natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bag denne vækst, der er uden fortilfælde, ligger en fantastisk og eksplosionsagtig udvikling inden for videnskab og teknologi.
Behind this unprecedented growth lies a formidable explosion of scientific and technological development.
Den førte til, at 90% af samtlige opdagelser i mere end tre århundreder er gjort af nulevende mennesker.
That marriage is so fertile that some 90% of the discoveries accumulated over the last three centuries have been made by men who are still alive.
Videnskabens og teknologiens gunstige indvirkning på væksten og beskæftigelsen er bekræftet i en undersøgelse foretaget for nylig af USA's handelsministerium. Ifølge den bærer de teknologiske nyskabelser i vidt omfang ansvaret for den økonomiske vækst i USA i perioden 1929-1969.
The advantages of science and technology for growth and employment are confirmed by a recent study, carried out by the Commerce Department in the United States, which shows that technical innovation was to a large extent responsible for US economic growth from 1929 to 1969.
Fra 1957 til 1973 har virksomheder med højt avanceret teknologi skabt arbejdspladser i en takt, der er 88% hurtigere end for de øvrige virksomheder — og med en stigning i produktiviteten på mere end 38% 2).
From 1957 to 1975, the companies with the most advanced technology created jobs at a rate more than 88% higher than that of other com panies, with productivity increases greater than 38%.2
For at påvise videnskabens og teknologiens succes behøver man kun at erindre om, at i de makro-økonomiske produktionsfunktioner af typen Cobb Douglas, som er foreslået af Solow og Bensoussan, betragtes det tekniske fremskridt som en vækstfaktor på linje med kapital og arbejdskraft.
In macroeconomic production functions of the Cobb-Douglas type, as refined by Solow and Bensoussan, technical progress is considered as a factor in growth in the same way as capital and labour.
2) Jf. materiale fra seminaret ESIST, Compiégne (Frankrig), 19.-20. 10. 1978.
In Europe, for example, the increase in R & D expenditure was 2.1% per year over the period 1972-77, compared with 5.8% per year between 1968 and 1971.
Krisen i forholdet mellem videnskab-vækst og samfundet
The costs of success: Technology on trial?
Anerkender man videnskaben som vækstfaktor, foruroliges man samtidig over faldet i den årlige stigningstakt for udgifterne til forsknings- og udviklingsaktiviteter i de største udviklede lande: i Europa f. eks. var stigningen i disse udgifter 2,1% om året fra 1972 til 1977 mod 5,8% årligt i 1968-1971.
103 turbing coincidence between the slowdown in research efforts, invest ments, productivity and growth.
De fleste vestlige lande kan konstatere et tankevækkende sammenfald mellem en svækkelse af forskningsaktiviteterne og inve steringerne, et fald i produktiviteten og lavere vækst.
The causes and effects are certainly not simple to identify since, for ex ample, the slowdown in research effort can also be interpreted as a consequence of the declining profitability of investment, and the decreasing returns of technology.
Forbindelsen mellem årsag og virkning er, hvis der overhovedet er en sådan forbindelse, ikke let at forklare, for en nedsættelse af forskningsaktiviteterne kan f. eks. tolkes som et tegn på og en konsekvens af den faldende rentabilitet af investeringerne og det stadig mindre udbytte af teknologien.
Moreover, some problems perhaps result more from a surfeit of technology, rather than from its inadequacy.
»Jo mere effektiv videnskaben er, des mindre er den i stand til at give svar på spørgsmålene om meningen eller den manglende mening med tilværelsen«. J. J. Salomon (Science et Politique, Paris SEUIL, 1970).
' The more efficient science becomes the less able it is to answer questions concerning the meaningfulness of human existence' (J.J. Salomon).2
Udviklingen af videnskab og teknologi har været det privilegerede instrument, menneskeheden har benyttet til at frigøre sig fra de begrænsninger og hindringer, der sættes af de naturlige omgivelser, og til at erstatte knaphed med overflod.
The slowdown which we are experiencing today is, after all, only a relative one: the low rate of growth of 2 or 3% per year remains higher than that of the United Kingdom in the nineteenth century when it was the leading industrial power.
Teknologien har på nogle tiår elimineret knapheden på fødevarer og beklædning, ophævet grænserne og givet plads for kommunikation og samhandel, bidraget til bekæmpelse af sygdomme og for doblet den gennemsnitlige levealder.
But the spread of science and technology through society has also had negative effects which are becoming increasingly important where the en vironment, health, security and regional and social structures are concerned.
