natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Væksten i Fællesskabets eksport var fortsat kraftigere end på eksportmarkederne. Til trods for de fremskridt, der er gjort i retning mod konvergens og ligevægt over for udlandet, ventes nogle medlemsstaters udlandsgæld stadig at stige.
Community exports continued to rise faster than its markets grew, in spile of progress made towards convergence and external equilibrium, foreign indebtedness of some member countries is expected to continue to increase.
Fællesskabets låneoptagelse på de internationale markeder var fortsat betydelig.
The borrowing activity of the Community on international markets remained extensive.
De vigtigste træk i udviklingen
8.1 Major developments
Fællesskabet har i 1984 konsolideret betalingsbalancesituationen.
In 1984 the Community has consolidated its external position.
På de løbende poster, som i 1980 udviste et rekordhøjt underskud på 36 mia USD (svarende til 1,3 % af BNP), blev der i perioden 1981-1983 gradvis genskabt balance, som forventes stort set at kunne opretholdes i indeværende år ') (jf. tabel 8.1).
The current account deficit which had reached a record level of USD 36 000 million (equivalent to 1,3% of GDP) in 1980, gradually returned to equilibrium during 1981-83 and is forecast to remain in approximate balance this year' (see Table 8.1).
Udviklingen i Fællesskabets løbende poster og mere generelt i den globale betalingsbalance domineredes af den kraftige, politisk betingede manglende synkronisering eller cykliske uligevægt mellem Nordamerika og resten af verden.
Current account trends in the Community, and more gener ally, developments of the world balance of payments, were dominated by the strong, policy induced, desynchronization or cyclical imbalance between North America and the rest of the world.
Betyde lige forandringer i de underliggende konkurrenceforhold spillede også en væsentlig rolle.
Significant changes in underlying competitive positions also played an important role.
Baggrunden for den nuværende betalingsbalancesituation i verden skal søges i reaktionerne på det andet olieprischok. Med de restriktive økonomiskpolitiske foranstaltninger, som de fleste industrilande gennemførte i slutningen af 1970'erne, lykkedes det denne gruppe af lande at bringe det løbende underskud tilbage til en overkommelig størrelse i løbet af 1981-1982, om end det skete ved et meget lavt aktivitetsniveau og hjulpet på vej af eksporten til de ikke- olieproducerende udviklingslande, hvorved disse landes underskud på betalingsbalancens løbende poster øgedes til et rekordhøjt niveau i 1981 på 95 mia USD, der finansieredes ved en låneoptagelse, som har vist sig uholdbar.
developing countries which pushed the current deficit of these countries to a record level of USD 95 000 million in 1981 and which were financed by a level of borrowing which has proved to be unsustainable.
På dette tidspunkt slog USA ind på en stærkt ekspansiv finanspolitisk kurs, men fastholdt den stramme pengepolitik, medens Fællesskabet konsoliderede sin position hovedsagelig ved yderligere finanspolitiske stramninger.
At that juncture, the US embarked on a strongly expansionist fiscal policy, but con tinued its non-accommodative monetary policy, while the Community consolidated its position mainly by further fiscal retrenchments.
Stigende amerikansk rente, »kreditstramning« og den stigende dollarkurs medførte, at udviklingslandene måtte træffe strenge restriktive foranstaltninger. Som følge deraf forværredes den cykliske uligevægt, som ofte karakteriserer et verdensomspændende øko nomisk opsving.
Increasing US rates, a 'credit crunch', and the appreciation of the dollar led the developing countries to adopt stringent restrictive measures.
Denne kombination af politiske foranstaltninger og virkningerne heraf førte til et meget stort amerikansk underskud på betalingsbalancens løbende poster (42 mia USD i 1983 og et forventet underskud på over 90 mia USD i 1984) og sikrede samtidig en automatisk finansiering heraf (gennem renteforskellen til amerikansk fordel).
This combination of policies and reactions produced a very large US current account deficit (USD 42 000 million in 1983 and over USD 90 000 million forecast for 1984) and, at the same time, ensured its automatic financing (via the interest rate differential in favour of the US).
Dette generelle billede ændredes i 1984 i nogen grad af det beskedne opsving i Fællesskabets økonomiske aktivitet og import, som således begyndte at forstærke de ekspansive impulser, der udgik fra USA og påvirkede verdenshandelen.
In 1984 this this broad picture was to some extent modified by the modest recovery of Community activity and imports, which thus began to reinforce the expansionary impulses exerted by the US on world trade.
Den økonomiske aktivitet i udviklingslandene øgedes ligeledes.
