natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Derfor burde Det Europæiske Miljøagentur, som jeg har stillet forslag om, foretage en stærk investering i forskningen, så at vi ikke bringer forvirring i den offentlige mening, og så at vi kan træffe beslutninger på det mest velfunderede grundlag. Der vil naturligvis altid være uenighed blandt videnskabsmændene.
But if we, the regions, the States and the Commission, fail to come up with sensible programmes, comprehensive programmes, mobilizing the human and natural energies and resources of each region with the technical and financial assistance of the central governments and the Community, I feel that 1993 will be a distressing setback, for we shall not then be in a position to complete the single market with a minimum of solidarity between the regions.
Men gid politikerne i det mindste kan påtage sig deres risici, efter at de har foretaget en grundig vurdering af alt det, der sker.
On the environment, considered by Mr Collins and Mrs Jackson, all three institutions have to
For det fjerde har vi forpligtet os til at indgå en socialpagt.
The third was to apply Article 118a.
Jeg har i den forbindelse netop omtalt kvindernes muligheder.
This we are doing with your help, and we shall make full use of the scope of Article 118a.
Jeg ved ikke, om De har bemærket, at Det Økonomiske og Sociale Udvalg har kunnet samle 80% af stemmerne om en tekst.
Clearly, the conditions governing health and safety at work must be harmonized upwards and not down wards.
Kommissionen blev kritiseret, da den anmodede om en udtalelse fra Udvalget. Men jeg
Sensibly, but still upwards, so as to obviate any fears of social dumping.
magnago Ceretti -- sondre mellem ad hocudvalget og Kommissionen, selv om de to organer har samme person som formand af grunde, der intet har med logik at gøre.
between the ad hoc committee and the Commission, even though the two bodies ate chaired by the same person for reasons which are per haps not logically self-evident.
Ad hocudvalget vil aflægge en rapport, som - det er i hvert fald dets ambition — klart redegør for Den Økonomiske og Monetære Unions indsats, hvilke krav den stiller, hvilke suverænitetsafgivelser, den indebærer, og hvilke skridt i progressiv retning der kunne tages på dette område.
The ad hoc committee will be submitting a report that will spell out the issues involved in economic and monetary union, what it demands, what transfers of sovereignty it entails and what gradual steps can be taken in that direction.
Ikke mere.
No more than that.
Det er Det Europæiske Råd der skal foretage det politiske valg.
It will be for the European Council to take the political decisions.
Dette udvalgs opgave er tydeligt, usminket og uden at skjule noget at forklare, hvad det betyder.
The committee's job is to explain in plain, unvarnished language, just what that means.
Når ad hocudvalget har aflagt sin rapport, vil mine kolleger i Kommissionen og jeg selv som politisk institution drøfte den og tilkendegive vor egen stillingtagen, der naturligvis vil være politisk.
Once the committee has submitted its report, my fellow Commissioners and I will discuss it as a political institution and announce our own position — a political position, of coutse.
Min drøm er, at Det Europæiske Råd højtideligt vedtager en pagt om de grundlæggende sociale rettigheder som bevis på. at vi er et retsfællesskab, der styrer mod en vis opfattelse af samfundet og af forholdet mellem mand. kvinde og samfund.
So there we have, I think, a sound allocation of responsibilities, so that everything is not asked of the Commission.
Det er. hvad jeg ønsker, og De ved. at selv om denne tekst ikke inde holder retlige forpligtelser, vil den give alle.
I think I have explained what the Commission can do, and what is done elsewhere.
Jeg tror. at opgavefordelingen er god. fordi hele ansvaret ikke ligger hos Kommissionen.
The fourth undertaking was to draw up a charter of social rights. I mentioned this earlier in connection with the situation of women.
Jeg har her forsøgt at forklare, hvad Kommissionen kan gøre. og hvad der gøres andre steder.
I don't know whether you noticed that the Economic and Social Committee mustered up an 80% majority on this.
Femte forpligtelse: det europæiske selskab og arbejdstagernes plads i dette selskab.
