natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lægerne skriver somme tider recept på lægemidler, som kunne købes uden recept,
Moreover what can be bought without prescription varies in the different countries of the Community.
Kun Luxembourg var i stand til at fremlægge en statistik over medicinforbruget (inden for sygeforsikring), som vari nøje overensstemmelse med denne definition.
Only Luxembourg was able to provide statistics of pharmaceutical consumption (by health insurance) which closely conformed to this definition.
I flere lande var det ikke muligt at foretage en opdeling af udgifterne på sygehusenes lægemidler og de lægemidler, der blev udleveret uden for sygehusene på eller uden recept.
In several countries, it was not possible to make a breakdown between expenditure on hospital pharmaceuticals and pharmaceuticals supplied out of hospital with and without a prescription.
Nedenfor gives der en redegørelse for de begrænsninger, som de tal, de forskellige fællesskabslande har opgivet, lider under.
The limitations of the figures supplied by the different countries of the Community are set out below.
Den foreliggende statistik omfatter kun udgifterne til medicinske specialiteter og omfatter ikke produkter, der er fremstillet af apotekerne.
The statistics available include only the cost of proprietary products and exclude products made by pharmacists.
De omfatter ikke nødvendigvis enhver brug, som sygehusene gør af medicinske specialiteter, og enkelte produkter til veterinær brug er medtaget.
They do not necessarily include all use of proprietary products by hospitals and some products used for veterinary purposes are included.
Det antages, at apotekerfremstillede præparater udgør ca. 10 % af udgifterne til medicinske specialiteter.
Made up preparations are believed to amount to about ten per cent of the cost of proprietary products.
Det er endvidere ikke muligt at foretage en opdeling på de lægemidler, der udleveres af sygehusene, og dem, der udleveres uden for sygehusene, eftersom sygeforsikringsstatistikken ikke dækker hele medicinforbruget.
It is not moreover possible to make a division between pharmaceuticals provided by hospitals and those provided outside as the health insurance statistics do not cover all pharmaceutical consumption.
Tallene omfatter også salget mellem apotekerne indbyrdes.
The figures include sales by pharmacies to other pharmacies.
Ikkereceptordinerede lægemidler omfatter også ca. 5 % af apotekernes salg af andre varer (vitaminer, sygeplejeartikler o.a.)
Among non prescription drugs are included about five per cent of sales of pharmacies which go on other items (vitamins, nursing requisites and other items).
Eftersom der ikke foreligger nogen pålidelig statistik over lægemidler, der udleveres uden recept, og da de eneste tal for receptordineret medicin er begrænset til den del af befolkningen, der er dækket af den irske offentlige sundhedstjeneste- og sygeforsikringsordning, som i 19 75 var udvidet til at omfatte ca. 85 % af befolkningen, er der ikke opgivet nogen tal i tabellerne.
As no reliable statistics are available for pharmaceuticals supplied without a prescription and the only figures for prescribed drugs are confined to the population covered by the general medical service scheme and health insurance which had risen to about 85 per cent of the population by 1975, no figures are included in the tables.
Tallene omfatter ikke driftsudgifterne for sygehusapotekerne, men omfatter udgifterne til de egentlige lægemidler.
The figures exclude the running costs of hospital pharmaceutical departments, but include the cost of the actual pharmaceuticals.
Desuden er udgifterne til bandager, forbindelsesstoffer osv. medtaget, og disse formodes at udgøre ca. 5% af det samlede beløb.
Moreover expenditure on bandages dressing etc., is included and this is believed to constitute about five per cent of the total.
Der foreligger ikke pålidelige oplysninger om salget af lægemidler uden recept, men disse er blevet anslået til at udgøre 20% af det samlede salg til patienter, der ikke er indlagt.
Reliable information is not available on sales of pharmaceuticals without prescription and this has been estimated 20 % of total sales for patients other than in-patients.
Det samlede medicinforbrug blandt indlagte patienter i offentlige og private sygehuse er blevet anslået på grundlag af disse sygehuses regnskaber.
