natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De nationale ejendommeligheder har ikke alle kunnet bringes på en fælles formel, og afvigelser konstateret her og der kan vise sig at være mere tilsyneladende end reelle.
It was not always possible to find a common denominator for national peculiarities and anomalies recorded here and there may be more apparent than genuine.
Det står dog fast, at de foretagne sammenligninger giver fuldgyldige oplysninger for så vidt angår størrelsesorden og generelle tendenser.
Nevertheless, the comparisons provide perfectly valid information on relative size and trends.
Det er således tydeligt, at hospitalsomkostningerne varierer betydeligt fra det ene land til det andet, selv hvor der er tale om nogenlunde ens opbyggede institutioner, som opfylder sundhedsmæssige behov af samme art.
It is clear that the costs of hospitalization vary considerably from one country to another, even when the hospitals in point are very similar and meet the same sort of public health needs.
En sammenholdelse af dataene vedrørende to hospitaler i samme land giver mulighed for at undersøge, hvor vidt der eksisterer gennemgående nationale særkendetegn.
A comparison of the data for each of the two hospitals from each country is a means of discovering whether constant national features exist.
For Belgiens vedkommende konstaterer man i de to tilfælde en indlæggelsestid, der ligger omkring gennemsnittet, og udgifter, som ofte hører til de højst forekommende.
In both cases in Belgium, the length of stay is average whereas costs are often the highest.
De franske institutioner har på talrige områder de laveste udgifter og på de øvrige områder udgifter, som ligger omkring gennemsnittet.
In many cases, the French hospitals have the lowest cost indices and average indices for other items.
Begge de britiske hospitaler har de laveste tal med hensyn til indlæggelsestidens længde.
Each British hospital has the lowest index for length of stay.
Derimod er enhedsomkostningerne meget forskellige fra det ene hospital til det andet: det middelstore hospital har omkostninger, som hører til de laveste, hvorimod regionalhospitalet har ret høje omkostninger (jf. side 3).
However, costs are relatively different from one hospital to another - the general hospital has some of the lowest costs whereas the regional hospital has high costs.
For begge de nederlandske institutioners vedkommende er den gennemsnitlige indlæggelsestid blandt de længste, og omkostningerne er for regionalhospitalets vedkommende de laveste og for det middelstore hospital blandt de højeste.
The average length of stay in the Netherlands is, in both cases, at the top end of the range and the cost indices for the regional hospital are the lowest and for the medium-sized hospital the highest.
I Forbundsrepublikken Tyskland er billedet knapt så klart.
There is a much lesser clearer pattern in the FR of Germany.
Indlæggelsestiden er blandt de længste, hvorimod omkostningerne ligger omkring gennemsnittet, undtagen for så vidt angår udgiften pr. patient i det middelstore hospital, som er den højeste.
The lengths of stay are among the longest, although costs are average - except for the cost per patient in the medium-sized hospital, which is at the top of the scale.
Det ville måske være interessant at sammenholde disse data, der er fremkommet på grundlag af et begrænset antal institutioner, med de generelle oplysninger vedrørende hospitalerne som helhed, som blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen i 1972.
It would perhaps have been interesting to compare these data obtained from a limited number of establishments to global figures for all hospitals (collected in thi 1972 survey).
For så vidt angår omkostningerne råder man desværre, ikke over nationale tal, som ville kunne sammenlignes med dem, der er udledt af denne undersøgelse.
Unfortunately, national cost indices are not available and so cannot be compared with those produced by this report.
For så vidt angår de vigtigste udgiftsposter på driftsregnskabet (ophold -behandling - læger - personale) kan der være tale om meget store variationer fra det ene hospital til det andet inden for samme land.
The situation as regards cost of the main items of operating expenditure (subsistence, medicinal costs, doctors and staff) may vary widely from one hospital to another within the same country.
