natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Navnlig er udsigterne for erhvervsaktiviteterne i de landbrugstilknyttede sektorer mere lovende, end de er for de erhvervsaktiviteter, der ikke har nogen forbindelse med den eksisterende økonomiske situation i landdistrikterne.
development. In particular the non-farming economic activities linked to agriculture offer a more viable economic prospect than economic activities totally unconnected with the existing economic situation of rural regions.
Som følge deraf har Kommissionen foreslået, at der bør ydes støtte fra Fællesskabet til udviklingen af den utilstrækkeligt udnyttede erhvervskapacitet i visse områder i Fællesskabet i sektorer med fremtidsudsigter.
As a result the Commission has proposed that Community support should be given to the development of the under-utilized economic capacity of certain regions of the Community, in sectors consistent with their economic resources.
Denne udvikling kan finde sted i sektorer med direkte tilknytning til landbruget (f.eks. fremstilling af levnedsmidler) eller kan have form af deltidsaktiviteter eller sæsonbestemte aktiviteter, der udnytter under beskæftigelsen hos den disponible arbejdsstyrke (f.eks. turisme).
These developments may take place in the sectors directly linked to agriculture (for example, food processing) or may be part-time or seasonal activities which exploit the underemployment of the available labour force (for example, tourism).
Udsigterne
Perspectives
Det er klart, at den udvikling, der er iagttaget i områder, hvor moderniseringen af landbruget er ufuldstændig, vil fortsætte, enten ved egen kraft eller ved hjælp af ordninger, der støttes af Fællesskabet, som f.eks. de socio-strukturelle direktiver eller de mere vidtrækkende integrerede programmer, der er nævnt ovenfor.
It is clear that the developments observed in regions where the modernization of agriculture is incomplete will continue, either under their own impulsion or with the aid of Community-supported schemes such as the socio-structural directives or the wider 'integrated' programmes referred to above.
Denne udvikling vil på den ene side medvirke til, at der sker en fortsat for mindskelse af arbejdsstyrken i selve landbruget, hvilket på den anden side vil blive opvejet af en udvidelse af erhvervsaktiviteterne i de landbrugstilknyttede sektorer.
These developments will contribute on the one hand to a continued reduction in the workforce directly engaged in farming, counterbalanced on the other hand by an expansion of the related economic activity which takes place off the farm.
Udvidelse af aktiviteterne uden for landbruget skulle resultere i større sikkerhed i ansættelsen for dem, der beskæftiger sig med opgaver med tilknytning til landbruget, og skabe nye jobmuligheder.
The increase in off-farm activity should result in both greater job security for those engaged in tasks linked to agricultural activity and create new job opportunities.
I fremtiden kan der på to fronter forventes en udvikling, som kan modificere det, der er nævnt ovenfor.
In the future, two developments may be anticipated which may qualify the above.
Landbrugsproduktionen vil blive tilpasset, så den i højere grad svarer til efterspørgslen; det vil sige, at der i visse områder vil ske en omlægning af produktionen, så man i stedet for at producere varer, som der til stadighed er overskud af, f.eks. blød hvede, producerede varer, som f.eks. majs, hvor det interne udbud ikke er tilstrækkeligt til at imødekomme efterspørgslen.
Agricultural production will be adapted to correspond more closely to demand, i.e. in some regions the production of commodities in persistent surplus such as soft wheat will give way to the production of commodities such as maize where domestic supply is insufficient to meet demand.
Sådanne tilpasninger vil få indflydelse på den økonomiske udvikling i de sektorer, der har tilknytning til landbruget.
Such adaptations will have a bearing on the economic development of the branches of economic activity linked to agricultural production.
Desuden udfoldes der i de fleste industrilande visse bestræbelser på at øge landbrugets bidrag til energibesparelse og produktion af alternative energikilder.
In addition, in most industrialized countries, some effort is being directed to increasing the agricultural contribution to energy conservation and the production of alternative sources of energy.
I en nylig fremlagt rapport fra OECD konkluderes det, at der » sandsynligvis er ringe udsigter... med hensyn til nettojobskabelse«.
A recent OECD report has concluded that there is 'probably little to be expected ... as regards net job creation'.
Man regner imidlertid med,at øget anvendelse af affaldsprodukter,som arbejdet i forbindelse med Kommissionens FAST-
However, it is expected that if the use of wastes and residues were to increase as suggested by the work done for the Commission's FAST (forecasting and assessment in the field of science and technology) programme, such a trend would help to sustain local pro-
program (prognoser og vurdering vedrørende videnskab og teknologi) peger i ret ning af, ville medvirke til at bevare lokale virksomheder, der konstruerer og reparerer omdannelsesudstyr, som f.eks. kedler.
auction and maintenance capacities which would construct and repair conversion equipment such as boilers.
