natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De offentlige kontorer kan officielt få ansvar for en del af programmet (for uddannelsen eller for forbedringen af arbejdsvilkårene i Storbritannien, Frankrig og Danmark, og for formuedannelse i Forbundsrepublikken Tyskland).
fn this case aa in the following ones, the intertrade agreement is aklnct of legislation drafted by the two sidee of industry and by publicauthority clelegation.
Det er undertiden vanskeligt at skelne, hvorfra initiativet kommer og endog at se, hvem der sidder inde med ansvaret (det kan være delt på en måde,
So ite regults can be very clooe to those of theoppositeproced.ureofrnegotiated.Iawr(cf.2.4.2,1),
som ikke udelukker konkurrence mellem administrationen og arbejds markedets parter).
tbq varioue levsLs bet'reen unions a^ndoployersr aeeociationg rere laitl dova!y an outlinc agreuant of 1936.
Med en udøvende og administrerende magt, som for længst er ophørt med kun at være lovens vogter, og som mange dobler administrationen af opgaver, er der intet overraskende i disse forbindelser.
In tbance the 1968 bargaining laitt ilown a ucJor part of the Incgottatcd lawf on the rigbt of aesociation ln tbeurdertaling of Dcoobcr 1968. fn Bel g C .u n tbc lüational tabonr Conncil ofücaplayd tbs sane role to lnplment tbe eocial progra,ming agreenents.
Udviklingen af ind komstpolitikken inden for de sidste fire år har ofte medført dette.
Areport preÄcntcd to tbe public authorities who accept ltg rccomendationena6r have tbe cane effect; Tbus tluring the FirEt lforlil tlar in the UK tbclfhittey Comittee recomeadetions gave riee to a large nunber of;p!g.t
Men det er en praksis, der ligger forud for krisen i Danmarks til fælde.
Counailr .ra pcrnaaclrt bargaining ruits.
De generelle krav, dvs. krav, der fælles for alle overens komstområder forhandles med samme tidsmæssige ramme som de sam lede kollektive overenskomster af de to hovedorganisationer LO og DA på et tidligt tidspunkt.
Thc fact that def,ining the procedures is lcft to ncgotiationl ncrely tboss thc inportant Potition of the two Eiiles of industry rn tbe poritlcal syateo (a ^ a A ttetr tlesire a;!
Man ser klart, at antallet af specielle spørgsmål kan variere alt efter konjunkturerne.
tinee to eta,rd apart frou tbe pol.iticaL scenc).
I en inflationssituation, og hvis man bestræber sig på at være tilbageholdende med hensyn til lønkrav, er det hele lønfastsættelsen, der overlades til hovedorganisationerne.
0f oourge there is no loeaonr\y the earoe reg u J . ati on shoukl not be lalit itom eeparatcly bra,nch by branob.I'he functioae ard gtructurce of thel & 1! & t-9g@.@g.vary considcrably iathc IIK an:d.one of the noet faniliar eranples of a procedural agreaentr thetof the cagineering inituatrSr is ln faot cllstinct frou thc tfhitley Corucil noclel.
Mere tilfældigt, men med støtte i en permanent institution, Employer-Labour Conference, har de nationale (dvs. tværfaglige) lønaftaler i Irland samme virkning.
Thls öo-oldinating a^nilharronizin6 firnotion has the advantage of tlieoipli.ningthc branchce (it epEeats up tbe laggards and slovrs clown the nost advano€dbrancbee) and giving tbe eaployeeo Dor6 eguality. $o it ie vcr5r useful aea fiaal atago or at any rate when brancb bargaining ie suffioiently advancetlto reguire co-ordination.
Selv om de skal efter følges af decentraliserede aftaler for at kunne træde i kraft, fastsætter de skarpe grænser for bestemmelserne.
Naturally the law can equaLly rel1 agsune this generalizing funotion.In eeveral oegee the length of paiil leave is fixetl by law.
Konferencen op lyser, hvordan aftalen skal fortolkes og tilbyder at mægle i til fælde af tvist. Den har også myndighed til at dømme om, hvorvidt aftalen er blevet gennemført korrekt.