Med hensyn til opholdsudgifter finder man i begge tilfælde høje tal for Belgiens vedkommende, meget lave tal i Nederlandene og middelstore tal i Frankrig.
Indices for subsistence are high in both hospitals in Belgium, very low in the Netherlands and average in France.
I Storbritannien er det omvendte tilfældet, men man har også konstateret, at det betragtede regionalhospital var blandt landets dyreste.
In the FR of Germany, on the other hand, the cost of subsistence is the highest in the general hospital and among the lowest in the regional hospital. The opposite is true of the UK.
I Holland og Tyskland ligger behandlingsudgifterne omkring gennemsnittet for begge hospitalstypers vedkommende. I de øvrige tre lande derimod er der tale om betydelige variationer fra det ene hospital til det andet.
Medicinal costs are average in both types of hospital in the Netherlands and the FR of Germany, although they vary considerable from one country to another in the three other countries.
Lægelønningerne ligger på et højt niveau både i Forbundsrepublikken Tyskland og i Belgien, medens de ligger omkring gennemsnittet i Frankrig.
Doctors ' remuneration represents a constantly high percentage in the FR of Germany and Belgium and an average one in France.
I Storbritannien er de temmelig høje i det middelstore hospital og lave i regionalhospitalet. talet.
In the UK the percentage is fairly high in the medium-sized hospital and low in the regional hospital.
Personaleudgifterne er mere ensartede i de to institutionskategorier: høje i Belgien, lave i Frankrig og i Forbundsrepublikken Tyskland, høje eller middelhøje i Storbritannien og Nederlandene.
Staff costs are more homogenous in both categories of hospital. They are high in Belgium, low in France and the FR of Germany and high or average in the UK and the Netherlands.
Sammenholder man tallene for personaleudgiften pr. sengeplads med antallet af ansatte pr. sengeplads, konstaterer man, at der ikke er nogen systematisk sammenhæng mellem de to talserier undtagen for Belgiens vedkommende og, mindre tydeligt, for Forbundsrepublikken Tysklands vedkommende.
A comparison of the indices for cost of staff per bed and number of staff per bed reveals that there is no systematic correlation between the two series, except in Belgium and to a lesser extent, the FR of Germany.
Det skyldes forskellene i lønningerne til pleje personalet, der som tidligere vist, var meget betydelige.
This reflects the effect of the salaries paid to nursing staff (which, as we have seen, vary considerably).
Når det kommer til stykket må konklusionen blive, at en analyse af hospitalsomkostningerne på det mikroøkonomiske plan ikke fører til nogen " hospitalsmodel ".
This leads to the conclusion that the analysis of the costs of hospitalization, at micro-economic level, does not yield any 'model' for a hospital.
Resultaterne er, såvel for så vidt angår de samlede omkostninger som delomkostningerne, så forskellige, at det er umuligt heraf af udlede nogen logisk holdbar økonomisk konklusion.
The diversity of results (overall and intermediate costs) makes it impossible logically to deduce any economic significance.
Den eneste konklusion, det er muligt at drage - men den er til gengæld også betydningsfuld - er, at der ikke eksisterer nogen typisk hospitalsforvaltning, der kan tjene som sammenligningsgrundlag.
There is only one lesson to be learned - and it is an important one - is that there is no standard type of hospital management that could be used as a reference.
De konstaterede forskelle skyldes uden tvivl for en dels vedkommende, at der har været anvendt mere eller mindre rigoristiske og mere eller mindre effektive forvaltningsmetoder.
Doubtless the various findings are partly due to methods of management which are more or less rigorous and more or less efficient.
Der er dog intet grundlag for at mene, at forvaltningens kvalitet skulle være afgørende for de eksisterende forskelle.
However, there is nothing to suggest that the quality of management is the deciding factor as far as existing differences are concerned.
