natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne styrkelse udvides til at omfatte de regionale, horisontale organisationer. LO i Danmark har oprettet amtsorganisationer med ansættelse af amtskonsulenter til koordinering og styrkelse af de faglige aktioner på lokalt plan og til løsning af arbejdskraftsproblemer på lokalt plan.
This increased power aleo extends to regional horizontal organizations.fn Dennark the tO has set up departmental organizations with itepartmentaladvisers to co-ordinate union activity at that level ancl Fettle labourproblems 1ocalIy.
I Italien har provinsfagforbundene fået større betydning, fordi de gennem regionalreformen er blevet garanter for de nye regionale myndigheder.
In ftaly the provincial unions are a.cqulring more powersince the regional reforms natle them the surety for the new regionalauthorities.
I Frankrig er der navnlig i CFDT i forhold til de traditionelle departementale fagforbund blevet udviklet regionale fagforbund af samme år sager som i Italien samt lokale fagforbund, enten sektorfagforbund eller basisfagforbund, som skal tjene som logistik for lokale aktioner, og som skal øve mere effektiv indflydelse på den offentlige mening. De har været særlig aktive i konflikter vedrørende beskæftigelsen.
In trbance, particularly in the CFDT, regional unions clistinctfrom the traclitional departnental unione have developed for the sa.ne reasonsas in Ita1y, together with loca1, sectorel or basic uniong which can serveas logisticE centres for local action and act rnore effectivel-y upon publicopinion. llhey have provecl very active in employnent d.isputes.
2.2.2.5 - Fagforeningernes pluralisme. Fagforeninger og partier.
Unions and parties union pluralisnin tbe 1960s.
Fagforeningernes pluralisme havde, der hvor den byggede på forskelle i overbevisning eller teori, mistet sin betydning i forbindelse med udviklingen af de forhandlinger, der prægede 60'erne.
l{here it is baged on clifferences of conviction or doctri.ne, lost some of its inportance with the clevelopnent of bargaining It seens to have regaineal it with tbe crieis,
Den eneste undtagelse fra denne tendens er Nederlandene, hvor der i begyndelsen af 1976 med held blev gennemført en sammen slutning af de to hovedorganisationer NW og NKV (socialistisk og katolsk) til det nye FNV.
The only exoeption to thig trend" was the succegsful a,nalgarnation in the I'Ietherlancls in 1975 of tro confed.erations, the NTV ancl the NKV.(one Socialist,one Catholic) into the new FNV.
Den tredje, den protestantiske CNV, står stadig udenfor. Men den er i dag stærk, navnlig hos funktionærer og i landbokredse.
Itre third, Proteetant, confedelation, the CIIV,rernains apartl but ite main support now cones fron white-collar workers and agricultural workers.
Til gengæld er aftalerne om aktionsenhed næsten overalt i vanskeligheder. I Frankrig er den aftale, som CFDT og CGT ind gik i 1965, trods mange kriser stadig gældende, og der er blevet gennemført fælles aktioner i 1977.
On the other band.r the connon front pacts are iB trouble nearly everywhere.In trbance the pact conclud.ecl by the CFDT anil the CGT ia 1965 in spite of anumber of crises is sti11 in force and the two organizations took joint actionin several areas in- 1977. \e+ there is sone teneion as a result of the eplitin September in the alliance of the two left-wing parties, the Socialist Partyanil the Comnuniet Party, and of the CCTrs alignnent with the Comunist position.Sinilarly, in Belgiurn poli.tical events (the participation and absence of the seern to have brought eoneestabl-ished. between FGTBanil anil
Det er ligeledes politiske omstændigheder (socialisternes deltagelse og manglende deltagelse i regerings dannelsen fra 1974 til 1977), der i Belgien synes at have givet anledning til visse uoverensstemmelser i den fælles front, der er etableret mellem FGTB og CSC i 1965.
Socialists in the government fron 1974 fo ß77) divergences of opinlon wi.thi.n the connon front cSC in1955.
I Italien har sammenslutningen af de tre hovedorganisationer (CGIL, CISL og UIL) tilsyneladende været den logiske konsekvens af fællesstrejkerne i 1968-1970 og af indførelsen af be driftsråd.