Når det gælder energiafgrøder, kan der desuden skabes jobs i alle led af brændselsproduktionskæden.
In addition, in the case of energy crops, jobs can be created at all stages of the fuel production chain.
Medens øget beskæftigelse i landbruget afhænger at, at der opdyrkes hidtil uudnyttet jord eller dyrkes afgrøder, der kræver større arbejdsindsats (f.eks. kræver 1 000 ha med roer fire til fem årsarbejdsenheder mere end 1 000 ha med hvede), vil produktionen og driften af energiomdannelsesanlæg og de med disse aktiviteter forbundne tjenesteydelser skabe ny beskæftigelse.
While increases in farm labour are dependent on the cultivation of previously unused land or crops requiring a greater labour input (for example 1 000 ha of beet requires four to five man-years more labour than 1 000 ha of wheat), the manufacture and operation of energy conversion plants and the services connected with these activities would create new employment.
Det Grønne Europa - Meddelelser om den faltes landbrugspolitik
Newsletter on the confmon agricultural policy
165 Det Grønne Europa Ingennem 15 ir
165 15 years of Green Europe
166 Melken : Det store hovedbrud for det europeiske landbrug
166 Milk : problem child of european agriculture
168 Det europeiske landbrug 1979
168 European agriculture 1979
173 De landbrugsmæssige aspekter ved udvidelsen af De europeiske Fællesskaber - Grekenland
173 The agricultural aspects of enlargement of the European Community : Greece
174 De landbrugsmæssige aspekter ved udvidelsen af De europeiske Fællesskaber - Spanien
174 The agricultural aspects of enlargement of the European Community : Spain
175 Den fel les landbrugspolitik og fødevare- mangelen ude omkring i verden - Fødevarehjælp
175 The common agricultural policy and world food shortages - Food aid
176 Forbrugerinteresser i forbindelse Med dan feiles landbrugspolitik
176 Aspects of the common agricultural policy of concern to consumers
180 En ny feiles markedsordning for sukker fra 1. Juli 1981
180 A new common organization of the markets in sugar as from 1 July 1981
181 En ny "fællesskabspolitik vedrørende landbrugsstrukturer
181 A new common agricultural structure policy
182 Finansieringen af den feiles landbrugspolitik vedrørende markedsordningerne - EUGFL, Garantisektionen
182 Financing the market side of the common agricultural policy - EAGGF-Guarantee
183 Samordning af landbrugsforskningen 1 Fellesskabet
183 Co-ordination of agricultural research in the Community
185 Den Felles landbrugspolitiks bidrag til den økonomiske udvikling i Fellesskabet
185 The contribution of the common agricultural policy to the economic development of the Community
187 EF's landbrugspolitik og handelspolitik pi landbrugsområdet
187 The Community's agricultural policy and policy on trade in agricultural products
188 Mekanismer i de falles markedsordninger for landbruget : - Animalske produkter
188 Mechanisms of the common organization of agricultural markets - Livestock products
189 Mekanismer i de feiles markedsordninger for landbruget : - Vegetabilske produkter
189 Mechanisms of the common organization of agricultural markets - Crop products
190 De landbrugsmeseige aspekter ved udvidelsen af De europaaiske Aellesskaber - Portugal
190 The agricultural aspects of enlargement of the European Community Portugal
191 fltatsstølte og den fælles landbrugspolitik
191 State aids and the common agricultural policy
192 Den falles landbrugspolitik, og samhandelen med landbrugsprodukter mellem EF og udviklingslandene
192 The common agricultural policy and agricultural trade with the developing countries
193 Bekaenpelse af bedrageri mod landbrugsfonden
193 Prevention of frauds against the agricultural fund
194 F¿lgerne for landbrugssektoren af/ at integra tionen inden for den faelles landbrugspolitik og inden for den faelles politik p8 andre omrsder er forskellig
194 Implications for the agricultural sector of the lack of a matching degree of integration in the other areas of Community policy
196 Den faelles landbrugspolitik og og levneds middelindustrien
196 The common agricultural policy and the food industry
197 Til de Sydlige regioner i Faellesskabet -de integrerede middelhavsprogrammer
197 For the Southern Regions of the Community - The integrated mediterranean programmes -
200 Sammenligning mellem landbruget I USA og EF
200 Agriculture in the United States and in the European Community: a comparison
VORE SKOVES FREMTID
HERITAGE AND FUTURE OF OUR FORESTS
EUROPAS SKOVE VOR ARV OG DENS FREMTID
EUROPE'S GREEN MANTLE THE HERITAGE AND FUTURE OF OUR FORESTS
Den beskæftiger sig med Europas skovressourcer - deres rolle, de farer, de står overfor, og de behov, de kan og må opfylde i betragtning af den stigende træmangel i verden.