0n tbc twoprocod.uree oan be conbinedt to give even trider general appllcation (thie was tbe case of thc cha^nge to nonthly p B J n nan t in llance in Dccembcl 1977ühörc tbe intcr-tradc qgreerncnt nag imrcdlately enbodicd ia lav).
En sådan ramme for brancheforhandlingerne kan skabes på andre måder. Efter sammenbruddet af de centrale forhandlinger i 1976 i Belgien offentliggjorde parterne en fælles principerklæring,
tro take tnrt oae eranple, a^n intertrade guaranteed nlniuun rage ca'n bclntroituoed by 1aw (Netherla,nds, Ibance) or by intertrade collectiveagreaeat (rergiun).
Her kan desuden nævnes Frankrig, hvor regeringen griber ind over for virksomhederne for at begrænse lønforhøjelserne. højelserne.
of what it conclud.esit establishes thanfrorn a etatement oftlepencling on how it
Snart har regeringen uden at gribe direkte ind i forhandlingerne indflydelse på den gennem sine tilbud og sine trusler (Irland), snart er den mægler, især efter et sammenbrud (Danmark) eller sætter endog spørgsmåls tegn ved visse resultater (indeksreguleringen i Italien), snart erstatter den dem (bemyndigelsesloven i Nederlandene og Barreplanen i Frankrig).
In this case the agreenent is less inportant in terns than of what it proposes, lees in terns of the rights of the prospects it opens. fts ecope can vary greatly lntent to the pronulgation of a new course of action, is received. fn llance thi.s was the case of the joint cteclaration palment (tgZO) ancl the agreernents on emplolmenl (1969), vöcational (tgZO) and working cond.itions (tglil. In Belgiun, sone collective on nonthlytrainingagreenentg signed in the National
Men trods disse forskelle i retningslinjer og oprindelse er de tværfaglige forhandlinger på grund af selve omfanget af det område, de dækker, og fordi de "lovgiver" for en stor del af økonomien, ofte tæt på arbejdsforholdene og deltager allerede i det egentlige politiske liv.
In fact the fourth and fifüh functions are often conbined. ancL tLefinition of a progranme is ofüen also the regularization is which has already energed in some areaa, at least in the undertalings.
Det er også derfor, at forskel lene mellem landene er særlig udprægede.
It rare for a confecleration to introduce a ner,{ prog?anme that is not inspired by
Udviklingen af forhandlinger i virksomheden er en af de vigtigste tendenser inden for de sidste tyve år, så vigtig, at udenforstående har set et eventuelt varsel om en tilnærmelse mel lem de europæiske systemer og systemerne i Nordamerika.
In thie case there is often very close contact between the two sldes ofindustry and the public authorities. llhe officiaf research conoitteee preeenttheir conclusions (generally the two siclee of inclustry are on the conmitteeanclor erqpresa their views on it).
Der er ikke tradition herfor, og de er blevet modtaget med mistro både af lønmodtagernes fagforeninger og af arbejdsgiversammenslutningerne.
Itre public agencies nray be officiallyresponsible for part of the prog?cme (in tbe III(, Dennark and lbance forimprovernent of the working environnent; in the Fed.eral Republic of Oerma4yfor asset formation).
Lønmodtagerne mener, at forhandlinger på virksomhedsplan indebærer en risiko for, at man må acceptere virksomhedslederens tanker uden at kunne stille arbejdernes ideer op heroverfor.
At times it iE difficult to pinpoint which botty tookthe flrst step or even where the responsibilities li€ (thoy can be aLlocatedj-n such a ltaJr aa to produce rivalry between the ackninistration ancL the twosides of industrXr).
Arbejdsgiversiden frygter en svækkelse af dens slagkraft (og en svækkelse af dens sammenslutninger), men også at måtte opgive en principiel adskillelse mellem produktion og samarbejde mellem parterne samt at der skal blive tale om for faste resultater, som har været genstand for stridigheder og købslåen.
Ttre developnentof incomes policies over the past four years often 1ed to this äituetion. & rt it occurred long before tbe crieis in the case of Dennark. llbere thegeneral emploJment oond.itione comnon to all the branches are negotiateal fora Ba^me period as the collective agreemente, although a 1itt1e earl"icr, bythe two confederations, tO anal DA. Branch talks relate only to speciflcbranch guestions.