Den nedsættelse af tempoet, vi oplever i dag, er trods alt kun relativ: den svage vækst på 2-3% om året er stadig større end væksten i Storbritannien i det 19. århundrede, da landet var den störste industrimagt i verden.
Technology has consumed fossil fuels and mining resources; it has stretched the capacity of the physical environment to absorb waste; it has polluted our water, damaged our green spaces, violated our peace and quiet.
Den teknologiske udfordring
A crisis of confidence in growth and science fields where technological saturation has reached critical thresholds. Some examples:
At videnskab og teknologi har vundet så udbredt indpas i samfundet, har nok resulteret i stigende produktivitet og enestående vækst, men også haft store negative virkninger for miljøet, sund hedstilstanden, sikkerheden og de regionale og sociale strukturer.
According to Bertrand Russell 'our society is one in which one learns to make twice as many pins in a given time rather than to make the same quantity of pins in half the time'.
Nu har knaphedssituationen en anden karakter.
In other words, productivity gains are converted into more material goods instead of into leisure time.
Den skyldes især kravene i forbindelse med teknologiens anvendelse i praksis og dens ændring af miljøet.
The modern world is increasingly timedevouring.
Der er knaphed på brændstoffer, malme og mineraler, det fysiske miljøs evne til at absorbere affald er reduceret.
The paradox of transport is revealing: there are simultaneously fabulous increases in speed, but we spend more time travelling.
Vil videnskab og teknologi rejse flere problemer, end de løser?
Technology also encourages waste in another way, since it often costs less to throw goods away than to repair them.
Betragter man situationen som en helhed, er svaret uden al tvivl negativt, men det kan på bestemte områder være positivt: dér, hvor den teknologiske mætningsgrad har nået en kritisk tærskel. Der kan nævnes følgende eksempler:
In practice 'technological progress tends to reduce the cost of production much more rapidly than that of repair work, since the first is an automatic process and the second remains a largely artisan operation.'1 Technological progress also precipitates the obsolescence of older products.
— Produktivitet og fritid
Size — complexity and security — control
Verden bliver mere og mere tidkrævende.
Nuclear plants require effective safety systems and a protective force.
Paradokset i forbindelse med transporten er et godt eksempel: det er lykkedes at øge hastighederne enormt, men samtidig bruges der mere tid på transport.
This vulnerability arises less from the lack of reliability and safety of the systems than from human errors or sabotage, and from natural disasters.
Der er to måder at opnå de kæmpemæssige fordele ved den tekno logiske udvikling på, som masseproduktionen lovede: man kan enten udvide markedet, eller — og det er lettere — nedsætte pro dukternes levetid.
The power, scale and degree of sophistication of present technologies, particularly in the military, industrial and dataprocessing fields, are such that they require increasingly complex legislation.
Endelig medfører teknologien, at produktet af i dag er forældet i morgen: det forgængelige sættes i stedet for det holdbare.
The margin for manoeuvre of the individual, and the choices for certain groups, shrink.
Andre og mere konkrete eksempler vidner om, at man på nogle områder har nået det teknologiske mætningspunkt.
Some more specific examples provide evidence of technological saturation. ration.
Selv om dette medførte en mærkbar nedgang i udbyttet pr. hektar, ville man ved at opdyrke arealreserverne kun nedsætte produktionen med 5%.
This change might imply a considerable reduction in yields per acre; with the corresponding need to cultivate reserve areas.
Samtidig ville man forbedre landmændenes indkomster med 25% som følge af energibesparelserne ').
The result, however, would be to cut production by only 5%, while the income of farmers would be increased by 25% as a result of energy economies.1
— Lægevæsen og sundhed
Medicine and health
Det vil ikke alene være vanskeligt for det offentlige at fortsætte den eksponentielle stigning i udgifterne til lægevæsen (i Frankrig er det f. eks. 10% i faste priser om året), men sammenholdt med, at levealderen har været næsten stagnerende i nogle år, kan det føre til, at den paradoksale hypotese, som J. P. Dupuy og J. Robert fremsatte på baggrund af Ivan Illich's undersøgelser, bliver en realitet: »Enhver udvikling i det institutionaliserede lægevæsen ud over bestemte tærskler vil nødvendigvis resultere i en forringelse af menneskets helbredstilstand« 2).
The growth of medical spending, for example, of 10% per year in constant money terms in France, is not only a burden on public finances but is also having less and less effect on health. Life expectancy has now virtually stagnated, which supports the paradoxical hypothesis put forward by J.P. Dupuy and J. Robert as a result of the work of Ivan Illich.
