natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Af stemningen foregår undertiden ved håndsoprækning på møderne, undertiden er der hemmelig afstemning, og undertiden foregår den gennem postvæsenet.
Ballot is sometimes in open meeting, sometimes secret and sometimes postal.
Valgdeltagelsen varierer betydeligt mellem de enkelte lande, alt efter om indbyrdes stridende grupper konkurrerer om pladserne eller ej, hvor politiserede disse grupper er, og hvor stor offentlig omtale der har været forud for valget.
cording to whether or not contesting groups are competing for places, the degree of politicisation of those groups and the amount of pre-election publicity.
I både Frankrig og Italien, hvor grupper, der repræsenterer landets forskellige politiske partier, opstiller kandidater til valget og tiltrækker sig massemediernes opmærksomhed, har valgdeltagelsen været høj (almindeligvis afgav over halvdelen af for ældrene deres stemme), men er faldende.
In both France and Italy, where politically aligned national groups put up candidates for election and attract media attention, polls have been high (commonly over half the parents voting) but diminishing.
I Danmark er der blevet udtrykt bekymring over, at kun 33% af forældrene deltog i valg til skolenævnene i 1978, men der blev rapporteret om la vere valgprocenter andetsteds, eksempelvis kan nævnes,at kun 10% af et udsnit af de skotske forældrerepræsentanter i skole rådene var blevet valgt på møder, hvor der deltog 50 eller flere forældre, og at skolelederen i nogle tilfælde måtte bede forældre om at blive medlemmer på grund af, at der ikke var opstillet kandidater, og at der endog ikke var mødt tilstrækkeligt mange medlemmer af vælgerkredse op på de møder, der var indkaldt til for at vælge kandidater.
In Denmark anxiety was expressed at a 33% poll amongst parents for school board membership in 1978, but lower rates of voting have been recorded elsewhere, for instance only 10% of a sample of Scottish parent members of school councils had been elected at a meeting of 50 or more parents and in some cases parents had to be asked by the headteacher to become members due to lack of candidates and even lack of constituent members present at meetings called to choose them.
Forklaringen på en så lav valgdeltagelse må søges i manglende offentlig omtale, stærkt formaliserede meddelelser om mødets afholdelse, manglende forklaring, manglende interesse hos lærerne, de lands dækkende forældreorganisationers svage stilling, møder, der kun blev afholdt for at vælge medlemmer til rådene (og som derfor var uinteressante),samt den kendsgerning, at rådene kun varetager mindre vigtige funktioner.
Such low polls may be explained by poor publicity, highly formalised notifications of the meetings, lack of explanation, lack of interest by teachers, weakness of national parent organizations, meetings called for no purpose other than to elect members (and therefore unappealing) and the minor functions of councils themselves.
Man har givet foræl drenes apati skylden,og dette kan være på sin plads i nogle tilfælde, men det er vanskeligt at sondre mellen apati og manglende forberedelse, hvilket rejser det spørgsmål, hvis opgave deter at forberede forældrene til deres forpligtelser, at skaffe valgene offentlig omtale og at sikre, at rådene har arbejdsopgaver, der er værd at beskæftige sig med.
Parental apathy has been blamed and this may be valid in some cases, but it is difficult to distinguish apathy from unpreparedness, which raises the question of whose job it is to prepare parents for their obligations, to pu blicise elections and to ensure that councils have tasks worth carrying out.
i) De valgte medlemmers karakteristika
(i) Characteristics of elected members
Vi er ikke i besiddelse af noget indsamlet materiale vedrørende rådsmedlemmernes fordeling på køn, aldersgruppe eller socioøkonomisk gruppe i de forskellige lande.
We do not have evidence of the proportions of sexes, age groups or socio-economic groups of members of councils in the various countries.
Ved adskillige lejligheder stødte vi på den påstand, at forældremedlemmerne tilhørte middelklassen og derfor ikke var repræsentative for befolkningensom hedhed.
On several occasions we encountered the assertion that parental members were middle class and there fore unrepresentative.
Disse udtalelser blev ofte fremsat af administratorer og lærere, og det syntes at være underforstået,at rådene har mindre gyldighed, hvis forældrerepræsentanterne i rådene ikke svarer til de socio-økomiske grupperinger af deres vælgere.
Such statements were often made by administrators and teachers and the implication appeared to be that councils are less valid if parents are not on councils in proportion to the socio-economic groupings of their constituents.