The total consumption of pharmaceuticals by in-patients in public and private hospitals has been estimated on the basis of the accounts of these hospitals.
Den officielle statistik omfatter ingen tal for det samlede medicinforbrug.
The official statistics do not include any figures for total pharmaceutical consumption.
Der findes ganske vist tal for apotekernes samlede salg, men de sælger også en lang række ikke-farmaceutiske produkter.
While there are figures for the total sales of pharmacies, a variety of nonpharmaceutical products are sold by them.
De anslåede tal for salget af farmaceutiske produkter i andre butikker er langt fra pålidelige.
Estimates of sales of pharmaceutical products in other shops are far from reliable.
Der findes imidlertid statistikker over medikamenter, terapeutiske produkter og lægelige hjælpemidler, der er leveret fra apoteker, i den obligatoriske sygeforsikrings statistikker, men der foreligger ikke pålidelige oplysninger om produkter, der er købt uden recept.
from pharmacies in the compulsory health insurance statistics but no reliable information is available on products bought without a prescription.
Der foreligger kun oplysninger om medicinforbruget i sygehusene fra 1972 og senere, og de omfatter ikke udgifterne til sygehusapotekerne.
Information on pharmaceutical consumption in hospitals is available only from 1972 onwards, and it does not include the cost of hospital dispensing departments.
De anslåede tal er blevet sammenstykket ved, at man har forsøgt at sammenholde det foreliggende kildemateriale.
The estimates have been pieced together by attempting to reconcile such sources of information as are available.
Der må udvises særlig varsomhed ved fortolkningen af de tal, der viser tendensen, eftersom man er gået ud fra den forudsætning, at bestemte procentforhold har været konstante i hele den periode, som statistikken dækker.
The trend figures need to be interpreted with particular caution as certain percentage relationships have been assumed to be constant over the period covered by the statistics.
Der er ikke blevet gjort forsøg på at medtage udgifterne til sygehusapotekerne.
No attempt has been made to include the cost of hospital dispensaries.
Tallene fra sygehusenes medicinforbrug omfatter lønudgifterne til sygehusfarmaceuter og disses assistenter, men ikke andre udgifter til sygehusapotekerne.
The figures for pharmaceutical consumption in hospitals include the cost of hospital pharmacists and their assistants but not other costs of hospital pharmaceutical departments.
Sygehusapotekerne har ifølge loven ret til at indkøbe medicinske specialiteter til særlige rabatpriser, som for langt de fleste af produkterne beløb sig til mindst 50% fra 1974.
Hospital pharmacies are entitled to purchase proprietary products under the law at special discount prices which amounted to at lea'slt 50 % from 1974 onwards in the case of the vast majority of products.
På samme måde er der ydet en rabat på 17% indtil august 1970 og derefter 25% for lægemidler, der er blevet udleveret uden for sygehusene i henhold til den offentlige sygesikring.
Similarly discounts are allowed on pharmaceuticals supplied under the health service outside hospital of 17 per cent up to August 1970 and 25 % thereafter.
I det første tilfælde vises forbruget efter fradrag af rabat og i det andet tilfælde før fradraget af rabat.
In the first case consumption is shown after discount and in the second case before discount.
Eftersom alle sygehuse indtil 1977 foretog deres indkøb af lægemidler hos de almindelige apoteker, er det ikke muligt at bestemme sygehusenes forbrug særskilt.
As until 1977 all hospitals purchased their pharmaceutical supplies from retail pharmacists, it is not possible to identify separate consumption by hospitals.
Tallene gælder kun for receptordineret medicin, der er anvendt uden for sygehusene.
The figures cover only prescription drugs used outside hospital.
Der foreligger ikke pålidelige tal for medicin, der er forbrugt i sygehusene eller købt uden recept.
Reliable figures for drugs used in hospitals or obtained without prescription are not available.
