natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under alle omstæn­digheder skal udnævnelsen af de ansattes repræsentanter ske efter demokrati­ske principper: alle skaJ kunne medvirke, fri ytringsret, hemmelig afstemning og forholdsmæssig andel i pladserne.
In all cases, the choice of employ ees" representatives must accord with democratic principles: the right of all workers to vote, freedom of expression, proportional representation and a secret ballot.
Indførelse af ny teknologi
Participation in the introduction of new technologies
Indførelse af de nye teknologier er en uomgængelig nødvendighed for europæisk erhvervsliv, men rejser en række særlige problemer vedrørende beskæftigelsen og arbejdsvilkårene.
Since good industrial relations are also a contributing factor to productivity and competitiveness, these problems must not be allowed to upset these relations or slow the introduction of innovative working methods.
Et godt forhold mellem arbejdsmarkedets parter er i sig selv fremmende for produktiviteten og konkurrenceevnen, og det er derfor afgørende, at problemerne omkring indførelse af ny teknologi håndteres på en sådan måde, at man hindrer eller begrænser de negative virkninger på klimaet på arbejdsmarkedet
As mentioned above, the draft directive on worker consultation and information specifically refers to major changes resulting from the introduction of new technologies.
') 1 ECU (europæisk valutaenhed) = ca. 8,2 kr. pr. 5. april 1984.
The draft directive on limited companies also calls for decisions by the supervisory board or the information and consultation of the workers' representative body on 'important
og tempoet i erhvervslivets innovation og udvikling.
changes in the organization of a company'.
Disse direktiver skal imidlertid kun gælde for virksomheder med mere end 1 000 ansatte, og problemerne vedrørende de nye teknologier vil melde sig i samtlige virksomheder, hvad enten de er store eller små.
These proposals only apply, however, to groups or companies employing at least 1 000 people. The problem could arise in businesses, large or small.
Den stående Beskæftigelseskomité, hvori arbejderne, arbejdsgiverne og regeringerne er repræsenteret, har derfor opfordret Europa-Kommissionen til at undersøge, om man kan indfore visse fælles principper for information og konsultation, som kan anvendes effektivt på virksomheder af enhver størrelse i forbindelse med indførelse af ny teknologi. Disse principper skal være forenelige med de principper, som allerede anvendes i en række medlemslande.
Following a request from the Standing Committee on Employment, which is composed of representatives of Community governments, employers and unions, the European Commission is examining with both sides of industry the best way and at what level to introduce basic principles on the information and consultation of workers affected by the introduction of new technologies, while taking account of practices and procedures already applied in the Member States.
Problematikken er omtalt i en meddelelse fra Europa-Kommissionen til Ministerrådet i januar 1984 om virkningerne på arbejdsmarkedet af de nye teknologier.
This is one of the principle themes of a communication on technological change and its social consequences presented by the Commission to the Council of Ministers in January 1984.
Kapitaldannelsen og medejendomsretten
And company assets?
Endelig er næste etape af en logisk udvikling i arbejdernes rettigheder: Lønmodtagernes andel i kapitaldannelsen.
Finally, a further logical step in the development of workers' rights is their participation in the capital formation of their companies.
I august 1979 fremlagde Europa-Kommissionen for EF's institutioner og de involverede parter et arbejdsdokument om dette emne til overvejelse.
In August 1979, the European Commission presented a working and discussion document on this theme to interested parties and the different Community institutions.
Heri foreslås det som et led i bestræbelserne for at fremme den private opsparing at styrke det sociale og arbejdsmarkedsmæssige aspekt.
It also suggested a strengthening of the role of private savings in industrial capital.
Europa-Kommissionen mener, at arbejdernes medindflydelse er berettiget ganske uden hensyn til ejendomsretten, men at andel i virksomhedernes udbytte og i kapitaldannelsen er en vej til medindflydelse, der giver mulighed for at reducere de sociale skel i samfundet.
The Commission believes that worker participation is justified, whether or not the workers own shares. But a stake in the profits and assets of industry could be an essential element in worker participation and could help to reduce social inequalities.
Kommissionen mener endvidere, at arbejder ne, hvis de skal acceptere en nedsættelse af reallønnen for at gøre nye investeringer mulige, må sikres ejendomsret til den pågældende del af produktionsapparatet, og den mener, at en sådan aktiv kapitaldannelsespolitik kan bidrage til, at der pa ny kommer gang i de produktive investeringer, og samtidig blive et moderne middel til regulering af økonomien og bekæmpelse af inflationen.