The Committee has played its full part here. The Commission was criticized when it consulted the Committee.
I den forbindelse vil jeg på Kommissionens vegne rose Europa-Parlamentet for den hurtighed og den kvalitet, der har præget dets arbejde, men også fordi De ligeledes har samlet et stort flertal. Det er opmuntrende.
Well, this opinion, carried by eight out of ten members, proves that a consensus exists in Europe on a certain conception of the place of men and women in society, on their relations, notably at work, and on a minimum of social rights.
Men her umiddelbart før valgene til Europa-Parlamentet er det naturligt, at fru Cassanmag-nago-Ceretti nævner forskellige problemer.
But on the eve of the Parliamentary elections, it was in order for Mrs Cassanmagnago Cerretti to raise certain problems.
Hun har ret.
She is right.
Vi har meget svært ved at klare overgangen fra »nødvendighedens Europa« til »idealernes Europa«.
We are having a great deal of trouble in moving from the 'Europe of necessity' to the 'ideal Europe'.
De spørgsmål, som hun har rejst, bør man have in mente.
The points she has raised must be borne in mind.
Ellers vil vort Europa mangle både legeme og sjæl og ikke komme langt.
The fifth undertaking was the European Company and the place of the worker in it.
Og endelig for det sjette den sociale dialog.
The sixth undertaking was the social dialogue.
Man skal ganske vist ikke overdrive betydningen deraf, men det ville være paradoksalt, hvis der i vore nuværende samfund foregik en social dialog på virksomhedsniveau, på regionalt og nationalt niveau, men ikke på europæisk niveau, hvor der trods alt sker en hel del.
True, we must not exaggerate its importance, but it would be paradoxical if, in our societies as they are, there were social dialogue at company, at regional and at national level and nothing at European level, where quite a lot of things are going on.
Det er også sandt, hvad hr. Pannella har sagt vedrørende institutionerne.
Mr Pannella too was right about the institutions.
Jeg vil gerne herom sige til ham. at den sociale dialog -uanset hvor vigtig den er — ikke kan benyttes som en erstatning for en institutionel overvejelse.
I would like to tell him that the social dialogue, whatever its importance, can be no substitute for reflection on the part of the institutions.
Den sociale dialog er et element, en bestanddel af det europæiske samfund.
The social dialogue is a factor, a constituent of European society.
Den må ikke for os skjule det problem, som vi står over for. nemlig hvilke fremskridt kan vort retsfællesskab gøre for at være mere effektivt og nærme sig det mål. som de europæiske regeringer højtideligt har vedtaget Den
It must not be allowed to mask the problem confronting us: what progress can our Community make to be more effective and move towards the goal formally acknowledged by the member governments, that is European Union?
De må tro mig. når jeg siger, at hvis vi udarbejder en stor hvidbog om de sociale spørgsmål, vil vi komplicere den politiske drøftelse mellem medlemsstaterne.
When our brothers on the other side of the Iron Curtain look at us, they do not see out material prosperity and our relative economic efficiency alone, they do not merely see the way we live: they see that 12 sovereign countries have joined together in a community based on the rule of law and that in this community the smallest country has its say like the others. On the key issues we decide by qualified majority vote.
De har nemlig allerede mange vanskeligheder.
That is what impresses them.
Endelig skal Det Europæiske Råd drøfte Den Europæiske og Monetære Union.
Finally, it is up to the European Council, since I'm mentioning everybody, to discuss economic and monetary union.
I dette spørgsmål må man være helt klar.
And here, we must be quite clear.
Man må — og her henvender jeg mig især til fru Cassan-
We must distinguish, and I'm speaking in particular to Mrs Cassanmagnago Cerretti,
Drejer det sig om et meget vigtigt spørgsmål, stemmer man med kvalificeret flertal.
my inaugural address on 17 January I simply wanted to clarify the issue.
Det er det. som gør indtryk på dem.
There is a marriage contract between the Twelve.
De Tolv har indgået en »ægteskabskontrakt«.
You can accept it, but you cannot have one foot in and one foot out.