Den teknologiske udfordring
In other fields, technological saturation has directly negative effects on society which results in opposition to science and technology.
Den teknologiske »mætning« har direkte negative virkninger på samfundet på nogle områder, og det berettiger til at tage videnskaben og forskningen op til debat.
Before the green revolution in Mexico, for example, most of the land under wheat and maize could not be irrigated.
Samfundets reaktion er så meget stærkere, som de indirekte virkninger til tider kan være katastrofale.
Instead of developing seeds which could grow in unirrigated land, the seeds which were sown required in tensive farming and irrigation.
Et eksempel er den »grønne revolution« i Mexico: før denne »revolution« kunne størsteparten af de mexikanske hvede- og majsmarker ikke kunstvandes, men i stedet for at udvikle frø, til passet behovene (marker uden kunstvanding), producerede man frø, der krævede kunstvanding og intensivt landbrug. »Miraklet« blev til gavn for nogle få store jordbesiddere og fik en mængde mindre landmænd til at flytte til byerne, hvor de kun fandt arbejdsløshed.
The ' miracle ' benefited some large owners but condemned many small farmers to unemployment in shanty-towns.
Bægeret er fuldt, når nyskabelserne i den produktive teknik mere end opvejes af de ændringer, de forårsager i produktionsstrukturen. Moderne fangstmetoder i fiskeriet har eksempelvis ført til, at der ikke er flere ansjoser ud for Perus kyst.
A breaking point can be reached when the benefits of innovation in productive techniques are more than compensated for by destroying the productive base of the technology.
Teknologien skal dog ikke uden videre fordømmes og forkastes.
Over-fishing of herring and now of mackerel poses similar threats in the North Sea.
Selv om man ved, at nogle vækstbegrænsninger skyldes begrænsninger i teknologien, stoler man alligevel på, at samme teknologi kan føre os ud af krisen.
Nuclear energy frightens people. Genetic control is worrying.
Denne reelle eller tilsyneladende modsigelse er det centrale emne i debatten omkring relationerne mellem videnskab, teknologi og samfund.
Data processing can invade privacy and threaten jobs. But it is science that public opinion turns to in order to solve our problems.
Den fører ind i en ond cirkel, hvor teknologien skal løse de gamle problemer, den til dels selv er skyld i (energi), samtidig med at den afføder nye (omkostninger, forurening, konflikter).
This is the overwhelming result of the recent sur veys carried out by Eurobarometre at the request of the Directorate-General for Research, Science and Education.
I to århundreder har det været videnskabens opgave at løse de vanskeligheder, som opstod af knaphedssituationen og menneskets naturlige omgivelser.
Source: L.S. Stavrianos, The promise of the coming Dark Age — Freeman, p. 39.
Nu skal den klare de besværligheder, der er et resultat af dens egen succes.
J.P. Dupuy and J. Robert: La trahison de l'opulence — PUF 1976, p. 39.
Krisen ¡forholdet mellem videnskab-vækst og samfundet
A crisis of confidence in growth and science
10 år), og teknologien risikerer at blive lukket omkring sig selv i stedet for i stigende grad at indordne sig under samfundets krav.
Even if one admits that there are limits to growth due to the limits of technology, technology is still the only answer if we are to emerge from the crisis.
Det forudsætter, at samfundet træffer nogle valg, hvis man kun vil tilfredsstille de reelle krav og ikke de kunstigt skabte behov og styre teknologien efter dette princip.
This real or apparent contradiction lies at the heart of the debate on the relationship between science, technology and society; it leads to a vicious circle where technology solves the older problems which it has partly caused by posing new ones.
Valget vanskeliggøres dels af, at den forskning, som indledes i dag, først kan anvendes i praksis om 25-30 år, dels af de modstridende syn på, hvordan forbindelserne mellem teknologien og samfundet bør være.
For two centuries science and technology has lifted the constraints of shortages and the natural en­vironment; now it must solve the problems born of its own success.
Modsætningen mellem de materialistiske og de post-materialistiske synspunkter ').
Such choices become more difficult when the research undertaken today could be applied twenty or thirty years hence, and needs so far in the future are unknown.
Udformningen af relationerne mellem teknologi og samfund har skabt megen debat.
There is a fundamental conflict between materialist and post­materialist points of view.1Inevitably, the evaluation which one makes of the need for technology differs considerably according to one's viewpoint.