Moreover, if workers are to be asked to moderate wage demands to allow productive investment, it is only fair to allow them the right to share in capital assets. Finally, an imaginative capital formation policy can boost productive investment and provide a new means of regulating the economy and controlling inflation.
Hvordan når vi så vidt?
How can this be achieved?
Efter at have undersøgt de systemer, der eksisterer eller overvejes i medlemslandene, skitserer Europa-Kommissionen i sit dokument to alternativer:
After an examination of existing or proposed systems in the Member States, the Commission memorandum outlined the following alternatives:
D Arbejdsgiverne betaler arbejderne faste ydelser, som udgør en del af lønnen, men som bindes i en bestemt periode (bunden opsparing, køb af obligationer osv.).
D Employers would give their workers a flat-rate allowance in addition to their wages but 'freeze' it for a certain period in long-term savings or building society-style accounts.
På grundlag af en lovgivning, der indebærer en tilskyndelse fra statens side. skal arbejdsmarkedets parter kunne aftale de nærmere enkeltheder i systemet.
Management and unions could reach agreements on how to operate such schemes, within a legal framework which could also provide for public support.
D Lønmodtagerne får andel i udbyttet, værdiforøgelsen eller virksomhedens egenkapital, men også her med bundne midler. Medejendomsretsbeviser kan
In other words, ownership of shares could be transferred directly to the workers in a particular company or through a common fund, to the workers in a particular industry or workers in general.
De beløb, der afsættes til kapitaldannelse, kan eventuelt deles mellem udbetaling direkte til de ansatte og en kollektiv fond.
workers in different firms and branches of industry, whose profitability varies considerably.
Hvis man opretter kollektive fonde, må man tage stilling til, om der skal oprettes en eller flere pr. land.
Management of the fund could be undertaken by workers' representatives, public authorities, or even by the companies themselves.
De bundne midler bør stilles til rådighed for virksomhederne til fremme af ny beskæftigelse, men de kan også anvendes til at forbedre pensionsvilkårene og til at fremme førtidspensionering osv.
The 'frozen' capital would, above all, be made available to companies to create new jobs but it could also help to improve pensions, finance early retirement schemes and so on.
I fortsættelse af dette dokument overvejer Kommissionen at udarbejde et forslag til henstilling vedrørende kapitaldannelsen hos lønmodtagere og andre med min­dre indtægter ■
As a follow-up to its memorandum, the Commission intends to table a draft recommendation on the formation of capital for wage earners and the low-paid ■
Æk Kontoret for De europæiske Fællesskabers ^W officielle Publikationer L-2985 Luxembourg
Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg
Harmonisering af skatter og afgifter i Fællesskabet
Tax harmonization in the Community
»Fællesskabet har nu eksisteret i over tyve år, men der står stadig toldere ved grænserne og spørger, om vi har noget at fortolde. — tobak, spiritus eller andet«.
'The Common Market has been in existence now for more than twenty years but when we cross a frontier the customs officials still ask if we have anything to declare: any tobacco? any alcohol?'
Mange har været irriteret i den anledning, men hvor mange er klar over, at grænsekontrollen i dag især skyldes forskellene mellem medlemslandenes moms­satser og punktafgiftssystemer?
This complaint is often heard. But how many Europeans know that the continued existence of checks at national frontiers is due in large measure to disparities between national systems of VAT and excise duties in Community countries?
Forskellene mellem de nationale skatter og afgifter
Disparities between national tax systems
Såvel det samlede skattetryk som fordelingen mellem de forskellige beskatnings­former varierer fra land til land '):
The total volume of tax varies from one country to another. So does the relative burden imposed by different types of tax.1
□ Skatter på indkomst og formue udgjorde i 1981 15 pet. af de samlede skatter i Frankrig (14 pet. i Grækenland i 1979) mod 54 pet. i Danmark.
D Taxes on family earnings and property (including wealth taxes where they exist): these accounted for 15% of global, mandatory taxes in France (14% in Greece in 1979), but 54% in Denmark.
Herimellem lå Tyskland og Holland med 26 pet., Luxembourg med 28 pet., Stobritannien med 29 pet., Italien med 30 pet. og Belgien med 35 pet.
Between these two poles, they ac­counted for 26% of taxes in Germany and the Netherlands, 28% in Luxem­bourg, 29% in the United Kingdom, 30% in Italy and 35% in Belgium.
□ Selskabsskatterne udgjorde i 1981 i Luxembourg 10 pet. af de samlede skatter mod 3 pet. i Danmark.
Π Earnings and property taxes for other sectors (notably companies): these represented 10% of mandatory global taxes in Luxembourg and only 3% in Denmark.