Men. når det er sagt. må De Tolv finde frem til måder, hvorpå de kan samarbejde med de øvrige europæere, række dem en hjælpende hånd.
That said, the Community must hit upon forms of cooperation, must stretch out its hands to the other Europeans.
Men hvorledes forene disse to a priori selv modsigende målsætninger? Det er det, vore overvejelser i øjeblikket går ud på i Kommissionen. sionen.
human rights, respect for life, certain rules of society, they too can join up with us in one way or another.
Men det vil gøre endnu større indtryk på dem. hvis vi kan fortsætte ad denne vej. hvis vi lader dem forstå, at de en dag, når de har opfyldt de nødvendige betingelser med hensyn til menneskerettighederne, respekten for livet, overholdelsen af visse samfundsregler, også kan tilslutte sig Fællesskabet på en eller anden måde.
I hope that somehow we can find the political sign which would let us show that we, the Twelve, are concerned not only with the EFTA countries but with all of Europe.
Det er mit ønske, at vi i en eller anden form kunne finde et politisk signal til at vise, at vi.
I believe that this is also one of the issues for Parliament and for the coming elections.
De Tolv, ikke blot interesserer os for EFTA-landene, men for hele Europa.
I hope that this question will be developed intelligently and not merely come to a straight choice between accession and the Luxembourg Declaration.
Det er
In
Kommissionens arbejdsprogram m — 1989
The Commission's programme for 1989
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 3,80
Price (excluding VAT) ¡n Luxembourg: ECU 3.80
Dersom en række tilbud fremsættes samtidig i flere forskellige medlemsstater, er der i direktivet forudset en ordning med gensidig anerkendelse af tilbudsdokumenter svarende til den
Bq b.E ü!g F'*I;.= E iäiEäää iäiEäää lsä€3Eiä3 lsä€3Eiä3 gFsgiE gFsgiE äl äl ilä5Ellä;ilä5Ellä; äähIää äähIää äääftiääF{Ää3$läääftiääF{Ää3$l
Rådets direktiv 78/835/EØF af 9. oktober 1978; EFT L 295 af 20.10.1978; EF-Bull. 101978, punkt 1.2.3. ')
Egiääää Egiääää ääiäggääI ääiäggääI
Artikel 8 ordning, der gælder i henhold til direktiv 87/345/EØF1) for så vidt angår det pro spekt, der udarbejdes med henblik på optagelse til officiel notering på en fondsbørs.
€EiääIäggiää* €EiääIäggiää* ffäEäää ffäEäää äääääääEää äääääääEää
Spørgsmålet om de kompetente myndigheders ansvar reguleres i henhold til den nationale lovgivning.
;,äläääää äl ä äääi äääääääääääää is äääää äägä ääg äääää
I første række skal vedkommende selskab, tilbudsgiveren og dennes repæsentant angives. ves.
$ $ äEEä äEEä ffä;EttF ffä;EttF
') Rådets direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983; EFT L 193 af 18.7.1983; EF-Bull. 5-1983, punkt 2.1.262.1.30.
' EEäE :g äE F äi ä i
Ledelsen i det selskab, der er genstand for tilbuddet, er ikke altid modstander af over tagelsestilbuddet.
ä'*iailääaarärl**ärsli$ägä$ääiäääääi'$[$äflä$[*ä'*iailääaarärl**ärsli$ägä$ääiäääääi'$[$äflä$[* üg*:Fä ä$äsä3
— i Danmark: aktieselskaber, kommanditaktieselskaber; resultatet af overtagelsestilbuddet bør of fentliggøres og meddeles tilsynsmyndigheden; den;
iäää\üäiääiääIääiiilääEäi$5gEääää$EiäIiäää\üäiääiääIääiiilääEäi$5gEääää$EiäI gEä;€üä
— i Frankrig: la société anonyme, la société en commandite par actions; aftale samarbejder indbyrdes med henblik på at erhverve andelsbeviser i et bestemt sel skab.