In ltalyl the unlfication of the three confederations (CGIL, CISI and UIL)seemed a logical consequence of the unltary strikes ot 196{1970 and of theestablishnent of works counciLs.
De adskilte organer er ikke sygnet hen, men bliver tværtimod stærkere.
It wae achievecl in the case of the federation
Både i Frankrig og Italien medfører en mere uvis poli tisk situation faktisk, at de politiske partier forsøger at stram me deres kontrol med og øge deres indflydelse på fagforeningerne, hvis selvstyre foruroliger dem (navnlig i Italien, hvor de tre organisationers tilnærmelse til hinanden garanterede fagforeningernes selvstyre og magt), og selv at få fodfæste i virksomhederne.
of oetal-rorkers (FU{); Elaewhere the proceee was confined to the 1972feilerative pact. Ttris involvee connon etructures at the varioue levelstrith each confederation having equal repreeentation and decision*aking najotity). üoreover,
I begge lande forøger det kommunistiske parti sine afdelinger i virksomhederne.
But separate the triparti,te power (by a. l/J belng reinforoed.
I Frankrig forsøger det socialistiske parti (og i mindre omfang det gaullistiske parti) at gøre det samme med sine afdelinger.
etnrctures nachinery as a result still renain and areie becoming awknardof the tensions. llhe and flnding it rtifficult to take ection pol.itical upbeavals (eepecially thoee resulting fron the Coununiet Partyrssucceas ln the June 19?6 electiong) are accentuatlng tbe d.ifferencee ofvicw.
Hovedorganisationers fornyede indflydelse er også en tilbagevenden til de traditionelle politiske modsætninger.
In trba,noe the Socialist Party is tryingto do thc eanc with its union sections (anit so, to a leeser degree, is the Oaullist Party). fire reoovery of influence by tbe confederations goes ha^ndin hanil witb growing political differences.
Situationen i Frankrig og Italien er naturligvis speciel derved, at det er muligt at ændre det politiske flertal, samt ved den store splittelse af kræfterne.
C1ear1y the situetlon in tbance antl Italy is a epecial one beoause of tbcpoaeiblc change in poLitical najority and the witte ilivieions bctween tbepolitical forces.
Men mere generelt, på grund af krisen og den økonomiske politik, der føres i den forbindelse, er der tale om indflydelse fra regeringerne og de politiske partier.
But norc generally, as a rceult of the crieis antl theccononic poLiciee adoptc < t to rteal witb itt governnent arbitration antl theinflucnce of the politioal parties are playing an increagingly importaat roLe.
Selv i Danmark, hvor forbindelserne mellem LO og socialdemokratiet er af meget gammel dato (de to organisationer har begge to medlem mer i den anden organisations forretningsudvalg), har dannelsen af en socialdemokratisk mindretalsregering skabt spændinger mellem disse to grene af arbejderbevægelsen.
EVen in Demark, where tbe LO anal the Social Democrat Party bavealraya had goorf relatlons (the two organizations bave rcross participatlonton tbeir respective steeritlg comittees), tbe energence of a ninority Soclal Demooratic goverment bae created teneionc betneen these trobrencheg of the labour uovaent.
Den samme krise viser, hvad grunden er til, at de venstreorienterede tendenser inden for fagbevægelsen er blevet svækket eller er forsvundet. Den faglige organisation, som havde taget bedst imod dem, nemlig CFDT i Frankrig, reagerede mod deres yderliggående indstilling efter 1973 og endnu mere efter kongressen i 1976.
lllbis seme crisis also cxp).ains wfur lsftiet terdencies have becone realcÖr or cliaappcared within the unlone. lftre union organlzation ubich bad relconedsuch tcndencles noetp tbe trbench CEDT' reacted againat tbeir exceseeg in19?3 ardev€n noreafüerthe19?6 congreee.lfeaoteclearlier(cf.2.1.3.3)howl by contrastr extremlst lcft ot right-wing Dovenents fourtcl support a'mongthe victirns of the crieie.
Vi har allerede set (jf. 2.1.3.3), at de, der rammes af krisen, til gengæld er gået ind i yderligtgående bevægelser på venstre- eller højrefløj en-undertiden under voldsomme former, som i Italien - og til stadighed har foranlediget en meget skarp kritik af de etablerede institutioner som fagforeninger og partier.