Economic activity in the developing countries also picked up.
Som følge heraf viste verdenshandelen igen fremgang efter en periode med stagnation mellem 1980 og 1983 (jf. tabel 8.2).
As a result world trade after a period of stagnation between 1980 and 1983, began to grow again (see Table 8.2).
') Analysen af den globale betalingsbalance vanskeliggøres i høj grad af stadig større statistisk inkonsekvens; at tallene i sidste linje i tabel 8.1 ikke, som de principielt skulle være, er lig nul, skyldes en systematisk undervurdering af industrilandenes og OPEC-landenes overskud.
The analysis of world balance of payments is seriously hampered by an increasing statistical inconsistency; the bottoni line of Table 8.1. which in principle should be equal to zero, results from a systematic underestimation mainly of the surpluses recorded by industrial countries and OPEC.
De faktiske resultater på Fællesskabets løbende poster har formentlig været bedre end registreret. Registreringsfejlen gør imidlertid ikke den generelle analyse i dette kapitel mindre gyldig.
The actual Community current account performance has probably been better than that which is recorded.
Ændringer i strukturen af den globale betalingsbalances løbende proster — og følgelig i Fællesskabets betalingsba lance — er en følge af vekselvirkningerne mellem de politiske foranstaltninger, der er truffet af de vigtigste deltagere i
Changes in the structure of world current account balances — and consequently in the Community's external accounts - result from the interactions of the policies of the major participants in the system.
Den globale betalingsbalances lebende poster (inkl. offentlige overførsler)
World current external balances (including official transfers) tin USD '000 million)
Anm. : Tallene stemmer måske ikke på grund af afrunding.
Note: Figures may not add to totals due to rounding.
Kilde: IMF og skøn fra Kommissionens tjenestegrene.
Source: IMF and estimates of the services of the Commission.
Årlige procentvise ændringer i importmængden
Annual percentage changes in the volume of imports
Udviklingslandene De olieeksporterende lande De ikke-olieeksporterende udviklingslande
LDCs oil exporters non-oil LDCs
') De procentvise ændringer giver ved sammenlægning ikke 100, fordi de fleste lande med planøkonomi ikke er medtaget.
Percentage changes do noi add to 100 due to omission of most countries with centrally planned economies.
2) Tallene er afrundet til nærmeste 0,5 procentpoint.
Figures rounded to the nearest 0,5 percentage point.
3) Inklusive samhandelen i Fællesskabet.
Including EC trade.
Den stigende dollar forringede desuden konkurrenceevnen og forøgede dermed underskuddet på de løbende poster, som således samtidig forårsagedes af og finan sieredes ved hjælp af den særlige amerikanske kombination af makroøkonomiske instrumenter.
US exports to Latin America have suffered from the rigorous policies of retrenchment being applied in a number of countries in that region falling from USD 43 000 million in 1981 to USD 25 000 million in 1983, while US imports from the very competitive Pacific countries have risen very strongly.
Det har alene været muligt for denne politik at udøve en så stærk indflydelse på de internationale kapitalstrømme på grund af dollarens dominerende stilling i det internationale finansielle system og på grund af den amerikanske økonomis relative størrelse.
Since 1981, the growth of its export volumes has fallen short of market growth whilst import volumes have increased roughly three times as fast as real domestic demand. These developments have gone beyond the normal loss of market share usually associated with a strong domestic recovery.
Mod slutningen af 1982 førte den udbudsorienterede ameri kanske politik kombineret med et betydeligt underskud på statsbudgettet til et meget kraftigt opsving i De forenede Stater.
Towards the end of 1982 supply-side-oriented US policy combined with considerable deficit spending led to a very strong recovery in the United States.
Den ekspansive finanspolitik ledsagedes imidlertid af stadig strammere kreditvilkår på hjemmemarkedet, hvilket medførte en stigning i den amerikanske rente i forhold til niveauet i andre vigtige finansielle centre.
However, the expansionary fiscal stance was accompanied by an increasing tightness of domestic credit conditions which led to an increase in US interest rates relative to those of other major financial centres.
Den stigende renteforskel, sikkerhedshensyn og formentlig forventninger om større afkast af direkte investeringer foranledigede, at kort- og langfristet kapital blev trukket til USA. Denne kapitaltilstrømming var medvirkende til at finansiere bl.a. den amerikanske stats lånebehov, men styrkede samtidig
The growing interest-ratedifferential, to gether with considerations of security and possibly of expectations of a higher return on direct investment, attracted short and longterm capital to the US.
') Forholdet mellem den amerikanske politik og udviklingen i valutakurserne i verden undersøges nærmere i kapitel 7.
