natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I 1986 blev situationen beskrevet således af storbrugerne:
By 1986, major users described the situation as follows:
»Pakkekobling er den ideelle løsning for den stadig mere almindelige datatrafik, hvor informationen transmitteres i blokke og med lav hastighed.
'Packet switching is the ideal solution for rapidly growing low-speed "burst" data traffic.
Alle europæiske lande kan via deres nationale datanet tilbyde pakkekoblede tjenester, der overholder den fastlagte X.25 standard, men landenes politik for etablering heraf har været meget forskellig, på samme måde som deres takster.
All European countries are providing packetswitching services via national data networks which comply with the agreed X.25 interface, but development policies have varied widely, as have national tar­iffs.
Eksempelvis er volumentaksten i Italien tre gange højere end i Belgien og UK.
Volume charges in Italy are three times the level of those in Belgium and the UK for example.
De tværeuropæiske takster ligger væsentlig højere end i USA.
Trans-European tariffs are significantly higher than those in the USA...
Taksterne for tværeuropæiske tjenester er en halv til fire gange højere end de indenlandske takster (volumentakster) i pakkekoblede net.
and four times as much (as domestic charges) in the case of packet-switch­ing volume charges.
Der er fare for, at sådanne høje langdistancetakster vil udgøre en væsentlig hæmsko for udviklingen af Europas indre marked«2).
There is a danger that excessive long-distance com­munications charges are creating a significant handicap to the efficient development of the European internal market'.2
Det er først inden for de sidste to år, at der er sket noget for at rette op på situationen, idet man inden for rammerne af Europas telekommunikationspolitik og med fælles udvikling af EF-dækkende tjenester for øje har kunnet gøre væsentlige fremskridt i samarbejde med CEPT, Den Europæiske Konference af Post og Teleadministrationer.
It is only during the last two years that, within the framework of European telecommunications policy and the objective of the common development of Europewide services, substantial progress has been made, in close cooperation with the CEPT, in order to redress the situation.
En yderligere vigtig årsag til, at udviklingen af et marked for europæiske værdiforøgende tjenester startede sent, var, at der blev indført inkompatible teledatatjenester i Fællesskabet. Disse tjenester har et meget stort potentiel hvad angår formidling af værdiforøgende tjenester til den brede offentlighed, således som det klart demonstreres af de gode erfaringer man har haft med Minitel i Frankrig '). Endog så sent som i 1987 eksisterede der ikke EF-dækkende teledatatjenester (boks 19).
Another major cause for the delay in the development of a European valueadded ser vices market was the introduction of incompatible videotex services in the Community — the potential of which for carrying valueadded services to a wide public is being so clearly demonstrated by the success of the Minitel in France. '
Etableringen af teledata i Europa (videotex) er endnu et eksempel på, at udviklingen af en tjeneste er sat tilbage som følge af inkompatible systemer i Europa.
The development of videotex in Europe is another example of the setback to service development which has resulted from incompatibility of systems in Europe.
Teledata var oprindelig tænkt som en datatransmissions- og datasøgningstjeneste, der var baseret på almindelige tv-apparater, men denne tjeneste har efterhånden udviklet sig til en egentlig telematiktjeneste.
Originally conceived as a data transmission and retrieval service using home television sets, videotex has taken on the aspect of a genuine telematic service.
Mere end 3 000 private leverandører tilbyder nu deres information via de 3 millioner Minitel terminaler, der var installeret ved udgangen af 1987.
Over 4 000 private providers now offer services via the 3 million Minitel terminals installed by the end of 1987.
Der fandt ingen koordinering sted på internationalt plan i systemets tidligste udviklingsfase.
No unified approach took place at the international level at the time of early system development.
Som følge heraf har den fortløbende udvikling, som ofte er blevet bestemt af forskelle i de enkelte landes separate og ofte indbyrdes modstridende strategier, ført til en situation, hvor begrebet teledata i dag dækker en bred vifte af private og offentlige tjenester, hvor der til informationsoverførsel og -præsentation anvendes standarder, der generelt er indbyrdes inkompatible.
Consequently, continuing evolution, influenced by dif­ferences in separate and contrasting national approaches, has led to today's situation where the single label 'videotex' covers a wide range of private and public services with generally incompatible standards for in­formation transmission and presentation.