Alt dette ville det at lade forhandlingerne få indpas i virksomheden være forbundet med (og i visse lande, hvor der er stærke bånd mellem fagbevægelsen og de politiske partier, at lade politik få indpas her),
It is clear that the nunber of genelal igeues na;r varywith the econornic trend; during inflation and if attenpts are nade torestra.in wages, the confed.erations wlll be responsible for the overallileternination of wages.
I mange tilfælde må man snarere tale om driftsstedsend virksomhedsforhandlinger.. Det er på driftsstedsplan, shop steward'erne i Storbritannien er mest aktive, og de fleste aftaler indgås.
llhe procedure in tbe Netherlandg is aot ver.y clifferent although backedby a qui.te different institutional nachinery (a rprivater institution fordiecuseione, the labour Foundation, ancl a rpublict ingtitution, tbe Econonicancl Social Connittee).
Confederation of British Industry ønsker at "udbygge" driftsstedsaftalerne til virksomhedsaftaler (bølgen af fusioner har bidraget til denne opdeling af aftalerne, idet de nye store
Si.nce the Netherlands already hae a long tradition ofincomes policy and the pub1lc authorities are accugtonecl to lntervene, the
virksomheder ofte har respekteret de særlige bestemmelser og endog forhandlingsautonomien i de enkelte virksomheder, de over tog.
procealuro ig snen nore bentralized. llbe branches have only ver"5r linitcileutonony for nanJr of tbe general questiona.
I Italien forhandles der på virksomheds-, driftssteds- og afdelingsplan.
Afüer tb'c f,ailure of the confecleral bargaiaing in Belgiun in 1976, thc partiee before eeparating.
Skønt aftalerne i Frankrig snarere indgås på virk somhedsplan, vedrører konflikterne ofte driftsstedet (og de med fører halvofficiel forhandling).
Ttre governnent published a Joint stateoent of principle consiater€d thie $rffioieat e"ndgave the joint brenoh oomlttees tbe right to negotiate on the basls of a list of isgueg. Ihe Socia1 Contract in tbe
Ingen steder har de erstattet eller elimineret brancheforhandlingerne.
IIK ig an agreoent between the Trade Union Corurcil anat tbe goverruent.
Men der har fundet en udvikling sted, selv om formerne og målsætningerne er meget forskellige fra land til land.
But it bas thc eane effecte as the prec€iling caaea.
Det er det, DGB i Tyskland forsøger at gøre systematisk.
In all thcge cases it ig not always eaey to ttistinguieh between actual ba"rgaining, rhicb ie on a Joint beaie, anit the three-siateal talks iu whlch tbe govcrrnent intcrvenes (cf. 1.2.3 a^rd. 2.4.2).
LO i Danmark forsøger at gøre det samme, men be stræber sig desuden på i dette tilfælde at få virksomheder, som ønsker at stå uden for arbejdsgiverorganisationerne, til at be tale en ekstra pris ved at kræve en eksklusivbestemmelse, hvor efter virksomheden forpligter sig til kun at beskæftige organiseret arbejdskraft.
Sonetines the goverment does not intervcne ilirectly in the ba,rgaining but influenoeg it by ndcing oertain offere and tbrcate (Ireland), sonetirneeit erbitratesl espeoiallyefüer a breakdown in the talke (Demark) or evqn calle into questiotl soneof thc bargaiairg rcsulte (elialtag soale in ltaly), eonetines it rcplacesit (rauthorialngr letr in the f,ctherlands, tBarre Planr in lba'noe).
I Belgien indgås der ligeledes mange lønaftaler i virksomhederne, når der ikke foreligger brancheaftaler, eller dersom der er fastsat for lave satser i disse.
Horwcr, cvcn if tbe preasures of inflation end un€oploynent opereteand oeuge.proccüurog of, ltr fevour of end Juetify governüent intervention vcr.5rillffcreut origins to erd by beconing sinilarr tbis nuEt not ellow one regort to iater-trade to forgct tbat the ?easona wlry tbe two eiites of initustry negotietion uay sto fuon very different attitrnlee.
