natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Se f.eks. Likert, R. and Likert, J.G.: New Ways of Managing Conflict, McGraw-Hill, 1976, om amerikanske miniskolenævn; McCarty, D.J. og Ramsey, D.E.: The School Ma nagers: Power and Conflict in American Education, Greenwood, I97I; Grøndahl, S.E.: delbetænkning vedrørende de norske samarbejdsråd, Oslo Universitet 1977; Bacon, U.: Public Accountability and the Schooling System: Sociology of School Board Democracy, Harper and Row, 1978; Macbeth, McKenzie and Breckenridge citeret i note 7A ovenfor.
[78] See for instance Likert, R. and Likert, J.G., New Ways of Managing Conflict, McGraw­Hill, 19 76, on American mini­boards; McCarty, D.J., and Ramsey, O.E., The School Managers; Power and Conflict in American Education, Greenwood, 1971 Γ" Grøndahl, S.E., preliminary report on Norwegian Collabo­ration Councils, Oslo University, 1977; Bacon, W. Public Accountability and the Schooling System, Harper and Row, 19 78
83· Se f.eks. March, J.G. and Simon, H.A.: Organisations Wiley 1958. 84. Se Abrahamsson, B.: Bureaucracy or Participation: The Logic of Organisation, Sage, 1977·
[83] See, for instance, March J.G. and Simon, H.A., Organisations Wiley, 1958.
FORÆLDREORGANISATIONER
PARENT ORGANIZATIONS
Forældreorganisationerne i medlemsstaterne er under stadig ud vikling og forandring.
Parent organizations in Europe are growing and changing.
De er i færd med at give deres position inden for undervisningssystemerne, der selv er ved at undergå ændringer, et nyt indhold.
They are redefining their positions in educational systems which are themselves, in the process of change.
Det er forskelligt for de forskellige lande, i hvilket omfang forældreorganisationerne er accepterede og værdsatte dele af landets skolesystem eller er gen stand for modvilje som ubudne gæster,, der har skaffet sig ad gang til de professionelle pædagogers lilleverden.
There is variation in the extent to which parent organizations are accepted and valued parts of national school systems or are regarded resentfully as intruders in a professional world.
Partipolitiske og religiøse tilhørsforhold gør deres position yderligere kompliceret, og forældreorganisationerne har vanskeligt ved at bestemme sig til, hvordan de skal forholde sig til regeringer, lærerfagforeninger og andre magtfaktorer i de enkelte lande.
Party-political and religious affiliations further complicate their positions and parent associations have difficulties in deciding how to relate to governments, to teachers' unions and to other national forces.
1980'erne vil sandsynligvis blive en periode , hvor de organiserede forældre må tilpasse sig skolen, og skolen må tilpasse sig de organiserede forældre.
The 1980's are likely to be a period of adjustment by and to organi zed parents.
I dette kapitel vil vi gennemgå de problemer, som forældreorganerne i medlemsstaterne har med at definere deres rolle.
The present chapter considers some of the problems of role definition for national parent bodies.
Derefter vil vi analysere et udsnit af forældreorganisationers opbygning og arbejdsmåde, og endelig vil vi drøfte nogle af spørgsmålene vedrørende deres virksomhed.
It then analyses the structures and modes of operation of a sample of parent organizations. Finally, some of the issues about their operation are discussed.
På samme måde som interessegrupper af enhver tænkelig art bliver mere organiserede og indflydelsesrige i medlemsstaterne, finder der en ekspansion sted af forældreorganisationer på landsplan.
As interest groups of all kinds become more organized and influential in Europe, so are national parent associations expanding.
Andre kræfter, især ga?ringen af nye ideer i under visningen og indførelsen af ordninger for medindflydelse på skolens styrelse, har medført, at forældreforeningerne har ta get deres måls;*fcninger op til fornyet overvejelse. De står over for følgende problemer:
Other forces, especially the ferment of new ideas in education and the introduction of schemes for participating in the management of schools, have caused parent associations to reconsider their objectives.
1) Bør de stræbe efter 'forældremagt!' ?
Should they seek 'parent power'?
Hvis samarbejde og goodwill "mellem forældre og lærere er af væsentlig betydning for det enkelte barns tarv, er det så inkonsekvent af forældre ne at indtage en aggressiv holdning med krav om "ydelse for modydelse" på lands- og regionalt plan?
If partnership and good will between parent and teacher are essential for the benefit of the individual child, is it inconsistent to adopt aggressive 'exchange bargaining' postures at national and regional levels?