Herimellem lå Storbritannien med 9 pet.. Holland med 7 pet., Frankrig med 6 pet., og Belgien, Italien, Tyskland og Grækenland mellem 5,4 og 3.8 pet.
Between these extremes, they stood at 9% in the United Kingdom, 7% in the Netherlands, 6% in France, and between 5.4% and 3.8% in Belgium, Italy, Germany and Greece.
(For Irlands vedkommende er disse skatter inkluderet i procenten for de almindelige skatter på indkomst og formue).
Irish statistics make no distinction between the taxation of family earnings and other sectors.
Π Arveafgifter og særskatter på kapital udgjorde i Grækenland 2 pet. af de samlede skatter, men lå i de øvrige lande under 1 pet. af de samlede skatter.
D Taxes on capital (including death duties and extraordinary taxes on capital): these account for just under 2% of the total in Greece and less than 1% elsewhere.
D Merværdiafgiften (momsen) udgjorde i 1981 i Luxembourg 10 pet. af de samlede skatter og 22 pet. i Danmark (Grækenland i 1979 ligeledes 22 pet.) Herimellem ligger Storbritannien og Irland med 13 pet., Italien og Holland med 14 pet., Tyskland med 15 pet, Belgien med 16 pet. og Frankrig med 20 pet.
Π Value-added and turnover taxes: represent 10% of total receipts in Luxem­bourg and 22% in Denmark (and Greece in 1979).
D Andre skatter på produktionen udgjorde i 1981 i Storbritannien 19 pet. af de samlede skatter mod 6 pet. i Holland.
Their share of the total tax yield ranges from 25% in Ireland to 5% in Belgium, the Netherlands and France. Elsewhere they account for 12% of taxes in Denmark, 1 1% in the United Kingdom.
Herimellem lå Grækenland (i 1979) med 18 pet.. Luxembourg med 13 pet., Frankrig med 1 1 pet., Tyskland og Irland (1980) med 10 pet..
10% in Greece, 8% in Luxembourg and Italy and 7% in Germany.
Italien og Danmark med 8 pet., og Belgien med 7 pet.
10% in Germany and Ireland, 8% in Italy and Denmark and 7% in Belgium.
□ Lovpligtige socialbidrag (socialskat): På dette område er der store forskelle som følge af forskellene i finansieringen af den sociale sikring.
□ Mandatory social security payments: there are wide disparities in this sector, caused by differing ways of financing social security.
I Danmark udgjorde disse bidrag kun 1,6 pet. af de samlede skatter — til trods for et højt socialt sikringsniveau — mens de udgjorde 43 pet. af de samlede skatter i Frankrig. Blandt disse yderpunkter ligger Irland med 15 pet., Storbritannien med 17 pet., Luxembourg med 29 pet., Belgien (og Grækenland i 1979) med 30 pet., Italien med 35 pet., Tyskland med 38 pet. og Holland med 41 pet.
In Denmark, which has a high level of publicly-funded social protection, direct payments represent only 1.6% of total taxes. In France they represent 43%.
Harmonisering: Af hvad og hvordan?
Harmonization: what and why?
De øgede offentlige foranstaltninger på det sociale og økonomiske område siden den anden verdenskrig har medført en kraftig forøgelse af beskatningen i alle industrilande. Dermed er også beskatningens betydning som instrument for den økonomiske politik vokset.
The growth of social and economic intervention by public authorities since the end of the Second World War has led to a substantial increase in taxation in all developed countries.
Skattespørgsmål og beskatningsformer indgår derfor i overvejelserne på fællesskabsplan, selv om ingen ønsker at indføre en egentlig europæisk skattepolitik, der ligesom medlemslandenes omfatter alle skatteformer.
Hence, its importance to the functioning of the European Community. But there is no intention of creating a full-scale European taxation system, covering all aspects of taxes, like those of the Member States.
Det skyldes bl.a.:
In fact:
D Skønt EF gennem flere år har haft »egne indtægter« (told og afgifter ved den ydre toldmur samt en del af momsen) er EF's budget af beskeden størrelse sammenlignet med medlemslandenes (ca. 2,8 pet.) og beskatningens budget­mæssige rolle på fællesskabsplan normalt meget begrænset.
Π The Community budget is small in comparison to the sum of national budgets (about 2.8%), even though it has been financed for several years through its own resources (a share of VAT, customs duties and levies on goods imported from the rest of the world). The budgetary role of taxation at Community level is therefore limited.
D Medlemslandenes voksende indbyrdes afhængighed på det økonomiske områ­de er et markant træk i de sidste 25 års historie.