Nogle mener, at videnskaben og teknologien ganske vist skaber nye problemer, modsigelser og konflikter af etisk, økonomisk, social og politisk art, men at saldoen i sidste ende kun kan blive positiv.
Some recognize that science and technology has been the source of new problems and of ethical, economic, social and political conflicts, but that the balance sheet is still positive.
De lægger vægt på det »revolutionerende« i de fremskridt, der er gjort, og taler om en »energirevolution«, en »edb-revolution«, en »ny industriel revolution« osv., fremhæver de gode resultater: stigningen i produktiviteten og den materielle velfærd, civilisationens udbredelse m.m., og de har tillid til fremtiden.
With an emphasis on the 'revolutionary' scope of technical progress the jargon of the 'energy revolution' or the 'telematics revolution' or the 'new industrial revolu­tion', they insist on the benefits of science: the increase in productivity, the rise in material well­being, the opening­up of a planetary civilization.
Videnskaben skal nok — mener de — finde en for nuftig løsning på øjeblikkets og fremtidens besvær under forud sætning af, at mennesket og samfundet er rede til og opsat på at foretage de strukturtilpasninger på lokalt, nationalt, europæisk og internationalt plan, som kræves af den videnskabelige og teknolo giske »revolution«.
They regard the future with confidence: science and technology will find, in their ■ opinion, adequate solutions to future problems, provided that men are willing to adapt.
Her anvendes Interfuturs' terminologi (Udkast til endelig rapport, del III):
Materialistic needs — a powerful national defence — the fight against crime
» Post-materialistiske« behov: — Byfornyelse/beskyttelse af natu ren — Et samfund, hvor ideerne tæller mere end penge — Beskyttelse af talefriheden — Et mindre upersonligt samfund — Storre engagement i tilværelsen og arbejdet — Mere indflydelse på det politiske plan.
Using the terminology of Interfutures: Post-materialistic needs — improvements in towns/protection of nature
»Materialistiske« behov: — Et stærkt nationalt forsvar — Bekæmpelse af kriminalitet
— the maintenance of order — the stability of the economy — growth of the GDP — the fight against rising prices.
Over for usikkerheden med hensyn til fremtidsmulighederne for videnskab og teknologi plejer de at sige: »If they can put a man on the moon, why can't they . . .« ').
Faced with the uncertainties of the future, they say: 'if they can put a man on the moon, why can't they .. Λ1
Andre erstatter ordet »revolution« med »krise« og taler om »energikrise«, »økologisk krise«, »økonomisk krise«, stigende vold i byområder osv. For dem har det videnskabelige og teknologiske fremskridt, som det er blevet bestemt og udnyttet af vort »syge« samfund, været karakteriseret ved en centralisering af magten, en bureaukratisering af systemet og »vokseværk« i organisationer og institutioner.
Others replace the word ' revolution ' by the word ' crisis ', speaking of the 'energy crisis', the 'ecology crisis', the 'economic crisis' and the increas­ing violence in our towns and cities. For them, scientific and technological progress as it has been used by our 'sick' societies has been characterized by the centralization and bureaucratization of power and the giantism of organizations.
Vort samfunds udviklingsmodel har efter deres mening på en besynderlig måde gjort frie goder til en mangelvare: rent vand, ren luft, giftfri fødevarer, sunde hjerner, ro, fællesskab og livsindhold.
The development-model of our societies, they state, has led to the perverse conversion of free goods into rare ones: pure water, pure air, pure food, non-alienated minds, tranquil­lity, conviviality, a sense of direction to life.
Folk er blevet bombarderet med »goder«, der ikke blot er overflødige, men som, og det er værre, afføder nye behov, øger individets afhængighed og kvæler selvstændig, personlig udvikling.
The population has been in­undated by 'goods' which are not only unnecessary but, which is worse, create needs and increase the dependence of individuals on each other and thus stifle personal development.
Teknokratiet, som i deres øjne ofte er det mest karakteristiske ved de højt udviklede samfund i den vestlige eller »vestliggjorte« ver den, er ensbetydende med, at mennesket og dets miljø må under kaste sig kravene fra samfundets administrative og organisatoriske tekniske instrumenter, som er blevet et system i sig selv og udvikler sig i henhold til en logik, der mere og mere er i modstrid med men neskets vigtigste behov.
Technocracy, a term which in their eyes frequently defines the dominant character of our developed societies, signifies the submission of man and his environment to the instruments of management and organization. These instruments have become a system in themselves, and are developing according to a logic which increasingly conflicts with the real priorities of man.