Eller vil der kun komme et lokalt samarbejde i stand, hvis forældrene kan til kæmpe sig en højere status ved hjælp af indflydelse på lands plan og offentlig omtale?
Or will local partnership only happen if parents can gain status through national influence and publicity?
2) Bør man lægge mest vægt på forældrenes rettigheder eller på deres pligter?
(ii) Should emphasis be upon parental rights or parental duties?
Hvilken forbindelse er der mellem dem og børns rettigheder?
What is the relationship of these to children's rights?
3) Bør forældreorganisationer være lokale afdelinger af større organisationer?
(iii) Should parent organizations be branches of larger institutions ?
I særdeleshed, bør de have et tilhørsforhold til politiske partier og kirkesamfund, eller bør de undgå sådanne forbindelser?
In particular, should they be affiliated to political parties and churches or should they avoid such connections?
Hvis de har et sådant tilhørsforhold, hvorledes bør deres forhold så defineres?
If they are so affiliated, how should their relationship be defined?
4) På hvilken måde bør de menige forældres funktion afvejes mod de repræsenterende forældres funktion?
(iv)) What should be the balance between the function of educating parents and the function of representing parents?
En for ældreorganisation kan optræde som mellemmand, idet den på den ene side formidler forældrerepræsentanternes oplysninger og syns punkter til de menige medlemmer og på den anden side via
A parent organization may be an agent both for passing information and values downwards to members and for collecting members' views for representation upwards to those with power.
5) Bør landsdækkende organisationer behandle lokale problemer?
Should national organizations deal with local problems?
I hvilket omfang bør landsdækkende forældreorganisationer bidrage til at løse medlemmernes lokale vanskeligheder, eller i hvilket omfang bør de koncentrere sig om de forpligtelser, de har på landsplan?
To what extent should national parent associations help to solve members' local difficulties, or to what extent should they concentrate on national commitments?
6) Personale: frivilligt eller heltidsansat?
(vi) Staffing; voluntary or full-time?
Et hovedkontor med et fastansat, heltidsbeskæftiget personale muliggør, at en forældreorganisation kan forøge sit arbejdsområde, men med fører en fare for magtkonsolidering og er udgiftskrævende.
Permanent headquarters and full-time staff increase a parent organization's range of operations but risk consolidating power and are expensive.
Bør forældreorganisationer ansøge om og tage imod økonomiske midler fra regeringer, kirkesamfund og andre institutioner?
Should parent organizations seek and accept funding from governments, churches and other institions?
Udgør en sådan finansiering en trussel mod deres uafhængig hed, eller sætter den dem i stand til at arbejde mere effektivt? tivt?
Does such funding threaten their independence or enable them to operate more effectively?
8) Sagkundskab: hvorledes kan de skaffe sig den?
(viii)Expertise: how can they get it?
Forældre mangler ofte formel viden om skolesystemer.
Parents often lack technical knowledge about school systems.
Bør man tillade, at lærere indtager ledende stillinger i organisationen, og hvis ikke, hvordan kan man da opnå den fornødne sagkundskab?
Should teachers be allowed in executive positions and, if not, how can appropriate expertise be obtained?
9) Hvilken forbindelse skal forældreorganisationer have med an dre organer?
(ix) How should parent organizations relate to other bodies?
Råd, der har indflydelse på skolens styrelse, lærerfagforeninger og andre organisationer har indbyrdes forbundne funktioner: hvordan bør forældrenes forhold til dem være?
Councils for school management, teachers' unions and other organizations have related functions: how should parents respond to them?
Både regeringer og lærernes professionelle organisationer er og så stillet over for problemer, når de overvejer, hvilken rolle forældreorganisationerne bør have.
Both governments and the teaching profession also face problems when they consider the role of parent organizations.
Bør regeringerne støtte dem, eftersom de bevidstgør forældrene med hensyn til samarbejdet på den enkelte skoles niveau, fordi de udgør et forsømt element i undervisningssystemerne, og fordi de i nogen grad kan virke som en modvægt mod lærerfagforeningernes indflydelse; eller bør regeringerne søge at rrodvirke dem, fordi de kan op træde som pressionsgrupper over for regeringerne selv?
Should governments encourage them since they stimulate awareness of liaison at school level, because they represent a neglected element of educational systems, and because they may provide some balance to the influence of teachers' union; or discourage them for fear that they will put pressure on governments?
Bør lærernes fagforeningernes hilse' dem med tilfredshed som potentielle allierede i en fælles kamp for højnelse af un dervisningsniveauet eller frygte dem, fordi de eventuelt kan indskraranke lærernes professionnelle autonomi.