The relationship between US policy and world exchange rate develop ments is examined in Chapter 7.
Ændringer i betalingsbalancens løbende poster — fordeling på økonomiske komponenter
Changes in the external current balance—a breakdown by economic components
Bytteforhold Eksportmængde Importmængde Rest
Terms of trade Export volumes Import volumes Residual
Importen er også steget noget i 1984.
0 Source: Services of the Commission.
Forøgelsen af det amerikanske underskud forværredes som følge af det amerikanske handelsmønster.
real adjustment was and will remain necessary to compensate for deteriorating terms of trade and the higher cost of debt service.
De olieeksporterende lande generedes mindst af de manglende kreditmuligheder, men derimod af nedgang i olieindtægterne som følge af et fald i olieeksportmængden i 1982 efterfulgt af prisfald begyndende i 1983.
availability but rather by declines in income as oil export volumes fell in 1982, only to be followed by price declines from 1983 onwards.
Disse landes begrænsning af importen fandt først sted i 1983, medens de allerede har øget eksport mængden i 1984.
Whilst the reduction in their imports did not begin until 1983, their export volumes have already recovered somewhat in 1984.
I de asiatiske ikkeolieproducerende ud viklingslande var der allerede i 1983 tale om fornyet vækst i både eksport og import. I 1984 steg både eksport og import målt i faste priser kraftigt (med henholdsvis 11 og 8 %).
Asian non-oil developing countries resumed the growthof both their exports and im­ports already in 1983.
Den amerikanske konkurrencedygtighed på priser og om kostninger er også forringet betydeligt. Siden 1981 har væksten i den amerikanske eksportmængde været mindre end på eksportmarkederne, medens importmængden er steget rundt regnet tre gange så meget som den indenlandske efterspørgsel i faste priser.
Japan was in a position of growing budgetary and external imbalance when the second oil price rise occured in 1979; the deficits of general government and of the current external account in that year amounted to about 5% and 1% of GNP respectively.
Denne udvikling har været videre gående end den nedgang i markedsandelen, som normalt er forbundet med et kraftigt opsving på det indenlandske marked.
The authorities reacted swiftly to the severe terms of trade loss by, inter alia, embarking on a mediumterm policy of budgetary retrenchment.
En sådan real tilpasning var og vil fortsat være påkrævet for at udligne forringede bytteforhold og øgede omkostninger til forrentning og afdrag.
The rapid, if somewhat delayed, reaction of the developing countries to the changes in the conditions of world trade and finance was remarkable in that their deficits were largely reduced by changes in volume rather than in price. Such
') Der henvises til det tekniske bilag, hvor de hypoteser, der ligger bag beregningerne i tabel 8.3, er forklaret.
This fiscal policy stance is, however, being continued beyond its original timetable and the general government deficit will
Økonomisk årsoversigt 1984-1985 løbende poster udgjorde i dette år henholdsvis 5 og 1 % af BNP.
Annual Economic Review 1984-85 of the world) thus 'shielded' Europe from much of the direct impact of the US current account deficit.
for dollar satte endvidere japanerne i stand til at forsyne USA med disse realressourcer til faste priser udtrykt i dollars. Japans erhvervsstruktur er imidlertid blevet ændret yderligere med henblik på at tilfredsstille en amerikansk efterspørgsel, som måske ikke vil kunne opretholdes. Tallene i den indrammede tekst nedenfor viser omfanget af den store indbyrdes afhængighed, som den japansk/amerikanske samhandel er nået op på.
On the other hand, the impact of the extremely tight US monetary conditions was felt fully in Europe on account of its spillover into European asset markets where interest rates rose strongly.
Disse finanspolitiske foranstaltninger videreførtes imidlertid ud over den oprindeligt fastsatte frist, og statsunderskuddet vil formentlig være nedbragt til ca. 2\ % af BNP i 1984.
probably have been reduced to about 2% of GDP in 1984.
Den store indenlandske opsparing, der ikke fuldtud opvejedes af den indenlandske kapitalefterspørgsel, og den stærke konkurrencemæssige udgangsposition, som forstærkedes af yens depreciering i forhold til dollar, lagde grunden til en meget kraftig styrkelse af de løbende poster på den japanske betalingsbalance, som i 1984 udviste et overskud på 2^% af BNP.
The high rate of domestic savings less than fully absorbed by domestic investment demand, and the strong initial competitive position reinforced by yen depreciation vis-à-vis the dollar, laid the ground for a vigorous strenghtening of the Japanese current account and the current external account by 1984 showed a surplus of 2% of GNP in 1984.