Man synes at forveksle det at være repræsentativ og det at være typisk.
There appeared to be confusion between being representative and being typical.
For at kunne fungere tilfredsstillende som rådsmedlem kræves det formentlig, at vedkommende er i be siddelse af visse kommunikationsfærdigheder, er vant til papirarbejde og at deltage i forhandlinger.
To perform satisfactorily a committee member presumably requires skills of communication, handling paper-work and dealing with committees.
At vaxre i besiddelse af
To have such skills is to be untypical, just as members of parliaments are untypical.
disse færdigheder er det samme som at være atypisk, ligesom medlem mer af lovgivende forsamlinger er atypiske: Det største problem, som forældrerepresentanter uanset deres socio-økonomiske baggrund er stillet over for, er problemet med at etablere en tilfredsstillende tovejskommunikation mellem sig selv og deres vælgere, så ledes at de reelt har kendskab til, hvilke bekymringer og ønsker de forældre har, som de repræsenterer.
The greater difficulty for parental members, irrespective of socio-economic background, is that of establishing satisfactory two-way communications between themselves and their constituents so that they are genuinely in touch with the anxieties and wishes of those they represent.
En funktion består af to elementer: handlingen (at beslutte, rådgive, informere osv.) og opgaverne (undervisningsplan, per sonalesituation, disciplin osv.)
A function has two elements : the action (deciding, advising, informing, etc.) and the issue (curriculum, staffing, discipline etc.).
Dette kapitel er inddelt i to dele, hvoraf den første vedrører handlingerne og den anden opgaverne.
This section is divided into two parts, the first concerned with actions and the second with issues.
HANDLINGER
ACTIONS
Det er normalt at finde to handlingstyper, der adskiller sig fra hinanden: beslutning og rådgivning.
It is common to find two types of action distinguished; deciding and advising.
Dette er hensigsmæssigt, fordi de giver klarhed over, hvem der har besluttende myndighed i sidste instans.
This has convenience because it makes clear with whom ultimate authority rests.
Men det er en alt for enkel betegnelse, der tilslører medindflydelsesrådenes vigtigste potentielle aktiviteter nemlig ansvarlighedsfunktionen og tilvejebringelsen af en tovej s information.
But it is an oversimple description which obscures two of the most important potential activities of participatory councils, the account ability function and the provision of a two-way channel of in formation.
Det kan derfor være formålstjenligt at op dele handlinger i følgende kategorier: a) AT BESLUTTE
It may therefore be helpful to consider actions as follows :
1) Beslutninger vedrørende skolens politik (fastsættelse af regelsæt) 2) Administrative beslutninger (anvendelse af regelsæt)
(i) Policy-decisions (rule-making) (ii) Executive decisions (rule-applying) Accountability (checking)
Ansvarlighed (at føre kontrol) b) AT SIKRE c) AT RÅDGIVE
(b) ENSURING (c) ADVISING
1) Adgang til information 2) Offentlig omtale
(i) Unrestricted (petitioning) (ii) On request (consultation) (i) Access to information (ii) Publicity
Vi vil se på disse kategorier hver for sig.
These will be considered in turn.
Der kan ikke altid drages en skarp skillelinje mellem en beslutning vedrørende skolens politik og en administrativ beslutning.
The distinction between a policy decision and an executive decision is not always clear-cut.
En beslutning vedrørende skolens politik består som regel i fastsættelse af et regelsæt på lang sigt, der er baseret på nogle brede principper, og som har til formål at kunne tages i an vendelse i situationer, der opstår gentagne gange, hvorimod en administrativ beslutning enten består i, at man bringer den generelle regel i anvendelse på et specifikt tilfælde, eller i en beslutning, der vedrører detaljerne i en sag.
A policy decision tends to be long-term rule-makinq, based upon broad principles, and designed to cope with repeated situations, whereas an executive decision is either the application of the broad rule to a specific case or a decision which deals with detail.
Forældrene har kun i ringe grad indflydelse på beslutninger ved rørende politikken for skoleundervisningen, eftersom der i al mindelighed er tale om partipolitiske beslutningsprocesser på regionalt plan og landsplan, og medindflydelsesrådene har på disse niveauer (f,eks. i Italien og Forbundsrepublikken Tysk land) kun rådgivende funktioner.
Family involvement in policy decisions about schooling is small since this generally happens through party-political processes at regional and national levels, and participatory councils at those levels (e.g. in Italy and the Federal Re public of Germany) are advisory only.
