natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De sidste 10 uger af barselsorloven (i perioden 1. juli 1984 - 1. juli 1985 dog kun de sidste 6 uger) kan forældrene frit dele melLen· sig.
The last 10 weeks of maternity leave (the last six weeks in the period 1 July 1984 to 1 July 1985) may be shared between the parents as they wish.
Desuden indføres en ret for barnets fader tiL fravær fra arbejdet i indtil 2 uger eiter fødslen eLler barnets modtagelse i hjemmet.
In addition the law allows the father to take up to two weeks' leave after the birth of the child or its arrival in the home.
Efter at den ugentlige arbejdstid i 1983 var* blevet nedsat til 40 timer for yderligere ca. 400 000 arbejdstagere i Forbundsrepublikken Tyskland, var denne lovbestemte arbejdstid i begyndelsen af 1984 gældende for næsten samtlige arbejdstagere (ca.99 %).
A reduction of the working week to 40 hours came into effect for a further 400 000 employees in the Federal Republic of Germany in 1983; this new working week applied to almost all ernpLoyees (some 99%) at the beginning of 1984.
I begge disse r sektorer gælde
As already stated in Chapter IV1
- fra 1. april 1985 en (gennemsnitlig) overenskomstmæssig fastsat ugentlig arbejdstid på 38 1/2 time.
In spite of all-out 'industrial action reported on above, these efforts proved partially successful in the metalworking and printing sectors: in both these sectors an (average)working week of 38 1/2 hours comes into force with effect from 1 April 1985 under coLlective agreements.
I andre sektorer opnåedes ligeledes forkortelser af den ugentlige arbejds tid til under 40 timer, uden at man måtte gribe til arbejdsnedlæggelser i større omfang.
Reductions in the working week to beLow 40 hours were Likewise achieved in other sectors without major strikes proving necessary.
Nordrhein-Westfalen og Bremen allerede pr. 1. oktober 1984 indføres en overens- kris tmæssi g t fastsat ugentlig arbejdstid på 38 timer, hvilket for arbejdstagere, aer arbejder i kontinuerlig drift, gives i form af ekstra frie skifter.
Thus, for example, a 38-hour working week was introduced on 1 October 1984 under a collective agreement in the iron and steel industry in North Rhine West­ phalia and Bremen, additional days off being given to workers employed on a continuous shift system.
Også i andre sektorer er der indgået nye overenskomster om henholdsvis ekstra frie skifter med løn ved nat- og skifteholdsarbejde og arbejdsfri dage med løn for ældre arbejdstagere som eksempelvis i den kemiske industri og i sukkervare- industrien.
New collective agreements on additional paid days off were likewise concluded for night and shift workers or for older workers in other sectors, such as the chemical and confectionery industries.
Nar de allerede gældende overenskomster medregnes, er der på områ derne med særlige ordninger vedrørende ekstra frie skifter ved nat- og skifte holdsarbejde nu beskæftiget ca. 5,4 mio arbejdstagere og på området med særLige ordninger vedrørende ekstra hviledage for ældre arbejdstagere ca. 1,8 mio ar bejdstagere.
Taking into account existing collective agreements, this means that there are now some 5.4 milLion persons employed in sectors with arrangements regarding additional days off for night and shift workers and 1.8 million persons in sectors with provision for additional rest days for older workers.
Det °r karakteristisk tor de fleste for nylig indgåede overenskomster om arbejds tidsforkortelser, at der over en længere periode er mulighed for større fleksi bilitet i forbindelse med virksomhedernes tilrettelæggelse af arbejdstiderne.
A feature of most of the new collective agreements on reductions in working time is that they provide for greater flexibility in the way firms arrange working hours.
i metalindustrien, hvor der kun er mulighed for optil 10 overtimer pr. uge og højst 20 pr. måned.
Several agreements also limit recourse to overtime - in the metalworking industry, for example, where only up to 10 hours of overtime per week and a maximum of 20 per month are permissible.
Overarbejde skal tillige - som i andre erhvervsgrene - i højere grad udlignes gennem afspadsering.
Furthermore, compensation for overtime - as in other sectors - will to a greater extent take the form of paid days off.
Andre store fagforbund har i dette års overenskomstkrav lagt hovedvægten på ind førelse af f ørtidspensionsordningen frem for på en forkortelse af den ugentlige arbejdstid. Dette gælder f.eks. industriforbundene for bygge- og anlægsvirksom hed, kemi, papir, keramik, tekstil og beklædning, nærings- og nydelsesmiddel industrien samt restaurationsvirksomhed og endelig forskelLige fagfor bund på tjenesteydelsesområdet. Ved den lov om førtidspension, som trådte i kraft
Other major trade unions, such as the building workers', the chemical workers', the ceramic workers', the paper workers', the textile and garment workers', the foodstuff and catering workers' unions and a number of unions connected with the services sector, put the stress in their collective agreement demands not so much on a reduction of the working week as on the introduction of early retirement arrangements.