It examines the forest resource in Europe - its role, the dangerswhich it faces, and the needs which it can and must respond to in the developing world timber situation.
Kommissionen er af den opfattelse, at dette væsentlige problem bör vies större opmærksomhed.
The Commission considers that more attention should be devoted to this vital question.
Europa er ikke sã velforsynet med skove som verden som helhed.
Europe's forests in a world context Europe is less well endowed with foreste than the world in general.
Globalt set dækker skovene ca. 30% af landarealet, hvorimod skovdækningen i Fællesskabet kun er lidt over 20%.
Global forest cover is about 30 % of the land surface, whereas the Community's forest mantle is a little over 20 %.
Af verdens samlede skovareal på ca. 4 100 mio ha findes kun 0,85% i Fællesskabet, og de 270 mio mennesker råder kun over 0,13 ha skov pr. indbygger. Der er imidlertid i Europa en större procentvis andel af såkaldt "sluttet" eller tæt skov.
Of a world total of some 4,100 million hectares of forest, the Community has only 0.85 %, and its population of 270 million people have only 0.13 ha of forest per head.
Europas skove dækker 35 mio ha eller over en femtedel af landarealet og danner således et veritabelt grönt dække over kontinentet.
Europe's forest cover 35 M ha or over one fifth of her land surface, and thus constitute a veritable green mantle over the continent.
Til sammenligning kan nævnes, at Fællesskabets landbrugsareal udgör 102 mio ha.
By contrast the Community's agricultural area is 102 M ha.
Der er skov i alle regioner i alle medlemsstater.
There is forest in every region in every Member state.
Europas træimport udgör over 30% af verdenshandelen på 31 000 mio US dollars (1979/80) i denne sektor svarende til 1,7% af den samlede verdenshandel.
European wood imports account for more than 30 % of the world trade of 31,000 M. U.S. Dollars (1979/80) in this sector, representing 1.7 % of total trade.
Medens landbruget fortsat dominerer den europæiske presses overskrifter, omtales skovene kun i mindre grad. De spiller virkelig Askepots rolle, når der tales om Europas naturressourcer.
Yet while agriculture continues to occupy the headlines of the European press, forestry is mentioned less.
Sammensætningen af de europæiske skove, som hovedsagelig ligger i den tempererede zone, er meget mindre varieret end hvad der er tilfældet i de fleste andre af verdens regioner.
The composition of the European forest, being mostly in temperate zones, varies much less than is the case in most other world regions.
I Europa er der sjældent mere end nogle få træarter på hver type voksested, og kunstige beplantninger er ofte anlagt som monokul-
In Europe there are seldom more than a few tree species on any one type of site and
I modsætning hertil er der over 2 500 arter af skovtræer i verden som helhed (der er kun nogle hundrede i Europa), og i mange fugtige tropiske skovområder er det muligt at finde adskillige hundrede arter på bare en eller to hektarer.
In contrast to this there are over 2,500 species of forest trees worldwide (Europe has only some hundreds') and in many moist tropical forest areas one can find several hundred species in just one or two hectares.
Betydningen af Europas skove De fleste mennesker ved, at træerne sammen med andre grönne planter bidrager til kvaliteten af vor daglige tilværelse ved at producere den ilt, vi indånder, men der er kun få, som er klar over, hvor stor betydning de har for op retholdelsen af et stabilt miljö og dermed for landbruget og vor ökonomi.
The importance of Europe's forests. Most people know that trees, with other green plants, contribute to the quality of our daily life by producing the oxygen we breathe, but few realise how important they are in safe-guarding the stability of our environment and hence our agriculture, and in our economy.
Baggrund For at forstå skovbrugets situation i Det europæiske Fællesskab er det först og fremmest nödvendigt at kende dets baggrund i Europa set ud fra et fysisk, industrielt og politisk synspunkt.
To have an understanding of the forestry situation in the European Community it is first of all necessary to know the background to forestry in Europe, in physical, industrial and political terms.