Tallene gælder for England og Wales og opgives pr. finansår.
The figures cover England and Wales and are for financial years.
Tallene for private udgifter uden for sygehusene gælder for "lægemidler, badevand, kirurgiske artikler, bandager og forbindssager" og er undergivet en stikprøvefejl på omtrent 10 millioner pund sterling.
The figures for private expenditure outside hospital cover 'medicines, lotions, surgical goods, dressings and appliances' and are subject to a sampling error of roughly £ 10 million.
Tallene for den offentlige sygesikrings forbrug uden for sygehusene omfatter bandager og forbindssager, som udgør ca. 5% af de samlede udgifter.
The figures for the National Health Service non-hospital consumption include dressings and appliances which amount to about five per cent of the total expenditure.
Tallene omfatter ikke lægemidler i private sygehuse, men denne sektor er meget lille.
Pharmaceuticals in private hospitals are not included but this sector is very small.
Tallene for de sygehuse, der hører ind under den offentlige sygesikring, omfatter ikke bandager og forbindssager og heller ikke lønudgifter og indirekte omkostninger for sygehusapotekerne.
The figures for national health service hospitals exclude dressings and appliances, but do not include pharmaceutical department's staff costs and overheads.
Alle private udgifter klassificeres som værende ikkereceptordineret medicin, selv om der i den private lægepraksis er blevet udstedt recepter for en lille del uden for den offentlige sygesikring.
All private expenditure is classified as not on prescription though a small proportion was prescribed in private practice outside the National Health Service.
Man må derfor ved fortolkning af tallene først og fremmest tage følgende punkter i betragtning:
Thus the most important points to bear in mind in interpreting the figures are :
Kun tallene for Luxembourg omfatter alle udgifter til sygehusapotekerne, selv om tallene for Italien omfatter lønudgifterne til sygehusfarmaceuterne og disses assistenter.
Only the figures for Luxembourg include the whole cost of hospital pharmaceutical departments, though those for Italy include the cost of hospital pharmacists and their assistants.
Der foreligger ingen anslåede tal for ikkereceptordineret medicin i Holland.
There are no estimates available for nonprescription drugs in the Netherlands.
Der er blevet brugt procentforhold til at beregne salgstendensen for ikkereceptordineret medicin for Frankrig og Forbundsrepublikken Tyskland.
Percentage relationships have been used to estimate the trend of sales of nonprescription drugs for France and Germany.
Tallene for Danmark og Det forenede Kongerige (England og Wales) indeholder andre artikler end lægemidler.
The figures for Denmark and the U.K. (England and Wales) contain some items other than pharmaceuticals.
De belgiske tal omfatter ikke præparater, der er fremstillet af apotekerne.
The Belgium figures exclude preparations made up by pharmacists.
Tallene for det samlede medicinforbrug kan vises med eller uden merværdiafgift.
The figures for total consumption of pharmaceuticals can be shown including or excluding tax.
Afgiftsprocenten for lægemidler har varieret i de forskellige fællesskabslande i den periode, som dækkes af denne undersøgelse.
The tax rate on pharmaceuticals has varied over the period covered by this study in the different countries of the Community.
Procenterne i 1966 og 1975 angives nedenfor.
The rates, as at 1966 and 1975 are given below.
For Frankrigs og Det forenede Kongeriges vedkommende er der på et eller andet tidspunkt mellem disse to år blevet opkrævet højere afgiftsprocenter end de tal, der er vist for hvert af årene.
In the case of France and the United Kingdom higher rates of tax were at some time charged between these two years than the figures shown for either year.
% (9% fra slutningen af september)
6 % 15 % (9 % from late September) 6.54 %
6, 54% Ing en indtaget oralt
6 % Nil 16.08 % Nil
% Injektioner % Antiseptiske midler
Taken by mouth % Injections % Antiseptics %
0 % Recept­pligtig medicin 6 % Håndkøbs­medicin
2 5 % Prescrip tion drugs 4 % Over the counter 18
% Håndkøbsmedicin Ifra.1.10.1976)
% Drugs % Dressings % Prescription drugs % Over the counter drugs (from 1.10.1976) drugs
% undt. hvis udleveret af en apoteker i hen­hold til en læges eller en tandlæges recept
% Except when supplied by a pharmacist against a doctor's or dentist's prescription.