1. maj, er der skabt bedre grundlag for sådanne ordninger (i). Generelt er der heri fastsat mulighed for førtidspension fra det fyldte 58. år, under forudsæt ning af mindst 5 års anciennitet.
1 are favoured by the early retirement law which came into force on 1 May .As a rule, these arrangements provide for the option of early retirement from the age of 58 onward for workers who have been with the same employer for at least five years.
De pågæLdende får afhængigt af overenskomsten normalt udbetalt op til 75% af rien senest udbetalte UruttoLøn.
Depending on the relevant collective agreement, they receive pensions amounting mostly up to 75% of their last gross earnings.
Bestræbelserne for at opnå en forlængelse af den årlige ferie med løn er trådt nonet i baggrunden til fordel for bestræbelserne for at opnå en forkortelse af den ugentLige arbejdstid og lettere adgang tiL førtidspension, nogle få'*for nylig
Efforts by the unions to obtain longer paid annual leave have rather given way to efforts to get the working week reduced and early retirement made easier, but a few new collective agreements provide for additional days of leave for employees. At the end of 1983, 96% of all
Allerede i slutningen af 1983 havde 96% af alle arbejdstagere i medfør af de gældende overenskomster krav på en grundferie på mindst 4 uger. Kun i nogle få overenskomster, og frem for alt for yngre arbejdstagere, er der fastsat en kortere årlig ferie.
V ­ 7 employees had a claim under collective agreements to basic leave of at least four weeks ­ only a few agreements provide for shorter annual leave, mainly for younger employees.
Henved halvdelen af alLe tyske arbejdstagere har krav på en årlig ferie med Løn på 6 uger eller derover.
Close to 50% of all German employees are entitled to paid annual leave of six weeks or more.
Næsten alle beskæftigede (94%) får yderLigere ekstra feriepenge, som i mange tilfælde er blevet tilpasset ind komstudviklingen ved en regulering i form af faste beløb.
Almost all employees (94%) also receive additional holiday pay which is brought into line with increased incomes in the form of lump sums.
I fem delstater har man indtil nu haft lovbestemmelser vedrørende uddannelsesor lov.
At present five Länder have legal provisions regarding training leave.
I føLge en rundspørge fra begyndelsen af 80'erne gør kun få arbejdstagere brug af muligheden for uddannelsesorlov med henblik på erhvervsmæssig eller post litisk videreuddannelse: mellem 1,2% i Hamburg og 6,7% i Berlin.
An enquiry conducted at the beginning of the eighties showed that few employees were taking advantage of this leave for vocational and political training, ranging from 1.2% in Hamburg to 6.7% in Berlin.θα
Som den sjette delstat har Nordrhein-Westfalen den 24. oktober 1984 vedtaget en Lov om indfø relse af 5-dages uddannelsesorlov om året for alle arbejdstagere.
24 October 1984, North Rhine Westphalia became the sixth Land to have adopted a law in respect of training leave, under which all employees are entitled to five days training leave per year.
Den seneste debat om de sociale virkninger af indførelsen af ny teknologi har i Forbundsrepublikken Tyskland i det væsentlige været koncentreret om bestræbelserne for at fremme en mere menneskevenlig anvendelse heraf med henblik på at reducere de negative virkninger for de berørte personer.
In the Federal Republic of Germany recent discussions on the social consequences of the introduction of the new technologies have dwelt mainly on reasearch on applying them in such a way as to reduce the strain on the workers involved.
Hertil har forbundsministeriet for forskning afsat 100 mio DM for 1984.
The Federal Ministry of Research earmarked DM
Som regel bevilger det et tilskud ol 50% sf omkostningerne i forbindelse med forsknings- og udviklingsforanstaltninger
100 million for research in this field in the year covered by this report; the Ministry generally grants a subsidy amounting to 50% of the costs of research and development projects.
I Grækenland har man i den landsdækkende kollektive overenskomst udvidet princippet om en 40 timers arbejdsuge til også at gælde de virksomheder, der beskæftiger under 50 arbejdstagere (i kraft siden 1983 for de andre virksomheder).
In Greece, the national collective agreement extended the prin­ ciple of the 40­hour week to firms with a workforce of less than 50 (in effect since last year for other firms).
I disse mindre virksomheder er der beskæftiget 380 000 personer mod 220 000 i virksomhederne med over 50 ansatte.