StälätälE.ägälgälgiiä äääl ä* ll EäI ä g l gää , IäE äää ; StälätälE.ägälgälgiiä äääl ä* ll EäI ä g l gää , IäE äää ;
') Rådets direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983. EFT L 193 af 18.7.1983; EF-Bull. 5-1983, punkt 2.1.262.1.30. !)
EEäf ßee iEä:=
Artikel 12 Acceptfrist c) hvilke personer, der handler i forening med tilbudsgiveren.
Page 12
Artikel 13 Tilbagekaldelse af tilbuddet
Page 13
Tilbagekaldelsen af tilbuddet skal offentliggøres som foreskrevet i artikel 11, stk. 1, og meddeles den kompetente myndighed.
' ; g I f Eä ä3€A äi,iiäiEäiEäiEäiääiEä äi ä iäIE:gigä€iiä#€iä,;EEäää i ääERiFiägEEIäIEiää ää€ä I ääiä ääERiFiägEEIäIEiää ää€ä I ääiä
Artikel 15 Ændring af tilbuddet
Page 15
Artikel 16 Automatisk ændring
Page 16
Artikel 19 Information af repræsentanterne for de ansatte i vedkommende selskab
E B€t€;;:ä€$ä{sääE iF.,sETi äe;€ä!;:H€
Artikel 17 Underretning af tilsynsmyndigheden
Page 17
Artikel 18 Offentliggørelse af resultatet af tilbuddet
Page 18
Artikel 22 Direktivets gennemførelse
E E äääEäEäEiäää äääEäEäEiäää
Sub-agent: Alan Armstrong Ltd
:Egä :Egä tääE tääE
Ottiliavet 18 2500 Valby Tlf: 36 44 22 66 Telefax: 36 44 01 41 Girokonto 6 00 08 B6
F€ ä, F€ ä, i=*sä;€ä*;Eä ä;€ä*;Eä tE :aöä:€ääi äää äff *igs \ rsrF,E
Bulletin for De Europæiske Fællesskaber Supplement 4/89
Bulletin of the European Communities
Kommissionens Arbejdsprogram — 1989
Programme of the Commission for 1989
Overtagelsesti Ibud
Takeover and other general bids
Meddelelse og forslag til afgørelse forelagt Rådet af Kommissionen den 21. december 1988
Commission communication and proposal for a Decision transmitted to the Council on 21 December 1988
(dokument, der er udarbejdet på grundlag af KOM(88) 826 endelig udg.)
(based on COM(88) 826 final)
Rådets afgørelse 89/457/EØF af 18. juli 1989
Council Decision 89/457/EEC of 18 July 1989
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet
Introduction Features of the present situation Lessons from past experience Guiding principles of the action programme Structure and organization of the programme Annex 1 Annex 2 Annex 3 Annex 4 Annex 5 Annex 6
• Begrundelse • Kommentarer til de enkelte artikler i forslaget til afgørelse
Explanatory memorandum Grounds for the Articles in the proposal for a Decision
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet om et Handlingsprogram på Mellemlang Sigt for Økonomisk og Social Integration af de Dårligst Stillede Grupper
Commission communication to the Council on a medium-term action programme to foster the economic and social integration of the least privileged groups
Fællesskabets interesse for de fattiges kår er af gammel dato.
The Community has long expressed concern regar­ding the problem of poverty.
Der indledtes således i 1975 et første fællesskabsprogram til bekæmpelse af fattigdom (19751980) ').
A first Community programme to combat poverty was initiated as early as 1975-80.' Specific action2was authorized for
Omfanget af de nuværende og kommende økonomiske og sociale ændringer, det store antal fattige, der befinder sig i en vanskelig eller ligefrem fortvivlet situation, og den positive virkning af de foran staltninger, der tidligere er truffet på fællesskabsplan, er begrundelsen for starten af nærværende program.
1989-93 and will prolong and intensify previous ac­tion; with greater budgetary resources and special organization it will also help to ensure overall con­sistency of Community action in this field.