Det er under indflydelse af denne »post-materialistiske« kritiske opfattelse, at videnskab og teknologi i den seneste tid er blevet for dømt og forkastet af mange.
Under the influence of this critical 'post-materialistic' vision, science and technology have been increasingly rejected by the young and idealistic.
Under alle omstændigheder er der slået en breche i det hidtidige enige syn på fremskridtet.
A major breach in the consensus on progress has opened up.
Nogle videnskabelige og teknologiske metoder giver i stigende grad anledning til alvorlig bekymring.
Some scien­tific and technological processes, such as brain surgery, genetic manipulation, nuclear energy, automation, electronics and telematics, arouse deep apprehension.
Det gælder hjernekirurgi, genetisk manipulation, atomkraft, automatisering, elektronik, datateknik osv. Spørgsmålet: »hvorfor« og »hvordan« skal man anvende en teknologisk nyskabelse, stilles af flere og flere i forhold til »just use it«-indstillingen i de gyldne tider i halvtredserne og tresserne.
People now demand the whys and wherefores of an innovation, in sharp contrast to the unquestioning 'just use it' of the 1950s and 1960s golden age of growth.
Ændringer på det sociale område vil i nogle tilfælde være mere velegnede som problemløsere end de teknologiske nyskabelser: de ældres vanskeligheder søges løst gennem lægevidenskabelig tekno logi og frembringelse af nye tjenesteydelser, men sociale foran staltninger kunne være en anden løsning (ved at gøre pensionsal-
In some fields, of course, social innovation is better suited to solving problems than technological innovation. For example, solutions to the problems of retirement are currently often sought in medical technology and the supply of new services for the old whereas social innovation could provide other answers by making the retirement "age more flexible.
Krisen i forholdet mellem videnskab-vækst og samfundet
Labour productivity trends in the principal developed countries show a continued and almost general slowdown over the period 1950-70, and, since 1974, a virtual collapse in productivity growth parallel to that of
Produktivitetsstigningen har ikke kunnet opretholdes, og fald i produktive investeringer og udgifter tilforskning og udvikling
A crisis of confidence in growth and science
Tesen om svigtende resultater:pro et contra
Are the returns to technology decreasing?
Ifølge tesen om teknologiens svigtende resultater, fremsat af adskillige forfattere '), skulle dette fald i produktivitetsstigningen bevirke, at der ikke længere var så mange muligheder for at inve stere.
According to the thesis of the decreasing returns to technology put forward by many authors,1this reduction in productivity growth is a sign of a reduction in the opportunities for investment.
Det burde svare til, at teknologien havde nået et mætningspunkt, som berettiger til mindre forsknings- og udviklingsaktivitet (hvorfor lede, når der ikke er noget videre at finde?).
It corresponds to the maturity of our current technology, which in turn justifies a lesser effort on R & D. What is, after all, the use of research if there is nothing major still to be discovered?
Til forsvar for denne tese skal det tilføjes, at den tidsmæssige afstand mellem forskning, opdagelser og nyskabelser bliver længere. Det skyldes ofte, at de nye teknologier er særdeles komplicerede, og at det er meget vanskeligt at trænge igennem inertien i de samfundsøkonomiske strukturer.
In support of this thesis, we should add that, contrary to the conventional wisdom, the time period between original research and final invention and innovation is getting longer, often because of the complexity of new technologies and the inertia of the society structures they have to penetrate.
Det vil vare længe, før man kan erstatte olien med andre energikilder.
The time required to replace petroleum is very long.
På grund af iner-
This is why, apparently, nuclear energy is necessary.
Den teknologiske udfordring tien i energistrukturerne vil det vare adskillige årtier, før en bestemt energiforms andel i det samlede forbrug er steget fra 1 til 10%.
Because of this inertia, it would take several decades before any one form of energy increased from 1% to 10% of the energy balance sheet.
I den forbindelse hævder nogle, at når forskning og udvikling giver svigtende resultater, er grunden, at disse resultater er uanvendelige, eller i hvert fald ikke bliver anvendt i praksis.
There also seems to be an increase in wasted research efforts. R & D can be unsuccessful, inapplicable or unapplied.
Et eksempel: »I 1971 opgav USA overlydsflyet SST, noget enestående i teknik kens historie.
One example is 'the abandon ment in 1971 by the United States of the SST supersonic transport air craft, which marks a turning-point in technical history.