Some 330 000 persons are employed by these firms, compared with 220 000 by firms with a workforce of over 50·
Hvad angår de sidstnævnte kræver den græske arbejdstagersammenslutning en lovfæstet ugentlig arbejdstid på 37,5 timer.
In the case of the latter, the Greek Confederation of Labour is demanding a working week of 37.5 hours.
Set bør bemærkes, at den årlige arbejdstid er nedsat med 21% i tidsrummet 1974-
It should be noted that annual working time fell by 21% between
/og at det svarer tiL det europæiske gennemsnit, hvorimod produktiviteten kun udgør 40% af gennemsnittet i de andre medlemsstater.
1974 and 1984 and is'now equivalent to the European average; however, productivity stands at no more than 40% of the average for the other Member
Den 30.10.1981 of fent Liggjorde arbejdsministeriet et Lovforslag om oprettelse af sundheds- og sikkerhedsudvalg i virksomhederne.
On 30 October 1981, the Ministry of Labour announced a draft law setting up health and safety committees in firms.
Denne lovs første gennemførelsesfase startede den 1.1.1985 for virksomheder med over 100 ansatte.
The law will be imple­ mented in stages: the first stage will take effect on 1 January 1985 in firms with a workforce of over 100.
Det skal endvidere nævnes, at der ved lov eller overenskomst er indført en række forskelLige bestemmelser til beskyttelse af arbejdstagere med forsørgerpligt og visse dårligt stiLlede arbejdstagere, eksempelvis handicappede, i forbindelse med graviditet og barset.
A number of measures have been incorporated in legislation or collec­ tive agreements for the protection of maternity, workers with dependents and certain categories of disadvantaged workers, such as the handicapped.
- Januar 1984 (1) vedtaget en lov om foræLdreorlov eller haLvdagsarbejde efter fødsel eller adoption, om frihed tiL Lønmodtagere, cer vil oprette deres egen virksomhed, samt om en sabbatordning.
In France, a law on parental leave or half­time work after confine­ ment or adoption, leave for setting up businesses and sabbatical leave for ι wage­earners was adopted on 3 January 1984 .
Ved Lov af 4. august 1982 er der indført ret til for de ansatte at blive hørt direkte og kolLektivt om deres arbejdsvilkår, bl.a. arbejdets indhold og tilrettelæggelse samt foranstaltninger til gennemførelse af forbedringer.
The law of 4 August 1982 gives employees the right to individual and collective freedom of expression on their working conditions, job content, work organization and measures to bring about improvements.
I virksomheder med mindst 200 ansatte skal der forhandles om de nærmere bestemmelser for, hvor dan denne ret skaL udøves.
Procedures for exercising this right are to be the subject of negotiations in firms with a workforce of 200 or more.
Ifølge en statistisk opgørelse, der er afsluttet pr. 15. april 1984, er der i alt indgået 3 673 aftaler (heraf 347 i landbrugssektoren).
According to statistics available on 15 April
De vedrører ca. 40% af de virksomheder, der har mindst 200 ansatte og "dækker" ca. 2 400 000 Lønmodtagere.
1984, a total of 3 673 agreements have been concluded (including 347 in the agricultural sector); they involve 40 % of firms with a workforce of at nr_ast 200, covering some 2 400 000 workers.
Generelt fremgår det af iagttagelser i de virksomheder, hvor sådanne høringsgrupper er oprettet, at der kan konstateres konkrete resultater, navnlig vedrørende indretning af arbejdspladsen og arbejdets indhold og tilrettelæggelse.
Generally speaking, from a survey of the firms where appropriate structures have been set up, it emerges that the reform has led to practical results, notably in connection with the adaptation of work posts, job content and work organization.
Spørgsmålet om nedsat arbejdstid er imidlertid et af de vigtigste emner i for handlingerne melLem arbejdsmarkedets parter, som startede den 28. maj, idet dette spørgsmaL af fagforeningerne er knyttet sammen med deres krav om en under søgelse af konsekvenserne af den teknologiske udvikling.
The question of cutbacks in working time is still one of the main topics of the intersectoral negotiations initiated on 28 May, since it is linked by the trade unions to their demands for an examination of the repercussions of technological innovation.
Arbejdsgiverne koncen trerer deres krav om mere fleksible arbejdstidsbestemmelser samt om en Lempelse af reglerne på føLgende områder: afskedigelse, kontrakter vedrørende tidsbegrænset beskæftigelse, midlertidig beskæftigelse samt de personaletærskler, der udløser anvendeLsen af forskellige lovbestemmelser. Disse forhandlinger er endnu ikke afsluttet.