Should teachers' unions welcome them as potential allies with a common concern for good education, or fear them as possible restraints upon professional autonomy?
Vi kan foretage en sondring mellem:
We may distinguish between:
1) Interessegrupper, der søger at fremme deres medlemmers syns punkter ved hjælp af overtalelse, offentlig omtale og for handling.
Interest groups which seek to advance the views of their members by persuasion, publicity and negotiation.
Forældreorganisationer fungerer i almindelighed som interesse grupper, og listen over de i det foregående stillede spørgsmål viser, at de i nogen grad beskæftiger sig med midler til at skaffe sig indflydelse såsom magt, rigdom og sagkundskab (1).
Parent organizations generally function as interest groups and the list of questions posed above indicates that they are concerned, to some extent, with such elements of influence as power, wealth and expertise [1].
De er derfor politiske i ordets brede betydning (2), men dette betyder ikke, at de nødvendigvis er partipolitiske (3).
They are therefore 'political' in the broad sense of the term [ 2] , but this does not mean that they need to be party-political [3].
Deres endelige målsætning er formentlig barnets velfærd, som opnås ved undervisning, og de lægger hovedvægten på den rolle, som familierne i almindelighed og forældrene i særdeleshed kan spil le i undervisningsprocessen.
Their ultimate objective is, presumably the welfare of children through education and their emphasis is upon the part that families in general and parents in particular, can play in the process.
I denne forstand er de i mindre grad " politiske " og i højere grad " pædagogiske ", og det er farligt at placere dem i en for snæver katagori (4).
In this sense they are less 'political' and more 'educational' and there are dangers in categorising them too rigidly [ 4] .
Henvendelsen til forældreorganisationerne
PARENT ORGANIZATIONS CONTACTED
Vi rettede henvendelse til 43 landsdækkende eller regionale for ældreorganisationer og 3 internationale sammenslutninger.
44 national or regional parent organizations were contacted and 3 international associations.
Nogle organisationer har både forældre og lærere som medlem mer, og andre er familie- eller forbrugergrupper.
Some are parentteacher organiza tions and some are family or consumer groups.
Listen på de følgende sider omfatter de fleste af de vigtigste foræl dreorganisationer i medlemsstaterne, og selv om det ikke er en komplet liste over alle sådanne grupper, er den tilstrækkeligt omfattende til at belyse de nuværende udviklingstendenser.
This sample includes many of the main parent organizations within the EEC and although it is not a complete list of all such groups, it is sufficiently extensive to illustrate current trends.
Der findes en fortegnelse over organisationernes adresser og kontorer i bilag 1, men i hele dette kapitel vil der blive hen vist til dem ved hjælp af kodebogstaver for nemheds skyld.
A list of the organizations' addresses and officers appears in appendix 1, but throughout this chapter reference will be made to them by code letters for brevity and simplicity.
Kodebetegnelserne er som følger:
The codes are as follows:
FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND KED
FEDERAL REPUBLIC OF GERMANY
CS DET FORENEDE KONGERIGE NCPTA
UNITED KINGDOM
Ved alle henvisninger i det følgende til udsnittet af foræl dreorganisationer menes den ovenfor anførte fortegnelse over forældre, forældre/lærer-, familie- og forbrugergrupper.
Wherever reference is made to the sample of parent organizations, it is the above list of parent, parent-teacher, family and consumer groups that is being considered.
BEMÆRKNING VEDRØRENDE FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND
NOTE ABOUT THE FEDERAL REPUBLIC OF GERMANY
I Forbundsrepublikken findes der et mere omfattende system med forældreindflydelse, som har hjemmel i lovgivningen. I denne henseende er flere tyske organisationer for eksempelLBW ikke "frivil Lige" i ordets egetlige betydning og er derfor blevet omtalt mere ud førligt i kapitel D ovenfor.
The Federal Republic of Germany has a thorough system of parental participation established by law.
Den omhu, hvormed forældre er blevet inddraget i de formelle styrelsesordninger i Forbundsrepublikken, reducerer den rolle, som de frivillige forældre foreninger eventuelt kunne spille .
The care with which parents have been included in formal schemes of management in Germany reduces the potential role of voluntary parent associations.
Hvis man får det indtryk, at de tyske organisationer ikke omtales tilstr¿akkeligt i dette kapitel, er grunden ikke en manglende interesse fra For bundsrepublikkens side, men at de frivillige forældregrupper spiller en langt større rolle i de andre medlemsstater,
If this section gives the impression of neglecting German organizations, it is not through lack of concern by the Federal Republic of Germany, but because voluntary parental groups play a more important part in other countries.