En undtagelse danner tilstedeværelsen af 5 valgte forældrerepræsentanter blandt de 11 med lemmer i de danske kommunale skolekommissioner, der faktisk øver indflydelse på beslutninger vedrørende skolepolitikken.
An exception is the presence of 5 elected parents among the 13 members of the Danish municipal education committees which do have policy making influence.
På den enkelte skoles niveau finder man de tydeligste tilfælde af forældreindflydelse på politiske beslutninger i de hollandske skoler, der er blevet oprettet af forældregrupper, og som er berettiget til at få deres udgifter fuldt ud dækket af staten, og endog de skoler, der drives af kirkesamfund, har ofte
At school level the clearest cases of family involvement in policy decisions appear in those Dutch schools which have been established by groups of parents and which qualify for 100% state subsidy, and even those which are church schools often have parents on school boards which have control.
Man kan også til en vis grad betragte den indflydelse, som nogle skoleråd har med hensyn til skolens ordensregler, som beslutningstagen vedrørende skolens politik, således som det er tilfældet i Danmark, Frankrig, visse dele af Forbundsrepublikken Tyskland og sekundærskolerne i Belgien.
Also the influence which some school councils have over school rules might be regarded as policymaking to some degree, as in Denmark, France, some parts of Germany and the secondary school councils in Belgium.
Det er mere almindeligt, at der i skolerådene træffes beslutninger om enkelte sager, hvorved de fastsatte regler bringes i anvendelse.
Detailed, rule-applying decision-making is more common in school councils.
Medens undervisningsmyndighederne kan fastlægge politikken i store træk vedrørende skoletimer, elevernes deltagelse i undervisningen, undervisningsplanen, ansættelse af lærere, skolens økonomiske forhold og skolebygninger, har skoler nes medindflydelsesråd ofte ret til at foretage tilpasninger til de lokale forhold eller at bringe reglerne i anvendelse på bestemte forhold.
While education authorities may make broad policies about school hours, pupil attendance, the curriculum, staff appointments, finances and buildings, school participatory councils often have the right to make local adjustments or to apply the regulations to particular instances.
b) Medindflydelse som sikring (ansvarlighed)
(b) Participation as ensuring (accountability)
Sikring er en funktion, der består i at føre kontrol med præstationer.
Ensuring is a function of checking on performance.
Den kan beskrives som en ansvarlighedsfunktion, der opnås gennem medindflydelse.
It might be described as an accountability function achieved through participation.
Den forudsætter, at i et demokrati skal enhver person, der har myndighed over andre (forældre over børn; lærere over klasser osv.)gøres ansvarlig for sine handlinger under udøvelsen af denne myndighed.
It contains the assumption that in a democracy every person with power over others (parents over children; teachers over classes; etc.) must be answerable for his actions related to that power.
Dette kan opnås gennem ansvarlighed over for den nærmeste overordnede, gennem en kombination af dem alle.
This may be achieved through responsibility to a line superior, through in-community checks, through market forces or through a combination of them.
I denne rapport anvender jeg ud trykken på følgende måder:
In this report I use the terms in the following ways :
Ansvarlighed eller en offentlig ståen til regnskab : en det omgivende samfund udøvet kontrol, der eventuelt foretages af et organ med myndighed til at ændre de rammer, inden for hvilke den enkelte udøver sine beføjelser.
Accountability or public rendering of account : an in-community check which may or may not be by a body with the autority to alter the framework within which the individual has power.
Dette indebærer en gensidig ansvarlighed for de personer, der i fæl lesskab er interesseret i et foretagende, og som er afhængige af hinanden, således som forældre og lærere er det med hensyn til børns undervisning.
It implies a mutual answerability by those who are jointly concerned in an enterprise and who are inter-dependent, as parents and teachers are for the education of children.
Det indebærer tillige en regelmæssig overvågning af en tjenesteydelse, der foretages af et lokalsamfund eller af dettes repræsentanter.
It also implies a regular monitoring of a service by a local society or its representatives.
Markedskræfter : medfører ansvarlighed ved at give de berørte personer (især forbrugere eller klienter) mulighed for at vælge; teoretisk set skulle det resultere i forkastelse af, hvad der vækker mishag, og støtte for, hvad der er til fredsstillende, men for så vidt angår skoleundervisning, kan geografiske og demografiske faktorer begrænse valget, selv når der er et system med fuldstændig frit valg.