Der synes at være meget store forskelle i den rolle, medicinforbruget spiller i de forskellige lande inden for Fællesskabet.
There appear to be wide variations in the role of pharmaceutical consuption in the different countries of the Community.
Anslåede tal for det samlede medicinforbrug i løbende priser
TABLE 1 Estimates of total consumption of pharmaceuticals at current prices (including tax) - E E C 1966-1975 Millions of currency units
(1) Omfatter ikke produkter, der er tilberedt af almindelige apoteker.
(1) Excludes products made up by pharmacists.
(2) Omfatter helt eller delvis udgifterne til sygehusapoteker.
(2) Including cost of hospital pharmaceutical departments in whole or part.
(3) Omfatter kun godkendt medicin, når der er tale om ikkereceptordineret medicin.
(3) Includes only registered medical products in the case of nonprescription medicines.
(4) Kun medicin, der er ordineret uden for sygehusene.
(4) Only drugs prescribed outside hospital.
Kun i Det forenede Kongerige (England og Wales) udgjorde det samlede medicinforbrug en lidt lavere del af bruttonationalproduktet i 1975 end i 1966.
Only in the United Kingdom (England and Wales) was total consuption of pharmaceuticals a slightly lower proportion of gross national product 1975 than in 1966.
I Luxembourg kan der ikke ses en tydelig tendens i opadgående eller nedadgående retning i forholdet mellem medicinforbruget og bruttonationalproduktet.
In Luxembourg no clear trend upward or downward can be seen in the relationship between pharmaceutical consumption and gross national product.
I de andre lande viser tallene en svag, men ujævn tendens henimod, at en voksende del af bruttonationalproduktet anvendes til medicinforbruget.
In the other countries the figures show a slight if uneven trend towards an increasing proportion of gross national product being devoted to pharmaceutical consumption.
Det samlede medicinforbrug uden merværdiafgift er vist i tabel 2 udtrykt i procent af nationalindkomsten.
Total pharmaceutical consuption excluding tax is shown in Table 2 as a percentage of national income.
Resultaterne ligner dem i tabel 1 med undtagelse af, at der ikke længere er en opadgående tendens for Frankrigs vedkommende, og at der er en mindre udpræget opadgående tendens for Belgiens, Danmarks og Forbundsrepublikken Tysklands vedkommende.
The results are similar to those for Table 1 except that there is no longer an upward trend in the case of France and there is less of an upward trend in the case of Belgium, Denmark and Germany.
For det sidstnævnte lands vedkommende skyldes dette indførelsen af nerværdiafgiften i 1968.
This was due to the introduction of Value Added Tax in 1968 in the case of Germany.
I tabel 3 er de anslåede tal for det samlede medicinforbrug (inkl: merværdiafgift) vist i procent af beregningerne af de samlede løbende udgifter til sundhedsydelser (inkl. merværdiafgift).
In Table 3 the estimates of total pharmaceutical consuption (including tax) are shown as a percentage of the estimates of the total current cost of health services (including tax).
De anvendte skøn over de løbende udgifter til sundhedsydelser er de samme tal, som vises i undersøgelsen af udgifterne på sundhedsområdet (1), og de er undergivet de vigtige forbehold, der er gjort rede for i den pågældende undersøgelse.
The estimate of the current cost of health services used are those presented in the study of the cost of health care (1) and are subject to the important qualifications set out in that study.
De vigtigste påpegede årsager til tallenes manglende sammenlignelighed er følgende:
The most important identified reasons for non-comparability are the following :
1) Tallene for Belgien omfatter visse kapitaludgifter, medens tallene for de andre lande ikke omfatter sådanne.