The employers are concentrating their demands on flexible working time and fewer constraints regarding dismissals, fixed term contracts, temporary work and the manning levels which, if exceeded, trigger the application of various legislative provisions, but no agreement was reached.
EndeLig bør et nyt ugentLigt fjernsynsprogram om arbejdslivet nævnes.
Lastly, a weekly television news round-up of life at work has been launched.
I Irland nåede man i 1983 op på det hidtil højeste antal afskedigelser
In Ireland, there was a record number of redundancies in 1983
(30 000), og man forventede i 1984 at nå op på nogenlunde samme tal, skønt der var håb om^at faldet i den samlede beskæftigelse vilLe blive stabiliseret i slutningen af 1984.
(30 000) which was expected to be repeated in 1934, though it was hoped that the fall in total employment would level out by the end of 1984.
Fagforbundene har kun gjort små fremskridt med hensyn til arbejdstiLrettelæggeLse, arbejdstidsnedsættelse, førtidspension og fLekstid og er bekymrede over det stadig stigende antal deltidsarbejdende samt over mangeLen på tilstrækkelig beskyttelse af disse arbejdstagere.
Trade unions made little progress with regard to work organisation, hours reduction, early retirement and flexible hours, and are becoming concerned at the increasi in parttime working and at the absence of adequate protection for such workers.
"Work-split ting" og arbejdsfordeling har fundet sted i meget begrænset omfang og er hovedsagelig noget, der har berørt kvinder, der ønskede at skifte fra fuld tids- til deltidsarbejde.
Work splitting and job sharing took place en a very Limited scale, and mainly concerned married women wishing to transfer from full- to part- time work.
Ungdomsarbejdsformidlingen har taget en række ini tiativer vedrørende indførelsen af en social garanti for arbejde elLer er hvervsuddannelse i en minimumsperiode på seks måneder for unge, som ikke tid ligere har haft job.
There have been some initiatives by the Youth Employment Agency, concerning the implementation of the social guarantee of work or training for a minimum period of six months for young persons who have never found a job.
Den årlige ferie med løn er nu normeret til fire uger om året.
With regard to paid annual leave, the norm is now four weeks per annum.
I Italien er den gennemsnitlige arbejdstid for arbejdstagere i de store industrivirksomheder gået ned fra 36,94 timer om ugen for perioden januar- april 1982 til 36,47 timer for perioden januar-apriL 1984.
In Italy, the average working time of manual workers in large industrial firms has dropped f rom 36.94 hours a week in January-April 1982 to 36.47 hours in January-April 1984.'
Arbejdstidsnedsæt- teLsen er særlig mærkbar inden for metalindustrien.
The reduction in working time is part­icularly marked in the metalworking sector.
I Luxembourg er det den nye regerings program, som i særLig grad til trækker sig opmærksomheden, navnLig på følgende punkter:
In Luxembourg, the new Government's programme is of considerable interest, particularly with regard to the following aspects:
- Med hensyn tiL de offentligt ansatte er hovedvægten lagt på personalemobi- litet og revision af aldersgrænsen for ansættelse og af reglerne for halvtids- arbejde, ligesom der er lagt stor vægt på at decentralisere datamatiseringen af det offentlige samt på at motivere og uddanne de ansatte, der skal arbejde med dette.
- the public service: the stress on staff mobility, revision of age limits for recruitment and the rules governing parttime work; the importance attached to a decentralized approach to the computerization of the public services, and the motivation and training of the staff concerned;
- Med hensyn til arbejdstiden mener mandat arbejdstidspolitikken kan blive en væsentlig løftestang for en gradvis ændring af t iLrettelæggelsen af arbejdet og arbejdsforholdene samtidig med, at man overlader det til arbejdsmarkedets parter selv at f inde f rem til,hvor hurtigt og hvorLedes nedsættelsen og omlægningen af arbejdstiden skal foregå, ligesom man forpligter sig til at ,-.rhejde for at få 40 timers arbejdsugen indført for al le og at sørge f or., at lovgivningen om overarbejde anvendes korrekt.
- working time: the affirmation that policy on working time could be the key to a gradual transformation of work organization and industrial relations, while leaving labour and management free to determine the pace and procedures for cutbacks and the reorganization of working time; the undertaking to work, towards a 40-hour working week to all sectors, while enforcing strict observance of the rules governing overtime;
- Med hensyn til den teknologiske udvikling prioriterer man en bedre udnyttelse af de menneskelige ressourcer samt opnåelse af bred enighed på arbejds markedet om dette spørgsmål.