Sonetiues this took violent forms, as in ftalytantl it alralre fosteredl very llvely oritiques of the eetabllshed institutionstuaioag and parties.
I Danmark har de især kritiseret arbejdsretten. Velstanden har gjort det lettere for dem at gøre deres krav gældende.
Ia Dennark thcee nov€oents bave encoura6ed atrong orititmof tbe Labour trllrunalg.
Krisen kan medføre, at de bliver mere yderliggående og voldsomme.
Tbe renFued centralizetion of clccision-{aking has aleo tenal€d to etrengtben the big political partiee.
At beslutningerne glider tilbage mod centrum er også en styrkelse af de store politiske partier.
2.3 llorker represcntation in the unalerta.lcing
2.3 - Arbejdstagernes repræsentation i virksomheden
2.2.2.1) arc of course ataff
Vi skal senere tage dette spørgsmål op (4.2).
We sha1l return to this later
Ordningen er undertiden af ældre dato. I Storbritannien er den affødt af erfaringen fra første verdenskrig, og den blev genindført i praksis ved Joint Production Councils under anden verdenskrig.
In the UK it arose out of the e:rperience of the First lforlcl.
Disse er efter 1945, tilskyndet af arbejderregeringen, blevet omdannet til Joint Consultation Councils med mere om fattende ansvar. I Frankrig, Belgien og Tyskland er der ved lov indført comité d'entreprise (1946), conseil d'entreprise (1948) og Betriebsrat (1952) efter krigen med den hensigt at skabe et samarbejdsorgan, der giver lønmodtagerne ret til indsigt i virk somhedens anliggender.
After 1945, thankgto the inpetus of the labour Government, these beca$e Joint Consul-tationcouncilg with wiiler reeponsibiLities. rn rbance, Belgiun a,ndlthe Fecleral Republic of Oermaqr works comnittees were eet up by law, such as the conseild.rentreprise i.n trbance (lg+S), the comitd cl.'entreprise in Belgium (f g;-df;ethe Betriebsrat in the Fedei;a1 Repub1lc- öf Geiuäny (tgZZ), in the afüermathof the war in order to estabLieh a syetem of collaboration which gave theemployees sorne eay in the Life of tbe unclertaking.
I de fire tilfælde ligger erfaringerne fra krigen og nødvendigheden af en genopbygning til grund for den indsats, der er gjort for lønmodtagernes medindflydelse.
In:.,a11 four cages theatternpts to establ.ish employee participation lrere notivated. by tlre leggonsof the war ancl the need. for reconstruction.
De er for en stor del blevet afløst af consigli di fabbrica efter I968.
The ltalian since 1!58 ttey were set up by an intertrade agreenentlby the consisti ati fabbrica.
I Nederlandene blev rådene oprettet ved lov af 1950, men de er ved lov af 1971 blevet betydelig styrket.
1)66 law a number of legislative or contractual rneasures were taken towiden the conrnitteere terns of reference.
I Danmark er der efter utilstrækkelige samarbejdsaftaler af 1947 og I964 ved en aftale mellem DA og LO i 1970 blevet oprettet samarbejdsudvalg (der er adskilt fra fagforeningsrepræsentationen).
In the tlK the CBI recently advised any of its nenbere employing nore than !O0 workers to set upcompar{y councils with sections in each establishnent, and this hae been oone ].n aome cases.
I Luxembourg er der ved lov af 1. maj 1974 i lighed med Betriebsrat i Tyskland og conseil d'entreprise i Belgien blevet oprettet comité mixte d'entreprise.
This seconcl'wave of legielation was no longer a reaponae to the patrioticand democratic post-war spi.rit.
Employer-Labour Conference i Irland anbefaler en generel gennemførelse af joint councils. Frankrigs eksempel er det mest nærliggende, fordi der
Rather it foLlowect on fron the crieis ininclustri.a] relatione to which we referred earlier and was an attempt tofacilitate d.irect clialogue withi.n the unclertaking on issueE such ae worki[gand. employnent conditions which are ilifficult to tteal wlth at branoh Ievbl.
ikke er fortilfælde, idet samarbejdsudvalgets opgaver er blevet udvidet i medfør af lov af I966 og ligeledes ved en lang række foranstaltninger af lovgivningsmæssig eller overenskomstmæssig art. Endelig har CBI i Storbritannien anbefalet de af dets med lemmer, der beskæftiger mere end 500 ansatte, at oprette company councils med en afdeling for hver virksomhed, og dette råd er sommetider blevet fulgt.
ie e joint bo{y, soneti.nee 3tpreeentirlg botb elites equally (Betgiunt I.urobonrg, Demark - ia the"tso latter oesee the ereoutive gtaff eitgrrith tbe nanagocnt), souetines cbalreil by thc head of tbe unilertaking
De løsninger, der er valgt, er også i bund og grund for skellige.