— data syntax II: Europæiske teledatatjenester, som defineret af CEPT
The CCITT recommendation T.101 defines three families of videotex, cor­responding to :
I Europa omfatter data syntax II rent faktisk fire forskellige »profiler«:
Within Europe, Data syntax II actually comprises four different 'profiles': (i) Profile I: Bildschirmtext, Germany; (ii) Profile II: Télétel, France, the Minitel service; (iii) Profile III: Prestel, UK; (iv) Profile IV: Prestel Plus, Sweden.
De forskellige europæiske systemer er praktisk taget inkompatible med hinanden.
(ii) Specialized terminals developed for videotex, such as the French Mini­tel; price about 115 ECU.
De teledataterminaler, der nu er i brug i forskellige europæiske lande, kan i store træk inddeles i følgende hovedgrupper:
(iii) Mid-range devices with colour display and some basic features; price from 680 ECU for Profile 3 to 150 ECU for Profile 1 terminals.
Tv-baseret udstyr med teledata-adapter, modem og tastatur, hvor prisen ligger mellem 450 ecu og 1 1 50 ecu.
(v) Business terminals with microcomputer-based full editing facilities and videotex capability; price 2 250 ECU to 5 700 ECU.
Udstyr i mellemprisklassen med farveskærm og visse grundfaciliteter.
Large-scale production of lowcost videotex dedicated terminals, the Minitel approach.
Priserne går her fra 680 ecu for profil III terminaler ned til 150 ecu for profil I terminaler.
At present, there are contrasting trends in the Member States.
Avanceret udstyr med redigeringsmulighed og eventuel kompatibilitet med en række præsentationsstandarder.
The spread of videotex in Europe has been hampered by the different standards adopted by the national services.
Priser mellem 1 700 ecu og 2 250 ecu.
Dif­ferences between France, Germany, the UK and other Member States can hold back the development of videotex in Europe.
Terminaler til erhvervsbrug med mikrodatamatbaseret fuld konverteringsmulighed samt mulighed for teledata. Priser mellem 2 250 ecu og 5 700 ecu.
The recent decision by the German Bundespost to allow connection of Mini­tel terminals to its network may be a first encouraging sign that Europewide videotex services will develop.
Adaptorer til persondatamater eller mikrodatamater til en pris på mellem 115 ecu og 1 150 ecu.
In the field of mobile services, the lack of European cooperation showed up in a dramatic way.
Der kan i dag spores to divergerende tendenser i teknologiens udvikling:
As a consequence, markets for mobile terminals are fragmented.
') Forslag til Rådets henstilling og direktiv om samordnet indførelse af offentlig fælles europæisk digital mobilradiokommunikation i Fællesskabet. Meddelelse fra Kommissionen. KOM(87) 35. s. 6.
Proposal for a Council Recommendation and Directive on the coordinated introduction of public pan-European digital mobile communications in the Community, Communication by the Commission, COM(87) 35, p. 6.
Udviklingen af EF-dækkende mobiltjenester er foreløbig sket forholdsvis langsomt, fordi de fem forskellige systemer, der blev indført i EF's medlemsstater, har været indbyrdes inkompatible.
The development of Europewide mobile services has been held back in the past by the incompatibility between the five different systems established in the Member States of the European Community.
Der fandtes i 1986 følgende systemer: mer:
By 1986, these systems were:
Det Forenede Kongerige/Irland Danmark/Spanien Danmark Tyskland Italien/Portugal (planlagt) Frankrig
United Kingdom/Ireland Denmark/Spain Denmark Germany Italy/Portugal (planned) France
Prisen på en mobiltelefon lå mellem 1 800 ecu i det nordiske system (NMT), som de nordiske lande er fælles om, og 6 500 ecu i andre systemer i Fællesskabet.
Prices for mobile telephones were between 1 800 ECU in the Nordic (NMT) system shared between the Scandinavian countries, and up to 6 500 ECU in the national systems in the Community.
Den succes, som mobilkommunikationen har haft i Det Forenede Kongerige, hvor der siden 1985 er blevet ført en aktiv markedspolitik, og hvor to selskaber (Cellnet og Vodaphone) har fået koncession, viser behovet for mobilkommunikation hos de europæiske brugere. I slutningen af 1987 gav Frankrig også koncession til endnu et selskab (Société des Eaux de Lyon) ud over France Télécom.
The recent success of mobile communications in the United Kingdom where an active market policy has been followed since 1985 — with the licensing of two operators, Cellnet and Vodafone — has demonstrated the need of European users for mobile communications.
På baggrund af indførelsen af et nyt fælles EF-dækkende digitalt baseret mobilsystem ') er der et voldsomt opsving i mobilkommunikation i alle europæiske lande.