Udvidelsesprocedurerne i lande, hvor de almindeligvis finder anvendelse, fører ofte til et lignende resultat ad en anden vej ved at forpligte en genstridig virksomhed til at anvende brancheaftalen.
(ln Denmerkt to kcep aslde fuon the'goverrmcat a^rd the pubtic autbonities altbough the two parties accept the legltinacy of occaslonal intervention; cbange thqir are not preparcd to accept the govcrrment naklng ergr lasting ln tbe nrleg and prooednres) and eonetincs it wae tbat thc publio autbsritiee tnvited or forocd tben to eatcr lrto lntor-trade negotiatione
Til samme tilfælde hører utvivlsomt også virksomheds aftaler, der bevirker, at en virksomhed tilslutter sig en fiktiv brancheaftale.
(in tbe utrCt to play any najor the lbade Union Corurcil hes in faot been rether rcluctant ycars).
Der tages hensyn til en virksom heds særlige forhold, tilføjes fordele, der retfærdiggøres af lokale faglige sædvaner, eller som skal give selskabet en fordel i forbindelse med ansættelse af arbejdskraft. Denne anden aftale type eksisterer ligeledes side om side med den første i Forbundsrepublikken og Danmark.
EVen if the 1aw inilustrial carefirlly relationa and forn part of the political separatee the prerogatives of tbe public authorities, and iu the parlia,nent, fron the rights of interegt groups, the latter particurar are political agents and neceeserily become nore so tbe larger they are.
I førstnævnte tilfælde viser den DGB's be stræbelser på at komme ud af branchens begrænsninger og undertiden vinde indflydelse på bekostning af Betriebsrat. I det andet til fælde bevidner den fagforeningsrepræsentantens (eller tillidsmandens) tilstedeværelse og aktivitet.
so their politioar activltiee are at least as significant system ae in that of the inclustrial- in the contert of the reLatione system anrl thelr linke wlth the poLicy-nakerg are at Leaet ag close as with the incLuetrial relatione epecialiste.
Alle grader er mulige mellem en simpel tilpasning af brancheaftalen (hvor meget betaler man for en virksomheds speciale?
lbe ilifferences between countrieg because they also relate are so narkedsyetem.
Lukker Saint-Eloi?) og den Oprindelige og den nye aftale.
to the differences of political
Virk somhedsaftalerne indgås oftest på de store virksomheder, og det sker tit, at disse ikke begrænser sig til at give ekstra fordele for at holde på og tiltrække personale, men ligefrem fastlægger en kompliceret socialpolitik (der ofte er udarbejdet af specialister, som arbejder for generaldirektionen).
3.2.3 9ogperü lar se iS ill s llhe ilevelopment of conpany bargalning is one of the major trende of the I'ast twenty years and outsiate observers have seen in it the beginnings ofa rapprocheoent betneen the European aacl the North Amerlcan systens. rt isnot a traditionaL bargainin6 forn and wae greeted with distrust as nuch bythe employeesr uni.ons as by the empl.oyersr agsociations.
I dette tilfælde får virksomhedsaftalen stor selvstændig betydning, ud over at den knytter virksomhederne i de forskellige områder af landet sammen, som, når forhandlingerne foregår på regionalt plan, kan henhøre under forskellige overenskomster.
The ecnploye"esfeared that to eituate the bargaining within the untlertaking entailecl tberisk of having to accept the employerrs reasoning all the way and no longerbeing able to oppose it with trade, category or c1ass argunents. lItre employereraeeociations feared that compargr bargaining wou1d. not only clivicLe and weakentheir world (antL recl.uce the strength of their aesociatione) but also abolighthe principle of separation between prod.uction, which is an area ofoollaboration a.nd peace, and shaning of the results, ri'bich ie an obJcot ofilispute and haggLing. rt woulcl nean that the digcuesions were brought intothe unilertaki.ng (antl in aone countries where there are strong Linkg betweenunions ancl poLitical parties, politice ilould. also be brought in).