De forskellige arter af forældreorganisationer
TYPES OF PARENT ORGANIZATION
Vi kan identificere elleve, kategorier af forældreorganisationer, selv om man i praksis kan finde elementer af flere af dem i den enkelte organisation.
We may identify eleven general categories of parent organization, though elements of several may be found in any one, in practice.
Loven kræver, at der oprettes en sådan forældreorganisation, den har nøje fastlagte (som regel rådgivende) funktioner og får sine udgifter dækket af staten.
Statutory parent organization This type is required to exist by law, has specified (usually advisory) functions and is financed by the government.
EH og LBW er den eneste organisation af denne art i vort udsnit (jf. E.2), omend der findes andre i Forbundsrepublikken Tyskland.
EH and LBW are of this kind in our sample, (see E (2), though there are others in Germany) .
2) Frivillig sammenslutning af lovfæstede organer.
Voluntary association of statutory bodies Statutory local parent organizations may voluntarily
Lovfæstede lokale forældreorganisationer kan frivilligt slutte sig sammen på landsplan. Det tyske "Bundeselternrat" er et eksempel herpå.
associate at national level.
Det samme er tilfældet med SS i Danmark, hvor hver grundskole har et lovbestemt skolenævn, hvis stemmeberettigede medlemmer alle er forældre, og 1 762 ud af 1 903 skolenævn er medlemmer af SS.
So does SS in Denmark where each basic school has a statutory school board all of whose voting members are parents, and 1,762 out of 1,903 school boards are members of SS.
Der er andre medlemskategorier (260 skolekommissioner og 227 frivillige forældreforeninger) i SS, men skolenævnene danner den vigtigste gruppe.
There are other categories of membership (260 muni­cipal education committees and 227 voluntary parent committees) in SS, but school boards form the main group.
Samhørigheds forholdet mellem sådanne grupper og deres respektive kirkesamfund og deres opfattelse af familien som noget centralt i samfundet medfører et for hold mellem skole-kirke-familie, der er karakteristisk.
Christian parent associations The close relationship of such groups to their res­pective churches and the concern for the concept of family provide a school-church family relation­ship which is distinctive.
Den katolske kirke har været særlig aktiv med hensyn til fremme af frivillige forældreforeninger, og der findes landsdækkende organisationer i flere lande (CNAP, NCOV, KED, AGcSC, NKO, CBSPF og andre).
The Catholic Church has been especially active in encouraging voluntary parent associations and several countries have national organizations (CNAP NCOV, KED, AGeSC, NKO, CBSPF and others).
4) Sammenslutninger af forældreorganisationer. I disse tilfælde bestar medlemskabet hovedsageligt af skoleforældreorganisationer, ikke af individuelt indmeldte personer (f.eks. LGNW, FAPEEPP_, NIPA) .
Associations of parent organizations In these cases membership is mainly made up of school parent organizations, not of individually subscribing people (for instance LGNW, FAPEEPP, NIPA)
Ved disse sammenslutninger er bade forældre og lærere medlemmer af de grundlæggende organisationer på den enkelte skoles niveau, idet formålet med samarbejdet understreges ved, at lærere er inddraget. Eksempler herpå er NVOV, NCPTA og SPTC.
Associations of parentteacher organizations In these both parents and teachers are members of the unit organizations at school level, the inclu­sion of teachers emphasising the objective of coope­ration.
6) Sammenslutning af familier og enkeltpersoner.Familier og enkeltpersoner er medlemmer af sammenslutningen. Eksempler herpå er FAPEO, FCPE, PEEP, UNAAPE, EVNW, ACE, APEN og PU.
Association of families and individuals Families and individuals are the subscribing members.
7) Sammenslutninger af landsdækkende organer. Dette er en •"paraply "-metode, ved hvilken flere landsdækkende organer med fælles interesser samarbejder i et specifikt øje ned for at opnå en større effekt uden dog at miste deres egen autonomi. Eksempelvis kan nævnes CNP i Belgien (der forener FAPEO, CNAP og LF) og Home and School Council i England (der forener ACE, CASE og NCPTA).
Associations of national bodies This is an 'umbrella' approach by which several national bodies with common interests combine for specific purposes to gain greater effect without losing their individual autonomy.
8) Internationale sammenslutninger af nationale organer.
International associations of national bodies
Eksempelvis kan nævnes, at de katolske landsdækkende forældreorganisationer samarbejder inden for OE-GIAPEC og familieorganisationer inden for COFACE.