With the anticipation of the new common digi­tal mobile system,1 mobile communications are expected, in a Europewide market context, to be booming in all European countries.
Biler med indbygget telefon kan inden for de næste ti år forventes at blive et lige så almindeligt syn på EF's veje som biler med indbygget radio.
Cars with tele­phones could become as familiar as cars with radios on the Community's roads within the next 10 years.
Som følge heraf var der i 1986 kun 150 000 abonnenter på de offentlige biltelefonsystemer i hele EF.
As a result, by 1986 there were no more than 150 000 subscribers to public car telephone systems in the whole of the European Community.
På samme tidspunkt havde man et langt højere abonnentantal i de nordiske lande, hvor der var etableret et fælles system.
By this time, this figure had been surpassed by far by the Scandinavian countries alone, which had established a common system.
at tilbyde EF­dækkende mobilkommunikationstjenester med et væsentligt potentiel med hensyn til den fremtidige udvikling af telekommunikation ').
It is only with the launching by the Community and CEPT. the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations, of the new common digital mobile system that Europewide services in mobile communications — with a major potential for the future development of telecommunications — will be possible. '
Det stod således allerede i begyndelsen af 80'erne klart, at den traditionelt løse koordinering mellem de europæiske teleadministrationer, som tidligere havde fungeret udmærket i forbindelse med etableringen af internationale telefontjenester, var ude af stand til at imødegå den nye digitale tidsalders kompleksitet.
Thus, by the early 1980s it became clear that the traditional loose coordination mech­anisms between the European telecommunications administrations which had served well in the past to establish international telephone services, had become insufficient to cope with the complexity of the new digital age.
Fællesskabet og CEPT tog derfor sammen et initiativ for at afhjælpe denne situation.
The Community and the CEPT started to act together to redress the situation.
Dette initiativ mundede i første omgang ud i handlingsprogrammet på telekommunikationsområdet (1984) og i anden omgang i grønbogen (1987)2).
This led to the telecommunications action pro­gramme in 1984, as a first step, and to the 1987 Green Paper as a second.2
Med sigte på år 1992 må teleadministrationerne ligeledes arbejde sammen for at løse endnu et fundamentalt problem inden for europæisk telekommunikation, nemlig de store omkostninger ved kommunikation på tværs af landegrænserne.
With a view to 1992, the telecommunications administrations will also have to act together to address another more fundamental problem of European telecommuni­cations: the cost of crossing frontiers.
I begyndelsen af 80'erne eksisterede der fortsat meget store takstforskelle for teletjenester inden for Fællesskabet.
Throughout the early 1980s substantial tariff bar­riers persisted for intraCommunity telecommunications services.
I en rapport fra april 1984 konstaterer Europa­Parlamentet således, at leje af en international telegrafforbindelse mellem Bruxelles og Milano koster dobbelt så meget som en tilsvarende forbindelse mellem Bruxelles og Marseille på trods af, at afstanden er den samme, ligesom det konstaterede, at den belgiske teleadministrations takster for leje af en telegraflinje til Athen er højere end taksterne for en forbindelse til Moskva.
In its report of April 1984, the European Parliament found that 'an international leased telegraph circuit between Brussels and Milan is twice the cost of a similar circuit between Brussels and Marseilles — the same distance — and the Belgian administration's charges for leased telegraph lines to Athens are higher than the charges for a circuit to Moscow'.
Tabel 12 viser forholdene, som de var i Fællesskabet i 1984, og tabel 13 giver en sammenligning af taksterne for samtaler inden for EF i 1986.
Table 12 shows the situation which existed by 1988 in the Community. Table 13 com­pares charges for intraCommunity calls.
De forskellige afregnings­metoder og forskellige faktureringsordninger gav udsving på over 100% mellem taksterne for samme forbindelser mellem forskellige medlemsstater.
The different accounting methods and different charging led to differences of more than 100% for the same lines between different Member States in some cases.
Internationale telefonopkald i EF: Prisen for at kommunikere over grænserne
International telephone calls in the Community : the cost of crossing borders (ECU)
Dyreste mellembys opkald
Most expensive domestic long-distance call
Gennemsnilsopkald
Most expensive call
Note: Priserne g;i'ldcr 3­minuttcrs opkald. Hvor der er forskel, er der anvendt hojeste takst.
NB: Calls arc for 3 minutes; where there is a difTcrcr.cc, peak rates have been used; incl. tax (VAT).