Hvis man er opmærksom på dynamikken i forhand lingerne, er en meget stor del af nyordningerne (hvad enten det
Agreements are sigrred within an undertaking for the rnain reason ofprotecting by colrective agreernent the emproyees of an undertaking which
En af grundene til denne "autonome" udvikling skyldes også den stigende betydning af visse krav. Velstanden og inflationen har nødvendiggjort, at der føres kontrol med de faktiske lønninger, som man nemmere kan drøfte i virksomheden eller bedriften (eller i en branche, der omfatter et lille antal virksomheder).
iloeg not belong to the coployerte eesociation of ita bnanob.
Det er først og fremmest på dette område, at shop steward'ernes magt i Storbritannien og "det andet forhandlingssystem" har ud viklet sig - og det er sandsynligvis indkomstpolitikken og løn tilbageholdenheden, der har gjort dette mere almindeligt end "det første".
LOin Dema,rk prooccds in tbq sano raü hrt it also atteoptg to nake uatlcrtakinga mgpccted of trying to stard' apart pay an adilitional.
Det er også i virksomheden, at man lettest kan drøfte arbejdspladsen og organisationen af arbejdet.
prioe by irpoain6 a singlc-rurioa olauec. $tnila,rly in Eolgiun therc are nan5i conpanJr pa;r poor rberc no bra,ncb agt€@cat cxiete or wberc it bos fircd agrcaenta ratcs.
Produktivitetsaftalerne i Storbritannien har klarlagt gældende praksis på arbejds pladsen (og vist hvorledes den kan ændres).
Ertenglon prigoedurce, in oourtriog rbere tbey are nornally appliedr of,tcn neans, forcing the rcoalcitrant lcad to vcry sinilar reoults by iliffcrent "nd.crtalcing to apply tbe bnanoh agrcacnt.
Andre steder, som f.eks. i Belgien, har drøftelserne i samarbejdsudvalgene givet stof til forhandling.
Pcrbape ons ghould includc in thig group the c on p arJr agrements whichbave the eff,eot of tying an undertaklag to a fictitlous bra^nob agrcacnt.Ia hence, for inetance, tbe urity of tbe notal-rorkergr union docg notellou a separetc netlonal aSrcacnt for iron enil cteel.
Endelig har beskæftigelsesproblemerne ført til virksomhedsforhandlinger i Belgien, Italien, Frankrig og undertiden i Storbritannien ofte med deltagelse af de offentlige myndigheder.'
Reglons with alarge iroa and. steel inituetry erc oovered by a rcgionel qgrcement ingtead.In thc otber regiong the negotiatlon of a ooupa,n;ragrcaent is a ncanE offorurlotiag olauees sinllar to thogc of thq Iogelle agrceoeat a^nd elignlngtbavithit.
På alle disse punkter er forhandlingen på virksomheds niveau mere autonom, fordi den mere end erstatter brancheforhandlingerne. Den behandler de problemer, som denne ikke eller kun vanskeligt kan behandle.
In tbe Fetleral Republic of O qr na,ny lt ref,Lccta the D(IBts attapts to extricate itself frou ths conflnesof the tranch a.nd sonetince to aoquire nor6 influsnoe at the cost of tbcrorks counoil.
Snart fordi de repræsentanter, der har ansvaret for dem, som shop steward'erne i England, ikke har en nøje defineret stilling inden for fagforeningerne og i høj grad spiller på deres uafhængighed, især når de sidder i udvalg i store virk somheder.
In tbie caee thc oonpaqy agt€oont acquires a feir alogree of autono4lrr quite epart fron thc fact tbat it also oo-otdlnates the eetablishentg in thc varlous teg'iong a€ro€menta as a rcanlt of of tbe country rhich ney be covered by iliffcrent regi.onel bergainlng.
Snart fordi hverken fagforeningerne eller arbejdsgiverne er rigtig klar over, hvilken funktion hvert forhandlingsniveau har.
