, beskat ning, overenskomstforhandlingernes niveau og indhold, arbejdsvilkår, ydelser i anledning af sygdom, familieydelser.
The Agreement of 22 January may be regarded as the first significant attempt to achieve a concerted approach by Government, labour and management to a large number of questions of common interest, such as anti-inflation measures, labour costs, pay-indexation, taxation, the level and content of collective bargaining, working conditions, sickness benefits, family allowances, etc.
Det bør fremhæves, at indgåelsen af denne aftale ikke alene har krævet stor forhandlings- og forligsvillighed fra arbejdsmarkedsparternes side, men også et intenst arbejde fra lovgivningsmagtens side.
Compatible approaches and attitudes had to be arrived at by labour and management and a considerable volume of legislative work undertaken before this agreement could be concluded.
Specielt med hensyn til de kollektive overenskomstforhandlinger og forholdene på arbejdsmarkedet indeholder aftalen følgende vigtige punkter: en revision af dyrtidsreguleringsordningen og en ændring af metoden til beregning af dyrtids portionerne, løntilbageholdenhed og fastlæggelse af lofter over de indtil 1985 berammede lønforhøjelser, blokering af alle forhandlinger på virksomhedsplan i 1 1/2 år, større arbejdskraftfleksibilitet, en opfordring til arbejdsmarkedets parter om at mindske antallet af kortere arbejdsnedlæggelser, fastlæggelse af strammere regler i forbindelse emd arbejdsfravær samt regeringens forpligtelse til gennem indførelse af en lønskat på 0,5% at oprette en solidaritetsfond med hen blik på jobskabelse.
1 With particular reference to collective bargaining and industrial relations, the salient points of the agreement are: revision of the indexlinking mechanism and changes in the method of calculating the cost of living supplements ; a moratorium on wage claims and the establishment of ceilings to be applied to wage increases until 1985; a freeze on negotiations at company level for 18 months; greater flexibility in the use of manpower; a plea to labour and management to limit mini-disputes; rigorous control of absenteeism; undertaking by the Government to institute a levy of 0.5 % on wages to finance a solidarity fund set up with a view to job creation.
I kraft af denne aftale lykkedes det derpå at forny de kollektive overenskomster for de enkelte brancher, både inden for den private og den offentlige sektor, samt at mindske antallet af arbejdskonflikter betydeligt.
As a result of this agreement, branch collective agreements in both the private and public sectors were subsequently renewed and the number of disputes considerably reduced.
I overensstemmelse med aftalen af 22. januar kom overenskomsterne i den private sektor for over 9 millioner lønmodtagere til at indeholde en række bestemmel ser med følgende sigte: nedsættelse af den årlige arbejdstid, øget arbejdskraft fleksibilitet (muligheder for ikke forud aftalt overarbejde, samt skifteholds arbejde, weekendarbejde og deltidsarbejde m.v.), kontrol med fravær, oprettelse af en solidaritetsfond samt aflønningsformer, der i højere grad baseres på kvalifikationer.
In accordance with the agreement of 22 January, private sector agreements affecting over 9 million wage earners included measures designed to lead to: a reduction in annual working time; more flexibility in the use of labour (overtime not subject to prior concer tation, shift work, Saturday and Sunday work, parttime work, etc.); control of absenteeism; creation of a solidarity fund ard increased financial recognition of skills.
Til gengæld synes de inden for den offentlige sektor indgåede overenskomster, der omfatter næsten tre millioner lønmodtagere, ikke at ligge på linje med regeringens mål for bekæmpelse af inflationen.
In the public sector, on the other hand, the agreements - which affect nearly 3 million wage earners -do not seem compatible with the Government aims of combating inflation.
I Luxembourg har forholdet mellem arbejdsmarkedets parter især været præget af beskæftigelsesproblemerne og af strukturomlægningen af jern- og stålindustrien.
In Luxembourg,the problems of employment and restructuring in the steel industry dominated the scene in industrial relations.
For så vidt angår beskæftigelsen, er gyldighedsperioden for de forskellige love og administrative bestemmelser til bekæmpelse af arbejdsløsheden og underbeskæftigelsen blevet forlænget og bestemmelserne er blevet udbygget.
With respect to employment, the legislative and administrative pro visions designed to combat unemployment and under-employment were extended and improved; measures designed to promote economic diversification in industrial areas were adopted, and actions as regards innovation approved.