Inkl. afgifter (moms).
Source: CEC studies.
Kilde: Undersøgelser foretaget af EF­Kommissionen.
Reference date: December 1987/January 1988.
Refcrencetidspunkl : December 1987 januar 19X8. W87­vekselkurser.
1987 exchange rates used.
TABEL 13 Sammenligning af takster for telefonering inden for EF
TABLE 13 Comparison of intra-EC telephone tariffs
Nedenstående tabel viser prisen for et 3­minutters opkald i 1986 i forretningernes åbningstid, målt i ecu. inklusive moms. men uden særlige transittakster
The following table shows the cost of a 3 minute call during business hours, measured in ECU, including tax (VAT) and not taking account of special border tariffs
Opkald fra
^\^ Destination^^
Kilde: Undersøgelser foretaget af lìF­Kommissionen. Referencedato: December 1987 januar 1988. 1987­vekselkurser.
Source: CEC studies.
Udfordringen : Fremme af social og regional samhørighed
The challenge: promoting social and regional cohesion
Europas omstilling til et informations­ og kommunikationssamfund vil uvægerligt medføre store problemer for Fællesskabet.
The transformation of Europe into an information- and communications-based society will inevitably pose major problems to the Community.
De vigtigste tre udfordringer er følgende :
The major challenges are three-fold :
­ De teknologiske fremskridt vil give store skred i beskæftigelsesmulighederne.
(i) Technical change will result in substantial shifts in employment opportunities.
Gamle arbejdspladser vil forsvinde, og mange nye vil opstå.
Old jobs will disappear, many new jobs will be created.
­ Europa må afgøre, hvilken stilling individet skal indtage i det fremtidige miljø, der bliver betydeligt mere informations­ og kommunikationsrigt end tidligere.
(ii) Europe will have to determine how it will define the future position of the individual in an environment which will be substantially richer in information and communi­cation than before.
­ Fællesskabet må i hele den vanskelige omstillingsproces fastholde og udbygge samhørigheden mellem sine medlemsstater.
(iii) The Community will have to maintain — or build-up — cohesion between its Mem­ber States throughout the difficult process of adjustment.
Det må undgås, at man inden for telekommunikation skaber et Europa med to hastigheder, dvs. med informationsrige og informationsfattige regioner, fordi dette vil grave en økonomisk og social kløft gennem Europa.
Europe must avoid a Europe of two speeds in telecommunications — future informationrich and infor­mation-poor regions within the Community — because such a gap would translate into an economic and social gap within Europe.
Digitaliseringen vil give en stor produktionsgevinst både inden for fremstilling af udstyr og vedligeholdelse af nettet.
Digitization will bring substantial gains in productivity both in production of equipment and maintenance of the network.
Selv om der herved skabes en mere produktiv økonomi ­der er det eneste solide grundlag for at skabe beskæftigelse uden at øge inflationen — vil telekommunikationsindustrien i hele Europa dog herved blive stillet over for en undertiden vanskelig udfordring på kortere sigt.
While this will increase the productivity of the economy — the only solid basis for economic growth and increasing job opportunities in the long term, without increasing inflation — it confronts the telecommunications industry in Europe with a sometimes difficult short-term challenge.
HOVEDUDFORDRINGEN: UDNYTTELSE AF DE NYE BESKÆFTIGELSESMULIGHEDER
THE MAJOR CHALLENGE AHEAD: USING NEW EMPLOYMENT OPPORTUNITIES
SEKTORVIS FORDELING AF BESKÆFTIGELSE I FRANKRIG
DISTRIBUTION OF TELECOMMUNICATIONS EMPLOYMENT BY SUB-SECTOR IN FRANCE
INDUSTRI BRUGERE FORSTÆDER UDNYTTELSE
5 000 120 000 ì$ìi$$$$$$\ 1 E
Kilde: BIPE
Source: BIPE
Den nye digitale teknologi åbner mulighed for en langt mere fleksibel databehandling, en væsentlig større spredning i tjenesterne og større valgmuligheder for brugerne.
The new digital technology allows substantially more flexible treatment of data, substantially more diversification of services and substantially broader choice for the user.
Retten til frit at vælge, hvorledes man får adgang til de informationer, den forbedrede informationsudveksling og den friere informationsstrøm, som avanceret telekommunikation åbner mulighed for, er en væsentlig forudsætning for de fundamentale rettigheder, som udgør en del af Fællesskabets politiske og kulturelle grundlag.