- technological change: the primacy given to making the most of human potential and the search for a social consenajs;
- Med hensyn tiL arbejdsmarkedspolitikken agter man at harmonisere individuel le arbejdsforholds retsstilling, at øge beskyttelsen mod afskedigelse og be skyttelsen i forbindelse med afskedigelse, at forbedre vilkårene for arbejds tagere på deltid, med midlertidig beskæftigelse og med vikararbejde.
- employment policy: alignment of statutory measures governing individual employment relationships, greater protection in case of dis­ missal and improved status for parttime workers and temporary workers, whether employed directly or supplied by a temporary employment business;
- Endelig prioriteres en forbedring af arbejdsvilkårene og arbejdsmiljøet, idet bestræbelserne for at menneskeliggøre arbejdspladsen og arbejdsmiljøet er en integrerende del af landets industrialisering og økonomiske og sociale udvi kli ng.
- finally, better working conditions and a better working environment are priority goals, while the humanization of work and its environment form an integral part of industrial strategy and the economic and social development of the country.
I Nederlandene har spørgsmålet om arbejdstidsnedsættelse også været hovedtema ved overenskomstforhandlingerne i 1984.
In the Netherlands reductions in working time were again a major issue in collective bargaining in 1984.
Det har dels drejet sig om en forkortelse af den individuelle arbejdstid med henblik på at forøge be skæftigelsen, dels om at gøre anvendelsen af arbejdskraften og udnyttelsen af produktionsapparatet mere fleksibel, således er der på metalområdet den 1.
The problem was to reduce individual working time in such a way as to create jobs, while at the same time introducing greater flexibility in the utilization of labour and plant. In the metal working sector, for example, a collective agreement came into force on
oktober 1984 trådt en overenskomst i kraft, hvori det er fastsat, at drifts tiden fortsat skal være 40 timer om ugen, men at der vil blive gennemført en nedsættelse af arbejdstiden i form af 26 halve fridage. En del af disse fridage vil blive fastLagt i samråd med bedriftsrådet elLer personalet.
1 October under which operating time continues to be 40 hours per week, while individual working time will be cut by granting 26 half-days of leave.
Den ugentlige arbejdstid viL kunne Ligge på melLem 34 og 42,5 timer, idet den daglige arbejds tid ikke må overstige 9 timer.
The actual working week may fluctuate between 34 and
En anden overenskomst for metalindustrien, trådte i kraft den 1. januar 1984.
42.5 hours, with a maximum working day of 9 hours.
I henhold til Henne skal man ned på en gennemsnit Lig ugentLig arbejdstid på
Another collective agreement, which comes into force for the metalworking industry on 1 January 1985, introduces an average working week of 38 hours by granting 26 four-hour blocks of time off over 12 months.
38 timer, ved at der i løbet af året så fleksibelt som muligt gives 26 halve fridage på hver fire timer, hvorved den årlige arbejdstid faLder fra
The total number of hours worked per year will thus be reduced from 1848 to 1 744, while overtime will be offset by compensatory time off.
1 848 til 1 744 timer og overarbejdstimer desuden generelt kompenseres ved
A similar agreement was also reached at Philips.
V - 11 afspadsering. En lignende overenskomst blev indgået for Philips-koncernen.
Hoogovens, however, no agreement was reached on detailed arrangements concerning the 8.5 days off which are due to be granted in 1985.
I stålvirksomheden Hoogovens kunne der derimod ikke opnås enighed om, hvor når de 8,5 fridage for det kommende år skal falde.
A study by the Ministry of Social Affairs and Employment on the effects of the reductions in working time introduced in 1983 showed that new jobs were created in 17% of the 583 enterprises concerned, while in
En undersøgelse foretaget af arbejds- og socialministeriet af virkningerne af de i 1983 gennemførte arbejdstidsforkortelser har vist, at ca. 17% af de berørte 583 virksomheder har skabt nye beskæftigelsesmuligheder, medens produktiviteten i 34% af tilfældene er blevet forøget, og antallet af arbejds tagere i over 21% i forvejen var større end nødvendigt.
34% productivity was increased, and in 21% the workforce exceeded requirements anyway.
I ca. 15% af de under søgte virksomheder blev driftstiden tilpasset den kortere arbejdstid.
In approximately 15% of these firms operating time was adjusted in line with shorter working hours.
Ifølge en stikprøveundersøgelse foretaget af det kristelige fagforbund har arbejdstidsforkortelsen i den kemiske industri i det mindste haft en positiv virkning på opretholdelsen af beskæftigelsen.
According to a sample survey carried out by the Christian Trade Union, the reduction of working time has at least had a positive effect on job se­ curity in the chemical industry.