Med hensyn til strukturomlægningen af jern- og stålindustrien blev der ind ledt omfattende forhandlinger på en trepartskonference, og disse forhand linger har ført til indgåelse af aftaler dels vedrørende omfanget af det offentliges forpligtelser og dels vedrørende virksomhedernes indsats for at mindske lønomkostningerne.
With respect to restructuring measures in the steel industry, wide-ranging negotiations were initiated at a tripartite conference and led to agreements concerning the scope of Government intervention and the efforts to be made by firms to reduce wage costs.
De forpligtelser, staten har påtaget sig, og som samtidig indebærer en styrkelse af dens kontrol med jern- og stålvirk somhedernes beslutningstagende organer, omfatter bl.a. en forlængelse af førtidspensioneringsordningen, indførelse af en særlig forsikringsordning ved invaliditet, afskedigelsesgodtgørelser til invaliderede medarbejdere og omskolingsstøtte.
More particularly, to offset greater central government influence on the decision—making bodies of the steel companies, assistance will inter alia include the extension of the early retirement scheme, the institution of a special disability insurance scheme,' severance grants for the disabled and conversion aid.
Samrådet mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter i Det økonomiske og sociale Råd i trepartskoordineringsudvalget har fortsat spillet en vigtig rolle.
Concertation between the Government and the two sides of industry on the Economic and Social Council and the Tripartite Coordinating Com mittee, in particular, has continued to play a significant role.
Det økonomiske og sociale Råd afgav den 22. august en udtalelse om landets økonomiske, finansielle og sociale situation; denne udtalelse bar præg af vanskelighederne med at nå frem til praktisk gennemførlige løsninger i en krisetid.
On 22 August the Economic and Social Council delivered an opinion on the economic, financial and social situation of the country, which stressed the difficulty of reaching operational conclusions at a time of crisis.
Med hensyn til de kollektive overenskomstforhandlinger har de aftaler, der er indgået, eller som er blevet forlænget i løbet af beretningsperioden, i det store og hele været præget af løntilbageholdenhed.
Collective agreements concluded or renewed iver the period in question on the whole provide for modest wage increases.
Efter at arbejdsmarkedets hovedorganisationer i Nederlandene havde indgået en landsdækkende principaftale i slutningen af november 1982 til forbedring af virksomhedernes rentabilitet og bekæmpelse af arbejdsløs heden (1), blev der i talrige brancher og virksomheder afsluttet tilsvarende overenskomster, der ofte - i modsætning til tidligere - har en løbetid på to år og som især er præget af, at dyrtidsportionerne i det omhandlede tidsrum
In the wake of a nation-wide agreement reached in the Netherlands by the trade unions and employers' associations at the end of November 1982 and aimed at improving the profitability of undertakings and combatting unemployment
(normalt fra begyndelsen af 1983 til begyndelsen af 1985) ikke kommer til udbetaling, men anvendes til jobskabelse, bl.a. i form af en nedsættelse af den individuelle arbejdstid.
The main feature of these agreements is that during the period concerned (in most cases from the beginning of 1983 to the beginning of 1985) the money which would normally have been devoted to cost-of-living increases is instead to be used to create new jobs, in particular through a reduction of individual working time.
Der er indgået lignende overenskomster for ca. 2/3 af alle arbejdstagere.
Agreements of this kind were con cluded for approximately two thirds of all workers.
I de fleste tilfælde sker nedsættelsen ved, at der i 1983 og delvis også i 1984 ydes nogle ekstra fridage.
In most cases, the pro cedure followed is that, for 1983 and to some extent for 1984, a number of additional leave days are being granted.
Det er meningen, at disse fridage i fremtiden skal anvendes til en nedsættelse af den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid.
The ultimate aim is to convert such additional leave days into a shorter average working week.
En ny udviklingstendens, der af tegner sig inden for dette område, er indgåelsen af aftaler om den årlige arbejdstid.
A new de velopment in this sphere is the conclusion of agreements on working time on a yearly basis.
Dette giver virksomhederne mulighed for at foretage en mere fleksibel tilrettelæggelse af arbejdstiden.
This means that undertakings have a wider range of opportu nities for the flexible organization of working time.