Det er langt mere sandsynligt, at disse forskelle på nationalt plan afspejler for skellige opfattelser af det formålstjenlige i at benytte hospitalet som behandlingsinstrument (sengekapacitet - antal hospitalsindlæggelser) og, for så vidt angår den enkelte institution, forskellige opfattelser af, hvilken hospitalsbehandling der anses for at være mest effektiv (opholdets varighed -personalets størrelse i forhold til sengeantallet - recepter. . .).
It is much more likely that these differences reflect different conceptions at national level of the usefulness of having recourse to the hospital for treatment (density of beds, rate of admissions) and different conceptions at hospital level as to what treatment is the most effective (length of stay, staff density - prescriptions etc.).
') Forkortelserne DA, DE, EN, FR, IT og NL angiver de sprog, hvorpå dokumenterne er offentliggjort (dansk, tysk, engelsk, fransk, italiensk og nederlandsk).
The abbreviations after each title indicate the languages in which the documents have been published: DA = Danish, DE ; German, EN = English, FR = French, IT = Italian, NL = Dutch.
CH-SN-76-026-DA-C - Nr. 26 Uddannelsesorlov i medlemslandene 1976, 374 s. (DA, DE, EN, FR, IT, NL). DKR 37,40; FF 32; BFR 240.
CH-SN-76-026-EN-C - No 26 Educational leave in Member States 1976, 420 p. (DA,DE,EN,FR,IT,NL). UKL 3.70; USD 6.40; BFR 240.
Udgifterne til sygehusbehandling : en mikro-økonomisk analyse af de dermed forbundne problemer
The cost of hospitalization: micro-economic approach to the problems involved
Samling af studier, Serie Socialpolitik — 1979 — 39
Collection Studies, Social Policy Series — 1979 — 39
Formålet var at gøre det muligt at sammenligne de faktiske udgifter til hospitals­ydelser, uanset forskellene i øvrigt for så vidt angår forskrifter, takster, finansierings­kilder, regnskabsoversigter...
The aim was to enable a comparison of the real costs of hospital services to be carried out, regardless of the diversity of regulations, tariffs, sources of financing, accounting plans and so on.
Den sagkyndige gruppe skønnede, at det var nødvendigt at foretage en sammenligning dels mellem hospitaler med middelstor kapacitet uden afdelinger med højtudviklet teknik, dels mellem regionale hospitaler med stor kapacitet og det mest moderne tekniske udstyr.
The group of experts felt it necessary to establish two sets of comparisons — between general hospitals with no highly technical departments and between large capacity regional hospitals with the most up­to­date technical equipment.
Det er klart, at det var umuligt i hver af disse to grupper at opnå fuldstændig ensartethed for så vidt angår de udvalgte institutioner; ved udvælgelsen ser det imidlertid ud til, at det er lykkedes at undgå uligheder, der er så store, at de har mærkbar indvirkning på udgifterne.
Obvi­ously, it was not possible to achieve perfect homogeneity in each of the two groups of establishments chosen; the selected criteria of choice had the aim of avoiding technical and economic differences large enough to have a priori a noticeable effect on costs.
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
This publicationis alsoavailablein availablein
BEMÆRK
PREFACE
Denne publikation foreligger ligeledes på
Job ancl income security
Bibliografiske data er at finde bagest i denne publikation.
Job distributionr.jobcreation.......................
1.2- Lønfastsættelsen
fnstitutional Ttre content
1.2.1 -Normale forhandlingsstrukturer 1.2.2 - Reaktioner på inflationen
Closing thc wage gaP oo..ooo..r..............f r......, llages and output.o..,...'.'.,t.!.rr.r................
1.2.3 - Udformningen af en indkomstpolitik ....... 35
[he guality of working lifg
1.3.1 - Problemets art 1.3.2 - Diskussionsformer og -veje
Shift work Flexible working hours and part-time Paid leave Retirenent
1.3.3 - En vanskelig udvikling
Inequalities and disparities
1.4- Tilpasning af arbejdstiden
Theemergenee Of nghlpaftieS
1.6- Uligheder og forskelle
The trad.e associations of employers and employees
1.6.1 - Problematik 1.6.2 - Aktionsmidler
Employersl associations
1.6.3 - Perspektiver
The increase in the confed.erations
Funktionærer og højere funktionærer 2.1.3 - De ugunstigt stillede. Den rivaliserende solidaritet
The stateanaltherulesofthegane ...fhe state in negotiation : law and a4reonent.lllhe ertensionofa6reenents .....State arbitration...