(fctherlandsl Srance).
I andre tilfælde er rådet en forsamling af lønmodtagere, der møder ledelsen for at diskutere (Tyskland).
In otber oasce the comittce ie a,n cmployceslneeting whlch neetE the na^nageoentln order to boltl dtecueeions (Feileral'Republlo of Oeroarry).
I Nederlandene kan lønmod tagerrepræsentanterne mødes uden ledelsen, og ved et lovforslag af 1977 blev den tyske model indført, med en formand valgt blandt lønmodtagerne.
In the l{etherlanile the eoployeeer representatlveeoa,n neet without the naIra6er. llbe Oerman fornula of a chairna^n elcctcd $r thc eoployeea wa6 adopteil by a ilrafü law in 19?7.
Lønmodtagerrepræsentanterne vælges efter retningslinjer, som sikrer en mere eller mindre rimelig repræsentation af de for skellige kategorier.
the oployeeaf r€presentetlvee are elected according to foroulae rhiohonsur€ tbat the varioug catqgorios, workere, white-collar oployeestteobnical anctnana6ment staff, are rcpressatecl on a nore or lsss equltablebasis. lltrcy are ofüen ilivirteil up into eleotoraL col.Iegee.
Arbejdere, funktionærer, teknikere og ledelsen er ofte fordelt i kollegier.
Ttre Netherlandgprefers election by conpa,4rdepartnent.
I Nederlandene foretrækker man valg pr. afdeling i virksomheden. I Belgien kan de unge lønmod tagere, hvis de er talrige nok, danne et separat forum med egen repræsentation.
Ia Belgiunl if there is a Eufficientaunber of young uptroyees, those will forn a eeparate college rith theirorn reprcseatation. As re saicl, in Lurenbourg tbe cxecutiva steff eitg withthe na,nagoent.
Separate råd af overordnede funktionærer anbefales af arbejdsgiverne (Belgien) eller i henhold til lov (Frankrig 1977).
Separato counoils foi executive ctaff beve been recomerded.b;r sone uployere (gergiun) or blr law (hance, 1977).
Men det vigtigste er ganske givet forholdet mellem denne valgte repræsentation og den egentlige fagforeningsrepræsentation, idet de to meget ofte eksisterer side om side.
Wbat ie surely the noet rnportaat aepect ie tbe relationehip betreen thieelected representatioa enil actual union represcntation since the two veryoften coeriet.
I to tilfælde har sidstnævnte afløst førstnævnte, nemlig i Storbritannien, hvor ud viklingen af forhandlinger på virksomhedsniveau og shop s t eward'ernes ansvar, individuelt eller forsamlet i råd, kun har gjort det
In two oaaesr the second hes clininated tbe firet : in the IIK the introiluotion of compangr bargainirg a^n < t the inereaeed reeponsibilitlr of tbe shop etena^rcts,aoting indivitlually or in comittee, has el'ininat€d councils eonetineE alco nunber of Joint councile (ioiat all but a mall neens oomittees of both na^nagoent represenlative anct shop etewarde).
muligt for et mindretal af joint councils at eksistere (man kalder undertiden også råd, hvor repræsentanter og ledelsen og shop steward'erne mødes, for joint councils).
In ftaly worke councils oo-optedl entirely by the unlone have taken over fron the lntcrnal oomiesione (cleotetl by the boaly of mployeee trut accordingto nore tperlianentaryr procedures : votin6 opea to all tbe employees oftbe unrtcrtafting).
I Italien har bedriftsrådene, der som helhed vælges af fagforeningerne, afløst de in terne udvalg (valgt af alle de ansatte efter mere "parlamentariske" retningslinjer, listevalg for hele virksomheden).