For instance Catholic national parent organizations cooperate in OE-GIAPEC, and family organizations in COFACE.
9) Forældreforeninger med begrænsede undervisningsmæssige for mål . Disse formål kan bestå i at søge at fremme bestemte undervisningsmetoder, at hjælpe forældre med handicappede børn, at kæmpe for statsstøtte til uafhængige skoler, at
Parent associations with limited educational aims These aims may be to advance particular teaching methods, to help parents of handicapped children, to fight for state subsidy of autonomous schools, to establish schools for minority language groups, etc., for example PCE, GS.
11) Forbrugerorganisationer. Der findes forbrugerorganisationer i de fleste lande, men deres interesse for undervisning som et forbrugergode har været begrænset.
Consumer organizations Most countries have consumer organizations, but their interest in education as a commodity has been limi­ted.
Vi har medtaget to eksempler (NCC og SCC), fordi de har vist særlig intersse for hjem/skolesamarbejdet.
We have included two examples (NCC and SCC) because they have shown a particular interest in homeschool liaison.
Disse kategorier er ikke absolutte.
These categories are not absolute.
Mange organisationer rummer både grupper (kategori 4) og individuelle medlemmer (kategori 6), eller forener kristelige formål (kategori 3) og forbrugerformål (kategori 11). Fortegnelsen over kategorier viser- imidlertid tydeligt, hvilken spredning der er i praksis på dette om råde.
Many organizations have both group (category (iv) and individual (category (vi) ) members, or combine Christian (category (iii)) with consumer (category (xi) ) objectives.
Ligeledes bør det også bemærkes, at en organisation med forældre som dominerende medlemmer ikke nødvendigvis behøver at være en interessegruppe for forældre, men kan være en gruppe, der mere generelt interesserer sig for uddannelsesreformer, me dens andre mere beskæftiger sig med hele uddannelsessystemet.
Also, an organization with a predominantly parent membership need not necessarily be a parental interest group, but a group concerned more generally for the improvement of education.
Organisationerne har undertiden forbindelser med lærerforeningerne, men de er forbeholdne, uformelle og lejlighedsvise.
Most organizations do not have formal or financial links with political parties, but policies may lean to the left or to the right and organizations may be associated in the minds of the public with a political identity.
FCPE blev oprindeligt grundlagt af "Syndicat National des In stituteurs* men har udviklet en separat eksistens, selv om fælles socialistiske interesser holder FCPE i kontakt med li gesindede lærerfagforeninger, og de nedsætter fællesudvalg og udgiver f Iles publikationer.
Links with teachers' unions sometimes exist but are usually cau­tious, informal and occasional. FCPE was originally founded by the 'Syndicat National des Instituteurs' but has developed a separate existence, even though common socialist interests keep FCPE in contact with like-minded teachers' unions and they share committees and issue publications.
De bånd, der knytter den katolske kirke og de organisationer, der i forening søger at fremme katolsk undervisning, sammen, medfører, at NKO og den katolske lærerforening KOV (Katholieke Onderwijs Vereniging) lejlighedsvis samarbejder ved at afholde møder og tage initiativer; KOV gør sig til fortaler for en tættere kontakt med for ældrene og har offentliggjort en pjece om emnet, der henvender sig til de lærere, der er medlemmer af den.
The common bonds of the Catholic Church and the joint promotion of Catholic education result in occasional collaboration between NKO and the Catholic teachers' union KOV (Katholieke Onderwijs Vereniging) in meetings and action; KOV advocates closer links with parents and has published a booklet for its teacher members on the subject.
På samme måde gør den danske fagforening for lærere, DL (Danmarks Lærerforening), sig officielt til talsmand for samarbejde med forældrene, og der afholdes møder, hvori både DL og SS del tager, undertiden på lokalafdelingsniveau.
Similarly the Danish union of teachers, DL (Danmarks Laererforening) officially advocates liaison with parents and meetings pccur between DL and SS, sometimes at branch level.
NCPTA har repræsentanter for 4 lærerorganisationer i bestyrelsen.
NCPTA has representatives of four teachers' organizations on its executive committee.
De landsdækkende forældreorganisationer fastholder imidlertid deres autonomi, og et samarbejde mellem dem og lærernes fagforeninger er i al mindelighed noget der ikke er typisk og kun lejlighedsvis , forekommer.
However, national parents' organizations retain autonomy, and collaboration between them and teachers' unions in Europe is generally untypical and occasional.
Medlemskab (1980-81)
MEMBERSHIP (1980-81)