Market Forces : provide answerability by granting choice to those concerned (especially consumers or clients); in theory it should result in rejection of that which displeases and support for that which satisfies, but in the case of schooling geographic and demographic factors may limit choice even when there is a full choice system.
Skolerne er i almindelighed ansvarlige over for centraladministrationen, den lokale administration, en kirke eller et uafhængigt nævn.
Schools are usually responsible to government, local government, church or an independent board.
Forældre, lærere og andre, der medvirker i proces sen, kan imidlertid stilles til ansvar over for et medindflydelsesråd, der kan føre kontrol med præstationerne og forlange en nærmere redegørelse for dem, selv om de ikke altid kan træffe korrektive foranstaltninger, når de er utilfredse.
However parents, teach ers and others concerned in the process can be accountable to a participatory council which can check on performance and require explanations about it, even if they cannot necessarily take corrective action when displeased.
I Nederlandene har ethvert forældreråd for en offentlig primærskole ikke blot ret til gennem sin formand at stille spørgsmål til skolelederen om skolens daglige arbejde eller til lærere om deres undervisning, men det foreslåede nye system for skole råd giver mulighed for drøftelse af alle sager og ret til at udtale sig. De danske skolenævn og de engelske styrende or ganer kunne betragtes som i væsentlig grad havende til formål at føre kontrol med skolen.
In the Netherlands not only does every state primary school parents' council have the right to put questions, through its chairman, to the school principal about the daytoday running of the school or to teachers about their teaching, but the proposed new system for school councils allows discussion on any matter and the right to advise.
Retten til at foretage indberetning til undervisningsmyndigheden om skolens virksomhed er også specifikt medtaget i nogle systemer.
Also the right to report on the school's performance to the education authority is specifically in cluded in some systems.
De italienske skoleråd sender årsberetninger til provinsskolekommissionen; de hollandske forældrekomiteer kan forelægge deres synspunkter for kommunalbestyrelsen via det kommunale forældreråd, og den foreslåede nye hollandske ordning vil medføre, at hver skoles råd får ret til at drøfte skolens udvikling med undervisningsmyndigheden to gange om året; de danske skolenævn har ret til at forelægge forslag for den kommunale undervisningsmyndighed.
Italian school councils send annual reports to the Provincial Education Committee; Dutch parents' committees can represent their views to the Municipal Executive via the municipal parents' council and the proposed new Dutch scheme would grant the right of each school's council to discuss the school's progress with the education authority twice a year; Danish school boards have the right to submit suggestions to the municipal education authority.
Ansvarlighed er imidlertid ikke udelukkende et spørgsmål om at føre kontrol med lærere.
However accountability is not just a question of checking on
Det er en gensidig proces mellem samarbejdspartnere.
teachers. It is a mutual process between partners.
En af skolerådenes pligter (f.eks i Danmark og Skotland) er at føre kontrol med elevernes deltagelse i skole undervisningen og behandling af skulkerisager, hvorved foræl drene gøres ansvarlige for deres barns fremmøde på skolen.
One duty of school councils (e.g. in Denmark and Scotland) is checking on pupils' attendance at school and dealing with truancy cases, thereby making parents accountable for their children's presence at school.
Rådenes inddragelse i disciplinærsager er et eksempel på, hvorledes man kan gøre både forældre og elever ansvarlige..
The involvement of councils in matters of discipline provides an example of making both parents and pupils accountable.
Der synes at være betydelige muligheder for at udvide skolerådenes rolle med hensyn til ansvarlighed.
The potential for extending the accountability role of school councils would appear to be considerable.
c) Medindflydelse som rådgivning
(c) Participation as advising
Det kan være uden mening at stille spørgsmålet: "Hvem træffer en beslutning?" i et demokratisk samfund, eftersom så mange per soner kan øve indflydelse på den.
It may be meaningless to ask the question "Who makes a de cision ?" in a democratic society since so many people may influence it.
Udøvelse af indflydelse er en form for magtudøvelse.
Influence is a form of power.
En enkelt skotsk skolerådsformand har hævdet, at hvis man fratog has råd dets begrænsede administrative myndighed, men til gengæld gav det en ubegrænset ret til at udtale sig, ville dets magt blive forøget.
One scottish school coundil chairman has argued that if the limited executive authority were taken away from his council but that it were given unrestricted right to advise instead, its power would increase.