It shoul.tl be noted in paesing that i"be CBfrg atteotptg toeetablieh elect€d oonpanJr councils aroueod proteets on the part of the t{ICnbich objectg to any repreoentation by non-unionized staff (non-unionizedop!.oyeee have no right of vote).
I British Leyland er rådet således sammensat af alle fagforeningsrepræsentanterne.
Ia Bnitish LeyJ.ard., the courcil is nEde up only of ebop stewarde.
Hvis man går til den anden yderlighed, kan adskillelsen være total.
At the other erürme:n there can bc total separation.
I Forbundsrepublikken Tyskland er fagforeningen ikke talsmand for lønmodtagerne i virksomheden (selv om den kan under skrive virksomhedsaftaler), og kandidater til rådet stiller frit op.
In the Federal Republic of G,er:nany the union ig not the spokesan for the oployeee intbe untlcrtaking althorrgh it can sign a on p anJr a,greenents) and any enploJrce nay stand ae a oanitidate for the council.
Selv om fagforeningerne udøver en stor indflydelse på valgene, er der ingen bestemmelser, der giver dem kontrollen med dem.
Although the unione bave nucb infLuence on the elections, there are no provieions giving thm controloverit.
Men kun kandidater, der er udpeget af de repræsentative fagforeninger, kan opstilles.
In trbance, Belgir:n anil tbe Netherlarile, all the staffl unionized or nottca,n vote.
I Danmark er fagforeningsrepræsentanterne med lemmer af samarbejdsudvalget.
Blrt the only €mployees entitlecl to etand ae canaliatates arc tbosenoninatedl by the representa,tives.
Endelig gør der sig særlige forhold gældende i en række lande, idet det sker, at der udover udvalg eller råd og fagfor eningsrepræsentanter eksisterer en tredje personalerepræsentation, der ligeledes vælges (på tilsvarende betingelser), men som har med klager og krav at gøre.
In Dernark the union clelegatee & r'e n@berB of the co-operätion comittee. An inportant special feature in sone countries is a third staffrepräsentation outsldle the connlttee or council or union delcgateer whichis also elected (U anatogoue conditione) anil ie responsible for putting
I Luxembourg forelægger personalerepræsentationen de ansattes klager for ledelsen og søger at løse uoverenstemmelserne. I Frankrig modtages personalerepræsentanterne lige ledes med regelmæssige mellemrum af ledelsen, som de forelægger individuelle eller kollektive krav fra lønmodtagerne.
forward grievances and clains. fn Luxeolourg the staff clelegation puts theernployeesr claims to tbe raanageraentand tries to gettle the differences.In trbance the management neets the staff öelegates on a regulan basis ancl tbey put forward" the empl.oyeesr individ.ual or collective clains.
Der oprettes ofte særudvalg vedrørende sundhed og sikker hed, enten som udvalg under samarbejdsudvalget (Frankrig) eller som organer, der er sidestillet med samarbejdsudvalget (Belgien).
fn nany cases special health antt safety connittees have been set up,as sub-cotrünittees of the uorks oornrnittee (Ibance), as boities paral1e1 tothe worke connittee (fefgirrrn), or in the form of specialized union representation
2.3.2 - Repræsentanternes funktioner
2.3.2 of_tle_rgplegentatives lUnctigry
Hvis man ser bort fra forvaltning og kontrol med virk somhedens sociale arbejde, kan man groft opdele personalerepræsentanternes funktioner i virksomheden i tre punkter: 1. Fastlæggelse af arbejdsreglerne.
Leaving asicle the question of the tnanageloent or control of tbe undertalcingtssocial institutions, and to sinpli.fy a little, three nain functions of theataff representatives can be d.istinguished in the unttertaking : a.
Sammen med arbejdsgiveren, hvad enten denne - afhængigt af hvert enkelt lands retsregler - er et resultat af en egentlig forhandling eller en fælles beslutning (lønform, præstationsløn, arbejdstid, skifteholdsarbejde, regler for ansættelse og afskedigelse, "social plan" i tilfælde af nedskæring af personalet, uddannelsesplan, regler og foranstaltninger for sikkerhed og sundhed, kvalifikationer, indplaceringer og arbejdsstedets beskaffenhed). 2.
the establiehment jointly with the employer of working rules, whether,depending oil national laws, in the fo:nr of.bärgaining proper inco-detemriaation (forn'.of wages, payrnönt by resultsr'..t"rorking. houre,shift-work, recruitnent ancl disuriseal rules, the tsocial planr in case and of Etaff reduötions, training measures, job gualifications, prog?arüne, safety anil health rules evaluation and nature of the Job); b.