Derudover indeholder mange over enskomster bestemmelser om førtidspensionering og om forbedrede ansættelses muligheder for unge.
At the same time, many wage agreements include arrangements for early retirement and specific agree ments on better job prospects for young people.
Inden for bygge- og anlægssektoren kom dyrtidsregu- leringsbeløbet ganske vist til udbetaling pr. 1. januar, men derefter blev der indgået aftale om, at de pr. 1. juli og derefter forfaldne dyrtids portioner i stedet skulle anvendes til en nedsættelse af arbejdstiden med henblik på jobskabelse.
1 July and subsequent fixed dates would be used to promote employment by reducing working time.
Arbejdstidsforkortelsen har imidlertid indtil dato kun i ringe omfang ført til oprettelse af nye arbejdspladser og for hele perioden 1983-84 regnes der kun med, at ca. 1/4 af den samlede frigjorte arbejdsmængde er blevet omsat i nyansættelser.
As yet, however, the reductions in working time have been slow in producing the desired results and in 1983 and 1984 are expected to generate new jobs to the tune of only some 25 %.
De oplæg, arbejdsmarkedets parter er fremkommet med, til en nedsættelse og omlægning af arbejdstiden, passer godt ind i regeringens planer for den gene relle sociale og økonomiske politik, der som vigtigste målsætning bl.a. har en omfordeling af det eksisterende arbejde foruden en nedbringelse af budget underskuddet og en styrkelse af virksomhedernes konkurrenceevne.
The initial measures taken by both sides of industry to reduce and reorganize working time are in line with the government's general economic and social policy, the main objectives of which, in addition to a redistri bution of work, are a reduction of the budget deficit and an improvement of the productivity of undertakings.
I den for bindelse er regeringen rede til at støtte de af arbejdsmarkedsparterne ind gåede aftaler med dertil egnede foranstaltninger. Det drejer sig her først og fremmest om at undersøge mulighederne for en bedre tilpasning af den lov fæstede mindsteløn til den aktuelle situation (Det økonomiske og sociale
In this context the government is endeavouring to support the agreements between labour and industry with appropriate action relating, in particular, to ways of bringing the statutory minimum wage more into time with the new situation (a question on this matter was addressed to the Economic and Social Council), to legal provisions permitting greater flexibility in working time arrangements, and- to measures reducing working time in the public service sector.
Råd har fået stillet tilsvarende opgave), om indførelse af lovbestemmelser der muliggør en mere fleksibel tilrettelæggelse af arbejdstiden samt om gennemførelse af en vis arbejdstidsnedsættelse i den offentlige sektor, så fremt arbejdsmarkedets parter ønsker at gennemføre arbejdstidsforkortelser ud over de allerede aftalte, dog uden lønkompensation, vil regeringen ikke modsætte sig dette.
Should both sides of industry wish, above and beyond the agreements al ready reached, to introduce reductions in working time with a correspon ding reduction in wage, the government would not oppose such moves.
Arbejdsmarkedets parter skønner, at deres forhold i almindelighed til rege ringen nok kunne forbedres, eftersom denne ifølge deres opfattelse ikke har lyttet tilstrækkeligt til repræsentanterne for de forskellige erhvervs organisationer i Det økonomiske og sociale Råd og ikke har taget tilstrække ligt hensyn til de lovfæstede beføjelser, disse repræsentanter har.
Both sides of industry consider that there is room for improvement in the relations between them and the government, the latter, in their view, having failed to take sufficient account of the Economic and Social Council, as an embodiment of the organized economic groups, and of the functions which they are called upon by law to perform within that body.
Rådet har bl.a. beklaget sig over, at det ikke fik tilstrækkelig tid til at forberede sine udtalelser om vigtige problemer, og at de afgivne udtalelser kun i ringe omfang er blevet taget til efterretning af regeringen.
The Council complained, in particular, that it was not given enough time to draft exhaustive opinions on important problems and that the government took insufficient notice of the opinions it delivered.
Andre konfliktfyldte spørgsmål har vedrørt arbejdstagerne i visse statsstøttede institutioner (radio og fjernsyn, sygekasser m.m.), idet regeringen ønsker at give de pågældende tjenestemandsstatus, medens arbejdsgiver- og arbejds- tagerrepræsentanterne foretrækker at bevare retten til frit at forhandle og indgå overenskomster på disse områder.