1) The figures for Belgium include some capital costs and the figures for the other countries exclude them.
2) Tallene for Luxembourg gælder kun for ydelseri henhold til sygeforsikringen.
2) The figures for Luxembourg are for health insurance service only.
3) Afkrivningerne på sygehusbygninger er medtaget i tallene for Frankrig, Nederlandene og delvis i tallene for Belgien, men ikke i tallene for de andre lande.
3) The cost of the depreciation of hospital buildings is included in the figures for France, the Netherlands and partly in those for Belgium, but not in those for the other countries.
4) Tallene for Forbundsrepublikken Tyskland er baseret på ufuldstændige, halvofficielle beregninger for de to år 1968 og 1972.
4) The figures for Germany are based on imperfect semi-official estimates for the two years 1968 and 1972.
Tallene for de andre år er beregnet på basis af tendenser i udgifterne for sygeforsikringsordningerne.
The figures for the other years are estimated on the basis of trends in the expenditure of the health insurance schemes.
5) Tallene for Nederlandene omfatter ikke ikkereceptordineret medicin, og tallene for Italien omfatter kun ikkereceptordineret medicin, der er godkendt.
5) The figures for the Netherlands exclude nonprescription drugs and those for Italy include only registered medical products obtained without prescriptions.
Anslåede tal for det samlede medicinforbrug (ekskl. merværdiafgift) i procent af nationalindkomsten - EØF 1966 - 1975
Estimates of total consumption of pharmaceuticals (excluding tax) as a percentage of National Income - EEC. 1966-1975
Det forenede Kongerige
Percentages
(1) Omfatter ikke produkter, der er fremstillet af almindelige apoteker.
(1) Excluding products made up by pharmacists.
(3) Omfatter kun godkendt medicin, når der er tale om ikkereceptordineret medicin.
(3) Includes only registered products in the case of nonprescription medicines.
Skøn over det samlede medicinforbrug (inkl. merværdiafgift) i procent af beregningerne af de løbende udgifter til sundhedsydelser (inkl. merværdiafgift) - EØF 1966 - 1975
Estimates of total consumption of pharmaceuticals (including tax) as a percentage of estimates of the current cost of health services (including tax) - EEC 1966-1975
Det forenede Kongerige (kun England s, Wales)
United Kingdom (England and Wales only)
(1) Omfatter ikke produkter, der er fremstillet af almindelige apoteker.
(1) Excludes products made up by pharmacists.
(2) Omfatter helt eller delvis udgifterne til sygehusapoteker.
(2) Includes cost of hospital pharmaceutical departments in whole or part.
Der er bemærkelsesværdigt store forskelle i den andel, som lågemidlerne udgør af de samlede udgifter til sundhedsydelser i de forskellige lande inden for Fællesskabet.
There are remarkably large variations in the role which pharmaceuticals play in total health expenditure in the different countries of the Community.
Forskellene er for store til fuldt ud at kunnen forklares ved tallenes manglende sammenlignekighed, både hvad angår medicinforbruget og udgifterne til sundhedsydelser.
The variations are too large to be wholly explained by the non-comparability of the figures both for pharmaceutical consumption and for the cost of health services.
Tallene for 1975 viser en forskel fra ca. 11 pet. af udgifterne til sundhedsydelser i Danmark og ca. 14 pet. i Det forenede Kongerige til ca. 25 pet. i Frankrig og 36 pet. i Italien.
The figures for 1975 show a variation from about 11 % of the cost of health services in Denmark (1974) and about 14 % in the United Kingdom to around 25 % in France to 36 % in Italy.
Nogle af årsagerne til forskellene vil blive analyseret senere i dette kapitel.
Some of the reasons for the variations are analysed later in this chapter.
I alle de lande inden for Fællesskabet, for hvilke der foreligger et talmateriale, er der en tydelig tendens i nedadgående retning i medicinforbrugets andel af de samlede udgifter til sundhedsydelser.