I de fleste af de ti nuværende og de to kommende medlemsstater, Spanien og Portugal, er der gamle skovbrugstraditioner, og disse stater arbejder aktivt på at bevare og udvide skovarealerne.
Most of the ten member statesliarid¡the two prospective members, Spain and Portugal, have long-established forestry traditions and are engaged in active conservation and extensions to their forest estates.
Der er mange betydelige træforbrugende industrier i Europa, som har været ramt af problemer under den seneste recession.
There are many important wood-using industries in Europe which have suffered problems during the latest recession.
Nogle af disse kommer oven i skovbrugsproblemer som sur regn og insektangreb på træerne.
Some of these remain in addition to such forestry problems as "Acid Rain" and insect attacks on trees.
Fælles problemer kan klares ved samarbejde på EF-basis.
Common problems can be tackled by cooperation on a Community front.
Fordelingen af skove er meget forskellig mellem medlemsstaterne og inden for disse, men de dækker i gennemsnit 21% af Fællesskabets samlede landareal.
But on average occupies : 21 % of the Communty's total landarea.
I det egentlige Europa er der store skovarealer, medens andre ofte ret betydelige områder er næsten skovlöse.
Within Europe proper there are large forest massifs, whilst other often quite large regions remain almost devoid of forest cover.
Det kort over Europas skove, der for nylig blev udarbejdet af Kommissionen , giver et fortrinligt overblik herover.
The map of Europe's forests recently produced by the Commission (*) gives an excellent view of this.
Det samlede skovareal består af 58% lovtræer, hovedsagelig lovfældende arter, medens den resterende del er nåletræer, dvs. stedsegrönne træer dækket af nålelignende blade, der ikke falder af om vinteren.
The total forest area is composed of 58 % broadleaved, largely deciduous species, the remainder being coniferous, ie covered with needle-like
Men igen er tallene for de enkelte medlemsstater forskellige; i Italien er der f.eks.
non-deciduous leaves. But again individual Member state figures vary, Italy e.g. having 76 % broadleaved while Ireland is almost the converse with c.
76% lovtræer, medens situationen i Irland næsten er den modsatte med en nlletræsdækning på ca. 80%.
80 % coniferous cover.
Den årlige vedproduktion fra Europas skovarealer er på ca. 2,2 m pr. ha, stort set svarende til rumfanget af en mindre bil, hvilket giver et samlet tal på ca. 78 mio m .
The amount of wood produced annually on Europe's forest estate is about 2.2 m3, roughly the volume of a minicar, for every hectare, giving a total of about 78 M m3 in all.
Der er imidlertid stor spredning i tallene for de enkelte skove, og et sådant gennemsnitstal tilslörer det forhold, at mange skove er uudnyttede, samtidig med at produktionen i andre områder er på langt over 10m pr. ha hvert år.
Figures for individual woods vary widely though and such an average figure obscures the fact that whilst much forest is unexploited, other areas produces much more than 10 m3/ha every year.
Mange nye beplantninger er endnu ikke produktive, hvilket yderligere fordrejer billedet.
Many new plantings are not yet productive so this further distorts the picture.
Europas skove ejes af enkeltpersoner eller grupper, er statsskove eller er på anden måde offentligt ejet.
The diversity of Ownership and Management - A unique situation Europe's forest éstate is owned by private individuals or groups, the State and other public institutions.
Der er ca. 2 mio skovejere i Fællesskabet, og i den private sektor er mange af skovejendommene små og opsplittede, men på trods heraf er skovbruget i den private sektor typisk velorganiseret.
There are some two million forest owners in the Community and many of the ownerships in the private sector are commonly small and fragmented, but despite this forestry in the private sector is typically well-organised.
Forholdet mellem stats- og privatejede skove er meget forskelligt (se bilag 1) i de ti medlemsstater, idet staten ejer 66% og 78% i henholdsvis .Grækenland og Irland, hvorimod private i Frankrig og Tyskland ejer henholdsvis 74% og 65% af det samlede skovareal.
The percentage of State versus private holdings varies greatly (see Annex 1) throughout the ten member Otates with the State owning 66 % and 78 % respectively in Greece and Ireland while conversely in France and Germany private ownerships account for 74 % and 65 % of the total forest area.
Disse tal forklarer i vidt omfang forskellene i holdningen til skovene fra medlemsstat til medlemsstat. hvorved skovbrugets situation i Fællesskabet yderligere kompliceres.
Such variation greatly explains how the attitude to forestry alters between different member states. This adds a certain complication to the forestry situation in the Community.