Retten til at indgive ansøgninger er stærkere end retten til at blive hørt, eftersom førstnævnte ret giver mulighed for græsrodsinitiativer.
The right to petition is stronger than the right to consultation since the former allows for grass roots initiatives.
Skolerådenes funktioner i medlemsstaterne er i højere grad af rådgivende end af administrativ karakter.
School councils in the EEC have more advisory than executive functions and proposed systems tend to emphasise these.
Rådenes vedtægter giver i en række lande mulighed for at give medlemmerne ubegrænset ret til at fremkomme med udtalelser i de enkelte sager, og det samme er tilfældet med de fleste systemer, som er blevet foreslået. Der vil senere i dette kapitel blive anført specifik ke eksempler på de opgivne rådgivende funktioner.
Constitutions of councils in a number of countries allow for unrestricted right of members to proffer advice, as do most proposed systems.
At beslutte, at sikre og at rådgive indebærer, at der afsiges værdidomme.
Deciding, ensuring and advising involve value-judgements.
Det samme behøver ikke at være tilfældet med informationsudveksling og offentliggørelse af information.
The exchange of information and the publicity of information need not.
Formidling af information kan være et væsentligt aspekt ved medindflydelse.
Communication of information may be a valid aspect of participation.
Eksempelvis kan nævnes, at det flamsksprogede ministeriums cirkulære af 1972 vedrørende de belgiske sekundærskoler indeholdt en udtalelse om, at et af formålene med rådene var at indsamle og formidle information, og de franske primær skoleråd har en særlig pligt til at formidle information til forældrene.
For instance the 1972 Flemish ministry circular for Belgian secondary schools stated that one of the aims of councils was to gather and to give information and French primary school councils have the provision of information to parents as a specific duty.
Endvidere bliver skolens lærerpersonale ofte af rådet anmodet om at fremskaffe information, idet lovgivningen ofte indeholder en bestemmelse desangående, således som det er tilfældet i Hamburg.
Further, school staff are often required to make information available on request from the council, this requirement sometimes being written into the law as in Hamburg.
SPØRGSMÅL
ISSUES
Bortset fra rådenes generelle rettigheder med hensyn til at drøfte alle sager eller afgive udtalelser om skolen i al al mindelighed indeholder vedtægterne hyppigt en nærmere angivelse af de spørgsmål, som skolerådene især bør beskæftige sig med. Vi kan undersøge nogle af de hyppigst forekommende spørgsmål.
Apart from general rights to discuss any matter or to advise about the school generally, constitutions frequently specify issues to which school councils should turn attention. We may examine some of the more common of these.
1) Undervisningsplan
Curriculum.
I hvilket omfang skolerådene kan øve indflydelse på undervis ningsplanen, bestemmes først og fremmest af, i hvilket omfang undervisningsplanen er centraliseret.
The extent to which school councils can influence the curriculum is determined in the first instance by the extent to which the curriculum is centralised.
Teoretisk set kan de en gelske styrende organer have stor betydning for undervisnings planens indhold og de anvendte undervisningsmetoder i en enkelt skole, hvorimod et skoleråd i Frankrig ikke ville have mulighed herfor.
Theoretically English governing bodies can have considerable impact upon what is taught and how it is taught in an individual school, whereas in France a school council could not.
De danske skolenævn skal godkende den undervisningsplan, der er blevet udarbejdet af skolens lærerråd.
Danish school boards approve the curriculum plan which is drawn up by the school's teachers' council.
De italienske sko leråd kan rådgive om undervisningsplanens sammensætning og om skolebøger, og den nye hollandske lovgivning vil indeholde be stemmelser om en lignende udtaleret.
Italian school councils can advise on the make-up of the curriculum and text books and similar advice is envisaged in the new Dutch legislation.
Tilsynet med forsøgsundervisning er overladt til "skolekonferencen" i nogle tyske del stater, og de italienske skoleråd kan rådgive inden for dette område.
Control over school experiments is left to the school conference in some German provinces and Italian school councils can advise in this area.
I nogle tilfælde gør en vag formulering af vedtægterne det uklart, om rådet har ret til at drøfte undervisningsplaner ne, og det indsamlede materiale tyder på, at dette i så tilfælde undgås.
In some cases vagueness in the constitutions makes it unclear whether curricular discussion is acceptable and there is evidence that in such cases it is avoided.