Dette program, der skal dække tidsrum met 1989-1993, skal forlænge og uddybe de tidligere foranstaltninger; med større midler og en ad hoc-or-ganisering vil det ligeledes bidrage til at sikre en bedre sammenhæng i Fællesskabets indsats på dette område.
It should also be pointed out that this programme will help to reinforce economic and social cohesion in the Com­munity.
Dermed vil dette program også bidrage til at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet.
four years (1985-88) by Decision 85/8/EEC of 19 December 1984,3 which was subsequently amend­ ed to take account of the accession ofSpain and Por­tugal.4In all, the second programme mobilized a total of ECU 29 million.
Det følgende rummer en beskrivelse af de nuværende forhold, en analyse af de erfaringer, som kan drages af den tidligere indsats, og en fremlæggelse af de ledende principper og organisatoriske retningslinjer for et sådant program.
There follows a description of the present situation, an analysis of the lessons to be learned from the past and a presentation of the underlying principles and organizational features of the programme.
Beskrivelse af de nuværende forhold
Features of the present situation
Men Fællesskabets indsats for at afhjælpe de fattiges situation er ikke begrænset til disse særprogrammer.
Community action to combat poverty is, however, not restricted to these specific programmes.
I vinteren 1986-1987 blev der truffet punkt foranstaltninger vedrørende fødevarehjælp, som siden er blevet fornyet.
Special food aid measures were taken in the winter of 1986/87 and have been renewed since.
Forskellige foranstaltninger til fordel for bestemte befolkningslag, der af en be stemt grund er ugunstigt stillet (f.eks. på grund af langtidsledighed og analfabetisme) finansieres over særlige budgetter eller ved hjælp af fondene med strukturelt sigte; men det må tilføjes, at man ikke er sikker på, at disse sidstnævnte foranstaltninger virkelig kommer de fattige til gode, thi disse befolkningslag er præget af, at de ofte er ramt på flere felter.
Various measures aimed at groups of the population with specific disadvantages (e.g. long-term unemploy­ment, illiteracy) are financed out of special budgets or through the structural Funds. The latter do not, however, really target deprived persons, who tendto be afflicted by a combination of problems.
Selv om fællesskabsindsatsen er mangeartet, er den dog specifik, og de rapporter, der hidtil har foreligget, har gjort det muligt at vurdere dens originalitet og nytte i forhold til de foranstaltninger, der træffes på nationalt og regionalt plan: finansiering af aktionsforskning, udbredelse og udveksling af viden og overførsel af nyskabende metoder.
Although Community action takes many forms it is none the less specific and progress reports to date show that the original approach (financing of action research projects, dissemination and exchange of knowledge, transfer of innovative methods) has proved effective compared with national and regional measures.
Siden 1982 har den varige og stadige økonomiske vækst i Det Europæiske Fællesskab bidraget til at lette fattigdomsproblemet.
Since 1982 the sustained and durable economic growth in the Community has contributed to alleviating the poverty problem.
I årene 1982-1987 har væksten nemlig ligget på 2,5-3% om året.
In the years 1982-87 growth remained on an upward path of 2.5 to 3.0% per annum.
11988 vil væksten på 3,5% sandsynligvis blive den stærkeste siden 70'erne, stigningen i investeringerne vil sandsynligvis blive den højeste i de sidste to årtier, og be skæftigelsen går frem med ca. 1 % om året.
In 1988 a 3.5% growth rate is likely to be the strongest since the end of the 1970s, the increase in investment will probably be the highest for over two decades and employment is ris­ing by around 1 % per annum.
Ifølge Den Økonomiske Årsberetning 1988/895) giver fællesskabsstrategien for gennemførelsen af det in-
Thus employ­ment could increase at a rate of around 1.5% per an­num which would be sufficient for unemployment to decline each year by one percentage point of the labour force.
Men på trods af bestræbelserne på disse forskellige planer er fattigdommen ikke en foreteelse, der på fællesskabsplan er ved at forsvinde, tværtimod.