Det forhandler med virksomhedsledelsen, indtil der nås til enighed (med mulighed for mægling), om de vigtigste interne regler for personaleadministration samt løsningen af de presserende problemer (social plan i tilfælde af virksomhedens omstrukturering).
It holile d.iscussions with the head of tbe undertaking until agreenentig reaohed (with the.possibility of neiti-ation) on the nain internaL ruLee ofetaff nanagement and on the settlement of stergency prob!.eoa (aocial plan if the unclertaking is being reorgaaizeit).
Det overvåger gennem førelsen af kollektive overenskomster og aftaler (Vereinbarungen) på virksomhedsplan og er ansvarlig for, at klagerne bliver behandlet.
It ensures the inplementation of, thcconpar\lr texüs, collective a6reements and other agreenente (Vereinbarunsen)ancl is responsible for regolving grievanceg.
Det modtager detaljerede informationer om virksomhedenss økonomiske og tekniske situation.
It e18o recsirres al.etaileillnfornation on the undertakingrs econonic ancl tecbnical sltuation.
Denne institutionelle enhed sikres ved at holde fagfor eningen uden for virksomheden, eller i det mindste ved ikke at tillægge den noget ansvar i virksomheden (i virkeligheden har den sine tillidsmænd, der kan få adgang til og under visse omstændig-
Ibie unifi€d institution is nade poeeible by keeping tbe union outeidetbe uuilertaking or at lcegt not giving it any reeponsibllity ln the undertakrng(in fact, it has rVertrauenenäuert there, hae accesg to it and und.er oortaincond.itions can eit on the council).
Bedriftsrådene i Italien og shop steward-udvalgene i Storbritannien forhandler, behandler klager og modtager den nødvendige information.
invcstigete griecanoee and oollect thc ne cee s arS r inforuation.
Fordelen ved denne definition er, at de vigtigste forhandlingsområder (løn, arbejdstid, sociale garantier), som der normalt er uenighed om, ikke indgår heri, da de sagt på en anden måde afgøres ved hjælp af pressionsmidler - strejke eller lockout - alt efter tilfældet.
19?5 obligcö tho eoptoyer'to diaologc to the uaion repreeentetivce alJr thc abeonce of rhiob sould ecriously binilcr theo in conducting (tUic includeg oployucnt, productivityr profiter ctc).
sammenfaldende interesser end på grund af behovet for direkte at forene de interesserede, at dette område afgrænses (og derfor kan det passere gennem forhandlingskanalen, forudsat at det sker i virksomheden).
Tlrc other crtroe is France uhere eecb function is entnrgtGd to aitlfferent ingtltutlon : ba^rgainln6 to thc union (and the union rcpreecntatlvcsin the unilertakiry lf thc latter eutborizes it)r griwences to the staffilelegatce and coneultation to the rorke comittee.
I lov af 1966 i Frankrig gives der detaljerede bestemmelser om arbejdsgiverens forpligtelse til information, lov af december 1973 præciserer samarbejdsudvalgets ansvar med hensyn til ar bejdsvilkår (og opretter på visse betingelser et særligt udvalg). Men emnet er ikke nyt.
In noat of thc other oagcs tbe union representativcs perfotm or canpcrfonn the fi'rst trc funotions ( & tgtun; in tbc ltetherlards the nnions hsd no norka rcprcsentation for o Long tiue, cspeclally ae rcgarcls 6rievances);the Danish shop gtora,rats bave vctXr e;tenaive negotiating powere.
Samarbejdsudvalget har imidlertid altid skullet have underretning om disse ting.
Congultationor rco-opcrationr ig rcgervcd to the oomitteee.
Ved første øjekast er man således tilbøjelig til at slutte heraf, at der er sket en meget begrænset ændring - et frem skridt med hensyn til mængden af informationer og præciseringen af de fastsatte procedurer. Men var det nødvendigt med nye love?
& e area of coagul:totloa brs gonetineg been defincd ae tbc area uberstbc trrc partiee have csmon intcrcsts.