Π The increasing economic interdependence of Community countries has been one of the striking features of the last 25 years.
EF­landene fastsætter i stadig højere grad målsætningen for den økonomiske politik i fællesskab — som f.eks. væksttempo og inflationsbekæmpelsen.
Their economic objectives (growth rates and inflation targets) are more and more often jointly established.
Det er imidlertid medlemslandene, der varetager den generelle økonomiske og sociale politik og udvælger de midler ­herunder beskatningen — der skal anvendes for at nå disse mål.
But economic and social policies and the means of implementing them, especially the use of taxation, are generally left to the discretion of Member States.
Hovedformålet med EF's bestræbelser på beskatningsområdet er således at skabe forudsætninger for løsning af de opgaver, der er tildelt Fællesskabet, bl.a.:
In these circumstances, the overall purpose of Community action in the tax field is to ensure that other aims of the Community are fulfilled, notably:
□ Oprettelse af et fælles marked baseret på fri konkurrence og fri bevægelighed fra land til land for personer, varer, tjenesteydelser og kapital.
Π The establishment of a common market, founded on the free movement of people, goods and services between Community countries and fair competition
D Indførelse af fælles politik på en række områder, hvoraf nogle er fastsat i Rom­traktaten ved Fællesskabets oprettelse (landbrugspolitik, transportpolitik, udenrigshandelspolitik .. . ), mens andre er taget op efterhånden i forbindelse med Fællesskabets opbygning (regionalpolitik, miljøpolitik, energipolitik .. . ).
between Community firms. In the face of increased international competition, the European Commission believes it is all the more important to allow Community industries to sharpen their competitive edge by securing the advantages of a continental­scale market, enjoyed by their rivals in the United States and Japan.
Den fuldstændige virkeliggørelse af disse mål kræver, at man fjerner en række forhindringer og forvridninger.
Some, such as agriculture, trade and trans­port policy, were foreseen by the Treaty of Rome which launched the Commu­nity.
En stor del af dem skyldes forskelle mellem medlemslandenes beskatningssystemer. Derfor vedtog EF­landene i 1971 at prio­ritere fem foranstaltninger på beskatningsområdet som led i den gradvise gen­nemførelse af den økonomiske og valutariske union:
To realize these objectives fully, it will be necessary to abolish certain barriers and distortions, many of which arise from differences between the tax systems of Member States.
□ Fastlæggelse af et ensartet (fælles) beskatningsgrundlag for momsen,
□ By establishing a uniform basis of assessment for VAT;
D Harmonisering af beskatningsgrundlag og opkrævningsformer for punktaf­gifter,
□ By harmonizing the scope, tax base and collection procedures for excise duties;
□ Harmonisering af beskatningsformer, der kan have indflydelse på kapitalbevæ­gelserne inden for Fællesskabet,
□ By harmonizing certain taxes likely to have a direct influence on capital movements within the Community;
□ Fortsatte bestræbelser for at harmonisere selskabsskatterne,
□ By further harmonization of taxes on companies;
D Gradvis udvidelse af skattefritagelser for private, der passerer en grænse mellem fællesskabslande.
Π By gradually increasing the tax­free allowances for private travellers crossing frontiers within the Community.
Selv disse begrænsede mål er af mange grunde yderst vanskelige at gennemføre:
Although comparatively modest, even these objectives will be difficult to achieve:
□ Den skattemæssige suverænitet er et væsentligt element i den nationale suveræ­nitet, og vedtagelsen af skatteudskrivningen er en af de grundlæggende beføjel­ser (prærogativer) for de nationale parlamenter,
LI It must not be forgotten that fiscal sovereignty is a vital component of national sovereignty and that the right to vote taxes is one of the fundamental preroga­tives of national parliaments;
Π Den gradvise tilnærmelse af medlemslandenes økonomiske politik og harmoni­seringen af beskatningssystemerne går ikke nødvendigvis i trit, hvilket vil kunne give anledning til konflikter mellem de to bestræbelser.
D The gradual alignment of Member States" economic policies and the harmoniza­tion of their tax systems do not necessarily go hand in hand and can sometimes conflict.
F.eks. kan ét land for at overvinde den aktuelle erhvervsmæssige krise være nødt til at nedsætte beskatningen, mens andre lande kan føle sig nødt til at øge den.
To combat the recession, for instance, one country may have to reduce taxes and another to increase them;
Π Den offentlige mening er med hensyn til skattetrykket blevet mere og mere følsom, og en skat, der er velkendt i et land, kan til tider kun vanskeligt eller slet ikke accepteres i andre lande.