Medens der finanspolitisk blev fastholdt en konsolideringskurs, har pengepolitikken fortsat været ret lempelig.
With fiscal policy on a consolidation course, monetary policy has remained basically accommodative.
Kreditefterspørgselen aftog imidlertid, sandsynligvis hovedsagelig på baggrund af den offentlige sektors mindskede behov.
Credit demand has however decelerated, probably largely reflecting the reduced claims of the government sector.
I modsætning hertil har der fortsat været rigelige opsparingsmidler til rådighed.
In contrast the supply of savings has remained high.
Den overskydende opsparing er imidlertid ikke blevet udlignet af et tilsvarende rentefald, da myndighederne har været under pres af den meget restriktive amerikanske politik.
The excess of savings has, how ever, not been resolved by an equivalent downward move ment in interest rates as the authorities have felt constrained by the highly restrictive US policies.
Den forbedring af Fællesskabets løbende poster, som fandt sted i perioden 1981-1983, ophørte i 1984, i det mindste midlertidigt.
The improvement in the Community's current account which had beeiT in progress during the previous three years was halted, at least momentarily, in 1984.
Overfladisk set er dette noget overraskende i betragtning af de for Fællesskabet gunstige konjunkturer, og fordi Fællesskabets valutaer sammenvejet efter udenrigshandelens sammensætning var faldet i værdi med ca. 20 % i perioden 1980-1984 (jf- diagram 8.1).
At first sight this is somewhat surprising, given a cyclical situation favourable to the Community and the fact that the Community currencies had depreciated on a trade-weighted basis by about 20% during 1980-84 (see Graph 8.1).
Kombinationen af en faktisk lempelse af pengepolitikken og utilstrækkeligt konkurrencedygtige kapitalanbringelsesmuligheder på hjemmemarkedet fremskyndede den naturlige tendens mod udstrømning af international porteføljekapital fra japanske investorer i overensstemmelse med et vist øko nomisk udviklingstrin.
Defacto monetary ease and the lack of sufficiently competi tive domestic financial assets combined to accelerate the natural tendency towards international portfolio capital out flows by Japanese investors consistent with a certain stage of economic development.
Den japanske liberalisering i 1981 af kapitalbevægelser til udlandet førte derfor til en betydelig kapitaludstrømning fra japanske investorer ud fra ønsket om en spredning af porteføljen, hvilket forhindrede den appreciering af yen, som normalt ville have været forbundet med det store overskud på de løbende poster.
The liberalization of outward capital movements in Japan in 1981 thereforeled to sizeable capital outflows induced by a desire for portfolio diversification, which prevented the appreciation of the yen that would normally have been associated with the large current account surplus.
Den japanske kombination af finans- og pengepolitik siden 1979 kan således beskrives som en modpol til den amerikanske politik i samme periode: kombinationen af en restriktiv finanspolitik og en lempelig pengepolitik har svækket yen og øget det løbende overskud, medens den amerikanske kombination af en lempelig finanspolitik og en stram penge politik har styrket dollaren og forårsaget et betydeligt under skud på betalingsbalancens løbende poster.
The fiscal and monetary policy mix in Japan since 1979 may thus be described as the polar opposite of that in the USA over the same period: the combination of a restrictive fiscal and an accommodating monetary policy has weakened the yen and increased the current surplus, while in the US the combination of a lax fiscal policy and a tight monetary policy has strengthened the dollar and produced a massive current account deficit.
Som det fremgår af det foregående begunstigede den ameri kanske vækst hovedsagelig Japan og udviklingslandene, med hvilke USA har langt nærmere forbindelser.
As has been shown above, the US expansion benefited primarily Japan and the LDCs with which the US has much closer links.
Dette afspejles i det forhold, at fællesskabslandene opnåede lavere vækst på eksportmarkederne målt i faste priser (7,2 %) end andre lande (10,8%).
This is reflected in the lower growth in volume terms of world export markets for Community countries (7,2%) than for other countries (10,8%).
På det amerikanske marked var Europa imidlertid fortsat konkurrencedygtig, og fællesskabslande nes eksport til USA voksede i 1984 næsten ligeså stærkt som den japanske eksport (jf. tabel 8.4).
European competi tiveness on the US markets, on the other hand, remained high: exports of Community countries to the USA grew in 1984 nearly as strongly as Japanese exports (see Table 8.4).
Som det fremgår af den indrammede tekst nedenfor, har der endvidere for Fællesskabets samhandel med USA fundet en betydelig tilpasning sted til de faktiske valutakursændringer siden 1980, og der er sket en forbedring både i henseende til den samlede balance og med hensyn til produktsammensætningen (bortset fra højteknologivarer).