In all countries in the Community for which figures are available, there is a clear downward trend in the proportion of total expenditure on health services devoted to pharmaceutical consumption.
I løbet af perioden fra 1966 til 1975, faldt denne andel i Italien fra næsten 54 pet. til 36 pet.
Over the period 1966 to 1975, the proportion dropped in Italy from nearly 54 % to 36 %.
Tallene for Belgien viser en procentvis nedgang i løbet af de tre år fra 1973 til 1975 fra 27,3 pet. til 19,5 pet.
The figures for Belgium show a drop in percentage over the three years 1973 to 1975 from 27.3 % to 19.5 %.
Det procentvise fald mellem 1966 og 1975 var mindre udtalt i Frankrig (29,7 pet. til 25,5 pet.), Forbundsrepublikken Tyskland (22,8 pet. til 17,6 pet.), Det forenede Kongerige (fra 18 pet. til 13,8 pet.) og Danmark (15,7 pet. til 11,1 pet.).
The fall in the percentages between 1966 and 1975 was less marked in France (29.7 % to 25.5 %), Germany (22.8 % to 17.6 %), the United Kingdom (from 18 % to 13.8 %) and Denmark (15.7 % to 11.1 %).
Kun få lande var i stand til med en rimelig grad af pålidelighed at opdele medicinforbruget på ikkereceptordinerede lægemidler, receptordinerede lægemidler, der blev udleveret i sygehusene, og receptordinerede lægemidler, der blev udleveret uden for sygehusene.
Few countries were able to divide pharmaceutical consumption with reasonable reliability into non-prescribed medicines, prescribed medicines in hospital and prescribed medicines given outside hospital.
Men alle de beregninger, der blev opgivet for ikkereceptordinerede lægemidler, viste, at de udgør en vigende andel af det samlede medicinforbrug.
But all estimates given for non-prescribed medicines showed them as a declining share of the total pharmaceutical consumption.
For eksempel viser tallene for Det forenede Kongerige (uden merværdiafgift) en nedgang fra ca. 31 pet. af det samlede forbrug i 1966 til ca. 23 pet. i 1975.
For example, the figures for the United Kingdom (excluding tax) indicate a decline from about 31 % of the total in 1966 to about 23 % in 1975.
På lignende måde skete der i Danmark et fald fra ca. 20 pet. i 196 6 til 14 pet. i 1975.
Similarly in Denmark the decline was from about 20 % in 1966 to 14 % in 1975.
I alle de lande, der var i besiddelse af rimeligt pålidelige statistiske data, udviste det samlede medicinforbrug i sygehusene mellem 1966 og 1975 en stigende andel:
All the countries with reasonably reliable data showed a rising proportion of total pharmaceutical consumption in hospitals between 1966 and 1975.
I tabel 4 er det samlede forbrug af receptordinerede lægemidler (både i og uden for sygehusene) vist som en del af de samlede udgifter til sundhedsydelser.
In Table 4 total consumption of prescribed medicines (in or out of hospital) is shown as a proportion of the total cost of health services.
Der er en nedadgående tendens for alle de lande, for hvilke der foreligger statistiske oplysninger.
The trend is downwards for all countries providing date.
Skøn over det samlede forbrug af receptordineret medicin (incl. merværdiafgift) i procent af beregningerne af de løbende udgifter til sundhedsydelser (1) (incl. merværdiafgift) EØF - 1966 - 1975
Estimates of total consumption of prescribed pharmaceuticals (including tax) as a percentage of estimates of the current cost of health services (1) (including tax) - EEC 1966-1975
Det forenede Kongerige (kun England & Wales) 14,3
United Kingdom (England and Wales only)
(3) Omfatter kun godkendt medicin, nar der er tale om ikkereceptordineret medicin.
(3) Includes only registered products in the case of nonprescription medicines.
(4) Kun medicin, der er ordineret uden for sygehusene.
(4) Excludes drugs prescribed in hospital.