D Public opinion is increasingly sensitive to developments in taxation.
□ Beskatningsstrukturen er grundlæggende forskellig fra land til land. og det samme gælder opfattelsen af beskatningens rolle.
Some taxes are relatively well accepted in some countries, less so in others;
□ De moderne beskatningssystemers indviklede udformning vanskeliggør be­stræbelserne for at harmonisere dette område.
D The structure and even the conception of taxation differ widely from one country to another;
Hvor står vi i dag?
How far have we got?
Til trods for alle disse problemer har bestræbelserne for en harmonisering af beskatningen mellem EF­landene ikke været forgæves.
Despite these difficulties, efforts to harmonize taxation in the Community have not been entirely fruitless.
På nogle omrader kan man endog tale om succes, mens resultaterne på andre omrader har været yderst beskedne.
In some areas, success has been achieved. In others the record is less impressive.
D Moms: Inden for dette område har man opnået de mest positive resultater.
□ VAT: most success has been achieved in this field.
Med to EF­direktiver fra 1967 afskaffedes de sidste »flerledsafgifter«, som i visse lande blev pålagt alle trin i fremstillings­ og salgsprocessen og var en alvorlig ulempe ikke blot for den frie bevægelighed for varer inden for Fælles­skabet, men også for selve den erhvervsmæssige aktivitet.
Two Community directives, adopted in 1967, abolished the remaining 'cascade' systems of tax. By taxing each stage in the manufacture or distribution of a product, these systems hampered economic activity and the free movement of goods.
Et nyt skridt i retning af at harmonisere beskatningssystemerne og gøre dem erhvervsmæssigt neutra­le blev taget i 1977 med vedtagelsen af det fælles beskatningsgrundlag for momsen. Dette var en forudsætning for at momsen kunne benyttes som grundlag for at give Fællesskabets dets egne indtægter direkte fra borgerne.
A further step towards the harmonization and economic neutrality of national tax systems was taken in 1977 when a uniform basis of VAT assessment was established.
Det må nu hæves. I 1979 fastlagde et nyt direktiv ensartede regler for tilbagebetaling af moms til personer med bopæl i et af de andre medlemslande, og Europa­Kommissionen har endvidere fremsat forslag om en ordning for kunstgenstan­de, møbler og brugte ting.
In 1979 a directive was agreed to harmonize the rules for reimbursing VAT to non­resident taxable persons. The Commission has also proposed VAT arrangements for works of art, second­hand goods and furniture.
Kommissionen prøver endvidere at forenkle grænse­procedurer og formaliteter ved de indre grænser, og det er allerede vedtaget, at den systematiske kontrol fra 1985 skal erstattes af stikprøvekontrol.
At the same time, the Commission is attempting to simplify checks and formalities at frontiers between Member States. It has already been decided that, from 1985, spot checks will replace systematic controls.
Til gavn for erhvervslivet og transporterhvervet burde de mange salgs­, told­ og trans­portpapirer erstattes af ét enkelt dokument, og Kommissionen har foreslået en betalingsfrist for importmomsen, så den ikke længere skal betales ved grænsen, men på samme måde som den almindelige moms.
A single document is to be introduced for shippers and transporters and the Commission has proposed that VAT payments on im­ports should be deferred so that the tax no longer has to be handed over at the frontier itself.
D Punktafgifter: De hidtidige resultater på dette område har været skuffende.
Π Excise duties: results in this sector are rather disappointing.
Herudover har Kommissionen anlagt og vundet en række sager ved Europa­Domstolen mod medlemslande, der benyttede sig af deres beskat­ningssystem til at beskytte forbruget af deres egne varer — især spiritus — på bekostning af produkter fra de andre lande.
At the same time, the Commission has taken — and won — actions against Member States in the European Court for using these duties to favour the consumption of domestic products (princi­pally alcoholic drinks) and discourage consumption of similar products from other Community countries.
Men de eneste regler, man indtil nu har kunnet enes om, drejer sig om cigaretter.
But the only common rules to have been adopted so far have been for cigarettes.
Π Afgiftsfritagelse ved grænserne: Fællesskabet har haft mere held med sine bestræbelser for at indføre afgiftsfritagelser for private, som rejser fra ét medlemsland til et andet.
□ Tax­free allowances: the Community has had more success in encouraging tax­free allowances for private travellers between Member States.
Dette princip, som blev indført i 1969, er efterhånden blevet udbygget og forbedret, men det er ikke gået så hurtigt, som Kommissio­nen kunne ønske.
Since their introduction in 1969, these allowances have been gradually increased, albeit more slowly than the European Commission would have liked.