The right of choice of access to information and the enhanced exchange and free-flow of information which advanced telecommunications allow are closely related to the fundamental rights which underlie the basic political and cultural consensus of the Community.
Ytringsfriheden er sikret ved artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention.
Freedom of expression is guaranteed by Article 10 of the European Convention on Human Rights.
Denne konvention er ikke alene bindende for dens 21 medlemslande, men er også blevet anerkendt af Kommissionen, Rådet, Europa-Parlamentet ') og af EF-Domstolen som udgangspunktet for etablering af borgerrettighederne inden for Det Europæiske Fællesskab 2).
This Convention is not only binding upon its 21 Member States but has also been recognized by the Commission, the Council, the European Parliament3and the European Court of Justice as a basis for the development of civil rights within the European Community.4
Kommissionen har understreget, hvor stor betydning artikel 10 i menneskerettighedskonventionen har for udviklingen af et fælles marked for information og idéer.
The Commission has emphasized the importance of Article 10 of the Convention of Human Rights for the development of a common market of information and ideas.
»Fyldestgørende teleinfrastrukturer og teletjenester er en uomgængelig forudsætning for fortsat at kunne bevare ytringsfriheden og den frie informationsstrøm i Fællesskabet.
'Adequate telecommunications infrastructures and services are a sine qua non for the free expression and free flow ofinformation in the Community in the future.
Teleinfrastrukturerne og teletjenesterne danner den kanal, hvorigennem informationen kan flyde.
The provision of telecommunications network infrastructure and telecommunications services will provide the conduit within which information can flow.
Informationsteknologiske tjenester og et frit marked for informationsindhold er en uomgængelig nødvendighed, dersom teleinfrastrukturerne og teletjenesterne skal udnyttes bedst muligt ').«
The provision of information services and a free market for information content are indispensable requirements for putting telecommunications network infrastructures and telecommunications services to best use. ' '
I og med at de nye teletjenester giver mulighed for et meget større informationsudvalg, forudsætter de samtidig, at der i Europa etableres en ny fælles holdning til, hvorledes man bedst beskytter den enkelte mod misbrug af personlige data og samtidig garanterer sikkerheden og fortroligheden i kommunikationen.
While the new telecommunications services will allow a substantially broader choice of information, they will require, in Europe, new common positions with regard to the best ways to protect the individual against abuse of personal data, and to guarantee security and secrecy of communications.
Den nye teknologi giver større muligheder for misbrug men giver samtidig hermed bedre beskyttelsesmetoder.
The new technology will allow both more possibilities of abuse but also better ways of protection.
Den nutilkomne intelligens i det digitale net gør det reelt muligt at indbygge beskyttelsen i selve nettet (boks 21).
The new intelligence of the digital network allows new forms of protection to be built into the network (Box 21).
Imødegåelse af
Data protection concerns
De større muligheder for avancerede telekommunikationsnet giver nye problemer med hensyn til beskyttelse mod indgreb i privatlivets fred (registrering af opkald).
The enhanced possibilities of advanced telecommunications networks give rise to new problems about the protection of personal data of those who communicate, such as registration of calls, etc.
Ved databeskyttelse forstås beskyttelse af en persons rettigheder og grundlæggende frihed, herunder retten til privatlivets fred, i forbindelse med automatiseret behandling af personlige data ').
Data protection ¡s a shorthand formula for the protection of an individual's right and fundamental freedoms, and in particular his/her rights to privacy, with regard to automatic processing of personal data relating to him/her.1
Sammensmeltningen af telekommunikation og informationsbehandling har skabt nye problemer med beskyttelsen af oplysninger i forbindelse med den frie informationsstrøm.
The merger of telecommunications and information processing has created new problems of data protection regarding the free flow of information.
På nuværende tidspunkt har alle medlemsstaterne erkendt, at det er nødvendigt med passende juridiske rammer for at løse disse problemer og har taget, eller er ved at tage, forskellige lovgivningsinitiativer.
At this point in time, all Member States have recognized the need for appro­priate legal instruments to solve these problems and have taken regulatory measures or are in the process of preparing such measures.
Europarådets konvention om beskyttelse af personer i forbindelse med automatiseret behandling af persondata, som er undertegnet af de fleste EF-medlemsstater, giver retningslinjer for, hvordan man sikrer den enkeltes ret til fortrolig behandling af personlige oplysninger2).
See Article 1 of the Convention for the Protection of Individuals with Regard to Automatic Processing of Personal Data, 17 December 1980.