Apart fuon tbe Fcderal Republio of Oerna,nyand Dennarkr this ls algo tbecege ln Era,nce rhicb haE fcw conlnn;r agreoents but wbere sucb a€raa€ntc alo affeot a gteat nruber of large aail vcry la,rge unitertakings
Mere generelt ligger behandlingen af særlige problemer på virksomheden delvis uden for de formelle forhandlinger. Ikke alene
(ard consequently of tbe oployees).
fordi de uofficielle aftaler med mange implicitte bestemmelser (og alle de misforståelser, som dette kan medføre) og i meget utraditionelle former (svar til ledelsen på et spørgsmål, beretning ved afslutning af konflikt, intern "ensidet" både i Storbritannien og i Frankrig.
method' for the very large und.ertakings to free themselves from the collectiverules. The snall and ned.ium-sizeil unclertakings often regatd thern as a meansof pressure to persuad.e then to agree to rnake further concessions.
Men også fordi organerne, der egentlig ikke er fagforeningsorganer og egentlig ikke har med forhandlinger at gøre, får en betydelig del heraf.
3. l{any agreements mad.eby large unclertakings in fact form part of the third.typer the autononous agrearent.
Hovedparten af de interne spørgsmål er forbeholdt bedriftsrådet i Forbundsrepublikken Tyskland, og der er en nøje bevogtet grænse mellem fagforeningsaftaler og interne aftaler.
This d.oes not nean an agreenent which neednot comply with the stipurations of the branch a4:reenent, but one whichregards these as minimun requiremente and. which is quite free to add.aitclitional or nehr clauses to it.
Samarbejdsudvalgets voksende betydning i Frankrig kan, selv om det langt fra har det samme ansvar som Betriebsrat, bidrage til at belyse, hvorfor virksomhedsforhandlingerne ikke har udviklet sig på samme måde i de to lande og hvorfor de fortsat er meget mere begrænsede og meget mere uofficielle i Frankrig, selv om udviklingen i konflikterne har været ret ens i Frankrig og Storbritannien, og selv om der indgås mange aftaler i de store virksomheder.
Looking carefully at the clynarnic ofbargaining, it is clear that in trbance, ftaly and the UK a large part ofreforms (on paid 1eave, red.und.ancypayments, supplementary pension schernes, early retirenent, job protection, the right of association, d.isclosure of infornation) stemned fron company agreements (the branch or inter-trad.e agreenents then followett their example).
3.2.4 - Forbindelse mellem de forskellige niveauer
one reason for this trencl towards rautonomyt is the growing inportanceof certain issues.
Ændringerne i forhandlingsstrukturen, som for eksempel udviklingen af virksomhedsforhandlinger er ikke en følge af en velovervejet plan eller gennemførelsen af et program.
Prosperity ancl inflation have nade control of real wages an urgent issue, which is easier to discuss in the establishrnent or theundertaking (or in a branch comprising only a very small nunber of undertakings). rt was prinrarily on this issue that the shop stewards inthe uK increased their power anil d.eveloped the rsecond bargaining systemtwhich came to pred.orninate over the tfirstr systen probably as a result ofthe repeatecl constraints of incomes policy and wage restraints. rt is alsoeasiesttodiscussthecondlitionsofworkj.nglifeanditsorganizationwithin the undertaking.
De initiativer, der er afgørende herfor, udspringer af behovet for at løse et problem snarere end at de udgår af en systematisk vilje fra den ene eller anden side.
The prod.uctivity agreements in the uK forsralizett(andthusnadeitpossibletoadapt)establishedinilustrialpractices.
Det er således ikke overraskende, at koordineringen mellem de forskellige niveauer og de forskellige forhandlingsveje ikke sker af sig selv.
Elsewhere, as in Belgium, the d.iscussions helct by works councils foirteredconpany bargaining.
Til gengæld er det vigtigt at understrege, at de bestræbelser, der er gjort for at gennemføre denne koordinering, næppe har virket efter hensigten.
Lastly, in Selgium, Italy ancl trbance, and sometimes inthe uKr the new emproynent difficulties also gave rise to conpany bargaining,oftenwi.ththeparticipationofthepublicauthorities,Iocalornot.
Forbindelserne mellem de forskellige niveauer er fortsat meget usikre. En systematisk fordeling af de spørgsmål, der skal be handles, efter forhandlingskanal er ikke blevet gennemført..
Company bargaining on all these issues can be the more autononous becauseit does far nore than merely act as a relay of branch bargaining. rt. cLeals with issues which cannot or cannot easily be dealt with at branch level.