Furthermore, as shown in the box below, the Community's trade with the US has responded well to the real exchange rate changes that have occurred since 1980 and has improved both in terms of overall balance and of composition by products (with the exception of high technology products).
Mere generelt forbedrede Fællesskabet fortsat sine eksportresultater (målt som eksport fremgangen divideret med væksten af eksportmarkederne) med 1,1 % i 1984 (1,6% i 1983), hvilket dog er langt mindre end for Japans vedkommende, hvor de tilsvarende tal var 7,1 og 2,3%.
More generally, the Community's export performance (as measured by the increase of exports divided by the increase in export markets) continued to improve by 1,1% in 1984 (1,6% in 1983), although much less than that of Japan, for which the corresponding figures were 7,1% and 2,3%.
Sammensætningen af den japanske politik lettede således USA's ekspansive økonomiske kurs og sikrede sidstnævnte forsyning af både de varer, der var nødvendige til dækning af det løbende underskud, og den opsparing, som var påkrævet til finansiering af indkøbet heraf.
Thus Japan's.policy mix facilitated the expansionary course of the US economy and provided the latter with both the goods needed to cover its current deficit and the savings needed to finance their purchase.Additionally, weak world wide demand combined with a lower yen/USD exchange rate has enabled the Japanese to provide the US with these real resources at stable prices in US dollar terms.
Ringe efterspørgsel på verdensmarkederne kombineret med en lavere yen-kurs over
Trends in invisible trade, particularly in net factor payments, also slowed down the improvement in the current account.
Eff ektive valut ikurser def ateret med
Effective exchange rates deflated by :
I 1984 forventes underskuddet på posten »renter og udbyt­ter« på betalingsbalancen for Danmark og Irlands vedkom­mende at ville udgøre henholdsvis 4,0 % og 8,8 % af BNP. I Belgien, Frankrig og Grækenland forventes underskuddet på denne post også at stige yderligere i 1984 og 1985 (netto­ændringerne i perioden 1981­1984 i »renter og udbytter« er angivet i tabel 8.5).
In 1984, for example, the deficits on factor income account are expected to amount to 4,0% and 8.8% of GDP for Denmark and Ireland, respectively.
Importmængden af varer steg i 1984 med 6,5 % mod 2,3 % i 1983 og mindre end 1 % i gennemsnit i hvert af årene fra 1980 til 1982.
The volume of imports of goods rose in 1984 by 6,5% compared with 2,3% in 1983 and less than 1% average each year between 1980 and 1982.
Forringelsen af Fællesskabets bytteforhold i 1984 med 0.8 %, delvis som følge af pengepoli­tisk betingede valutakursændringer, var en anden årsag, der bidrog til denne udvikling.
The worsening of the EC's terms of trade in 1984 by 0,8%, partly as a result of monetarily induced exchange rate changes, was another contributory factor.
Medens vare­ og tjenestebalancen i faste priser således forbedredes (bidraget herfra til væksten i BNI øgedes fra 0,1 % i 1983 til 0,2% i 1984) forringedes det samlede resultat af de løbende poster i løbende priser en smule (med et beløb svarende til ca. 0,1 % af BNP).
Thus while the external balance of goods and services in volume terms improved (its contribution to the increase in GNP rose from 0,1% in 1983 to 0,2% in 1984), the balance of the current account deteriorated slightly in nominal terms (by an amount equivalent to about 0,1% of GDP).
') Ud over varer og tjenester omfatter de løbende poster overførsler samt rente­ og udbyttebetalinger.
Germany thus has been instrumental in transmitting US impulses to other Community countries.
Tabel 8.4 Ændringer i USA's udenrigshandel med udvalgte handelspartnere
Changes in the external trade of the USA by selected trade partners
Værdien af USA's import udtrykt i USD fra
Value of imports of the USA in USD terms from
Værdien af USA's import udtrykt i USD til
Value of exports of the USA in USD terms to
Saldo på EF­medlemsstaternes løbende poster
Balance on current transactions of Community Member States, 1981-85
(i % af BNP)
(as % of GDP) of which: change
Ændring 1984/1981 overførsler renter og udbytter pa varer og tjenester
Change 1984/1981 in balance on transfers in balance on factor incomes in balance on goods and services
') Nationalregnskabsdefinitioner.
National accounts definitions.
Ud over varer og tjenester omfatter de løbende poster overførsler samt rente­ og udbyttebetalinger.
The current account includes, besides the goods and services, transfers and factor income payments.