Med en sådan forskelligartethed i ejerforholdene for ikke at tale om de foi— skellige roller, staten spiller, og de mangeartede beskatningssystemer i med lemsstaterne er det vanskeligt at danne sig et overblik over ejerforholdene og driften. Der kan dog foretages en nord-sydgående geografisk generalisering.
With such a variety and diversity of ownership, not to mention the differing roles of the^¡State and the multifarious fiscal systems of the member states, it is difficult to get an over-view of the ownership and management, a geographical generalization can be drawn on a North/South basis.
Nord og syd - udvidelsen Hvad man kan kalde den nordlige type skove kan karakteriseres som höjskov, ofte ensaldrende, med en enkelt eller nogle få arter, som i vidt omfang eller udelukkende forvaltes for at bevare et stort materialeforråd.
North and South - enlargement What might be termed the "Northern type" of forest can be typified as being high forest, often even-aged, consisting of one or few species, managed largely or exclusively so as to maintain a high growing stock volume.
Hovedformålet er at opretholde en forsyning af håndgribelige skovbrugsprodukter, hovedsagelig i form af gavntræ, navnlig til savvarer, papir og brædder.
Its chief purpose is to maintain a supply of tangible forest products, mainly in the form of timber, especially for sawnwood, paper and board products.
Denne type skove drives i almindelighed helt adskilt fra landbrug
The management of this type of forest is usually an entirely separate activity from agriculture.
Det europæiske skovbrugs problemer
The "Southern forest type" differs in form, purpose and management.
(i) Sur regn De store sociale og ökonomiske omvæltninger i de sidste tiår har også bidraget til et antal uönskede bivirkninger.
Whilst the Northern image exists even in small quantities in all member states, the Southern one is limited to parts of France, much of Italy and most of Greece.
Det ville være overordentlig naivt at argumentere mod forbindelsen.
It will become more important on the accession of Spain and Portugal to the Community.
I Tyskland, hvor mange tusinde mennesker er beskæftiget i skovene og de træforbrugende industrier, har adskillige Lander suspenderet planlagte hugstprogrammer for i stedet at foretage nodfældninger som fölge af död, der sandsynligvis skyldes luftforurening.
Seldom consisting of high forest in the accepted sense and, if unmanaged stunted to a remnant "Maquis" vegetation, it usually serves as protection, conserving water and preventing soil erosion.
Dette er virkelig en katastrofe, når man tænker på den omhyggelige planlægning, der indgår i skovdrift, og den lange omdriftstid for træ.
It provides forage and shelter to grazing herds and throughout its extent suffers greatly from the risk of fire.
Der opstår også lokale problemer på grund af det store antal fældede træer og risikoen for et fald i markedsprisen for den pågældende type træ på grund af overforsyning.
In contrast to the "Northern" type it is inextricably bound up in the agricultural life of the Mediterranean zone, so is seldom viewed as a distinct exploitable resource in the traditional Northern sense.
Bortset fra de praktiske problemer, denne situation skaber for den daglige drift, har den også betydning for afsætningen.
The great social and economic developments of the last decades have also inadvertently contributed to a number of undesirable by-products.
Små spredte partier træ er mindre attraktive for opköberne end store samlede mængder.
The continued growth of industry and private car useage, and the consequent pollution, has very probably led to forest damage through atmospheric pollution.
På grund af en vanskelig og mere kostbar drift för salget er disse skove ofte mindre velplejede, og adgangen med herblik på hugst er vanskeligere.
Whether or not this is true has not yet been determined, nor, it must be said, has a direct link been proven between industrial and traffic pollution and forest damage through acid deposition and other pollutants.
Hugsten er derfor dyrere end den ellers kunne have været. Alt dette betyder, at skov­ejerens udbytte af skover bliver mindre.
What we are certain of is that in Germany over one tuired of the 7.3 M ha of woodland has been affected by acid rain, and the damage is becoming increasing by evident in other member states.
I tilfælde, hvor prisen under alle omstændigheder er ganske höj som for savvarer i store længder, navnlig af lov­træer, kan forskellen være ubetydelig, men for en person, der ejer en skov med mindre værdifulde nåletræer af beskedne dimensioner, som ligger langt fra markederne, kan de forögede arbejdsomkostninger blive for store.
Germany, which employs many thousands of people in the forests and wood-using industries, several Länder (regions) have suspended planned harvesting programmes in order to deal with emergency fellings resulting from deaths probably caused by atmospheric pollution.