The scale of current and forthcoming economic and social changes, the large number of deprived persons placed in a difficult if not dramatic situation and the positive aspects of action taken in the past at Com­munity level justify launching the present pro­gramme. This programme will cover the period
Ældre udgør stadig den største modtagerkategori med hensyn til social bistand, men antallet af fattige arbejdsløse er steget stærkt.
Although the elderly still constitute the largest category of beneficiaries of social assistance, the number of the poor in unemployment has risen sharply.
Andre grupper er ligeledes vokset stærkt; der er bl.a. tale om personer, der er medlemmer af familier med kun én forsørger (hovedsagelig familier, hvis forsørger er en kvinde), og personer med lav indkomst.
Other groups have also increased markedly: they comprise in particular persons belonging to single-parent families (mainly those where the woman is head of household) and low wage-earners.
Selv om problemerne i forbindelse med opgørelse og en fælles definition af fattigdommen ikke er løst, foreligger der siden begyndelsen af 70'erne beviser på, at antal let af personer, der er afhængige af social bistand, er i stigning; i flere medlemsstater menes dette tal en dog at være fordoblet.
Although the difficulty of measuring and establishing a common definition of poverty has not been solved there is some evidence that the number of persons dependent on social assistance has in­creased since the early 1970s; this number may have doubled in several Member States.
Et af de forhold, der har haft indflydelse på de statistiske data på dette område, har selvfølgelig været væksten i de sociale foran staltninger og herigennem udvidelsen af anvendelsesområdet for den sociale sikring.
Of course, one factor which has influenced statistical data in this area has been an increase of social protection measures and thereby the achievement of a larger social coverage.
Ikke desto mindre er den grundlæggende tendens en stigning i antallet af fattige.
Nevertheless, the basic trend is still upwards.
Selv om de fattiges levevilkår stadig er de samme —mangel på midler, udelukkelse fra samfundslivet, isolation osv. — er det nu berettiget at skelne mellem de traditionelle former for fattigdom og en »ny fat tigdom«.
Although the living conditions for the poor are always the same — lack of resources, social exclu­sion, isolation etc. — it is now possible to distinguish traditional forms of poverty from the new poverty.
Der er to grunde til at anvende denne be nævnelse, der undertiden bestrides:
Thejustification for this term, sometimes contested, is twofold:
At der ikke kan fastsættes en fælles målestok, således at der kan foretages en sammenligning på fællesskabsplan, skyldes fattigdommens mange dimensioner og relativitet.
The impossibility of establishing a single measure­ment to facilitate comparison at Community level is due to the multifaceted and relative nature of pover­ty.
I den i Rådets afgørelse af 19. december 1984 ') om det andet program omhandlede definition beskrives fænomenet således: »Ved fattige personer forstås: enkeltpersoner, familier el ler persongrupper, hvis midler (materielle, kulturelle og sociale) er så små, at de er udelukket fra acceptable minimumslevevilkår i den medlemsstat, hvor de lever.«
The definition adopted in the Council Decision of 19 December 1984' concerning the second pro­gramme states: 'The poor shall be taken to mean per­sons, families and groups of persons whose resources (material, cultural and social) are so limited as to exclude them from the minimum accep­table way of life in the Member State in which they live'.
I flere medlemsstater er der på ny startet en offentlig debat om dette emne, hvilket utvivlsomt kan tilskrives ovennævnte forhold.
No doubt this lies at the root of the renewed public discussion of this subject in many Member States.
Hvis man benytter det kriterium, der blev anvendt i den endelige beretning om det første program2), var der i alt ca. 38 millioner fattige i de tolv medlemsstater i 1975, som havde en disponibel indkomst på under halvdelen af gen nemsnitsindkomsten i deres land.
According to the definition adopted in the final report on the first programme2the 12 current Member States counted, in 1975, approximately 38 million persons disposing of an income less than half of the average equivalent per capita income in their country.
De tendenser, der beskrives i de foregående afsnit, synes tilstrækkelig sikre, således at der ikke kan rokkes ved dem.
The abovementioned trends would seem to be sufficiently established for there to be no need to question them.