(radio and television, sickness insurance schemes, etc.) who the govern ment wished to bring into the system applying to all public servants, whereas employer and labour representatives wished to maintain freedom of wage bargaining in these sectors.
Spørgsmålet om regeringens ind griben i forbindelse med udformningen af overenskomster er også det centrale punkt i en klage, som arbejdsmarkedets parter allerede i 1976 indgav til
The matter of government intervention in wage bargaining is likewise the subject of a complaint, which manage ment and labour filed as far back as 1976 with the International Labour
ILO om regeringens overtrædelse af overenskomst nr. 87.
Office concerning the governments failure to observe Agreement No. 87.
ILO har nu i forståelse med regeringen indvilget i at tage denne klage op til behandling i form af en "direkte kontakf'-procedure, hvilket inde bærer, at en af ILO udpeget uafhængig ekspert skal undersøge spørgsmålet og aflægge beretning til ILO.
What is involved here is repeated unilateral determination of terms and conditions of employment (in particular with respect to wages) by the government. With the government's agreement, the ILO has undertaken to pursue the matter under the socalled direct contact procedure,
Medens arbejdsgiversammenslutningerne i det store og hele har hilst regeringens sociale og økonomiske politik velkommen, har fagforeningerne ytret stor be tænkelighed.
whereby an independent expert appointed by the ILO will look into the matter and report back to the ILO.
Deres kritik er dels rettet mod den i deres øjne for stramme sparepolitik, regeringen fører, og som ikke giver tilstrækkeligt med spille rum for en forbedring af beskæftigelsen, dels mod forskelsbehandlingen af arbejdstagerne i den private og den offentlige sektor.
While the employers' organizations generally welcome the government's economic and social policy, the trade unions have considerably misgivings over what they see as an excessively rigorous austerity policy leaving little scope for the development of employment opportunities and over the unequal treatment of workers in the private and public sectors.
Sidstnævnte indven ding blev tydeligt belyst gennem forelæggelsen af budgettet for 1984, der for de offentligt ansatte som følge af den i 1983 udstukne sparepolitik indebærer en nedskæring af lønningerne med 3,5%, (hvilket også kommer til at gælde alle modtagere af socialsikringsydelser).
This became particularly evident after the presentation of the 1984 draft budget which, in line with the austerity policy introduced in
Fagforeningerne krævede, at forslagene blev trukket tilbage. Der brød en lang række strejker ud inden for den offentlige sektor, hvilket dog ikke fik regeringen til at ændre sit forslag for 1984.
1983, provides for a 3.5 % wage reduction in the public sector with effect from 1 January 1984 (a cut which is also to be applied to social benefits).The trade unions demanded that the Government withdraw these plans and industrial action in the public sector followed; this did not, however, lead the Government to change its mind concerning the measures planned for 1984.
Det nederlandske LO trak sig som følge heraf i nogle måneder ud af de bestående forhandlingsorganer.
The Dutch Trade Union Federation (FNV) retaliated by withdrawing from negotiating bodies for several months.
I Det forenede Kongerige er de økonomiske udsigter præget af megen usikkerhed.
In the United Kingdom, the economic outlook is uncertain.
Den konservative regering blev genvalgt med et massivt flertal i juni måned, og den har til hensigt at fortsætte med at bekæmpe inflatio nen og forbedre erhvervslivets effektivitet, så det kan blive mere konkur rencedygtigt på verdensmarkedet.
The Conser vative Government was re-elected with a massive majority in June and intends to continue to attack inflation and to improve economic efficiency so as to become more competitive in world markets.
Den ønsker bl.a. at stimulere de mindre virksomheder og det private initiativ.
In particular, it wishes to stimu late small business and private enterprise, and to persuade large organisations to hive off activities and decentralise responsibilities.
Denne ændrede holdning vil få af gørende følger for den måde, hvorpå lønforhandlingerne vil blive ført fremover, især fordi regeringen foretrækker ikke at gribe ind i overens komstforhandlingerne i den private sektor og regner med, at erhvervslivet selv formår at holde lønstigninger og lønomkostninger under kontrol.
Such changes have important implications for the conduct of future pay negotiations, especially since the Government prefers not to intervene in private sector bargaining but rather to rely on industry to control pay increases and labour costs.