2.2.1 - Arbejdsgiversammenslutningerne
Sargaining structures
2.2.1.3 - Store og små virksomheder 2.2.2 - Lønmodtagernes fagforeninger
Branch bargaining Intertradebargaining Conpaqrbargaining Contacts betweentheclifferent levele
2.2.2.2 - Basis og organisationen 131 2.2.2.3 - Fagforeningen i virksomheden ...
3.3.1Detarminationofprocedures........1363.3.2 lfpology : contiactual bargaining and continuous
2.3.1 - Målsætninger og retningslinjer 2.3.2 -Repræsentanternes funktioner 2.3.3 - Konsultation, medindflydelse og forhand ling
NAflJRE AND ROLE OF COLLECTMBARCATNING BARCATNING
Lov og aftale.
i o r r r.
4 - DE KOLLEKTIVE FORHANDLINGERS ART OG ROLLE
4.1 fnstitutional Difficulties r,,:1 ..,.,..,,rp.i!r.:,.atr
4.1 - Lønmodtagernes deltagelse i beslutningerne i virksomheden. Forhandling og medbestemmelse
4,1,2 4.1.3 solutions and trgnds i .,,. r,,.,,.,... .....e,...i,.....
4.1.1 - En ny tendens 4.1.2 - Institutionelle løsninger 4.1.3 - Problemer og tendenser
Thg factors The choieg,, Difficulties choicg.i,.i..tr,.',r'i.'..rr.1,.r.r.,.ii,r..trr.t,i.r.rr...,tri",.,ra...x. i:i^,r'ri'r'..?.
Desuden skal fællesskabets institutioner i kraft af Rådets resolution af.
Officialand unofficialbargaining ....t..........,..Bargainingandparticipationinthepolitical system
INDLEDNING
Trends
Under den første, fra I968 til 1971, skete der en voldsom stigning i antallet af ofte spontane og undertiden ulovlige strejker, der opstod nye grupper, og der blev anvendt nye midler.
The outcomeofthirtyyearsofgrowth.,..,,...r,..,..The economieerisisand.itseffects,,.r,....,...o., .
Til belysning af hensigten med denne rapport skal der fremsættes tre bemærkninger.
Relationswithintheundertakingi .., e. , . ,..Industrialrelationssyst em andpoliti cal
Det er klart, at der kan være stor forskel mellem de generelle regler og disses anvendelse i praksis.
Ttre follorlng bevc oontrlbuteil to this etuity I
Undertiden skal de for at undgå misbrug udbetales af virk somheden selv (det er tilfældet i henhold til overenskomsten af februar 1968 i Frankrig).
erpcrt ald conetnrctive llbc Comiggloa thankg tbeee contrlbrutore for tbeir oo-opcration.
Når bortses fra beskyttelse mod vilkårlige afskedigel ser (som omhandles i en lang række love, men tilsynelandende kun i få overenskomster), fordi denne beskyttelse, hvor vigtig den end er, har et helt andet sigte, må der lægges særlig vægt på de foranstaltninger, der i ansættelsen beskytter lønmodtageren mod økonomiske svingninger ved at gøre hans afskedigelse mere bekostelig eller vanskeligere at gennemføre og fastsætte særlige afskedigelsesprocedurer.
Introduction fn tbs ca,rly 196Ogit oooeil likcly tbat ool.lective bargatnlngl rbicbhad taken vlgorour root in uoat Drropean countrieE after the Seoonil llorltltla,r; roulil bsncefortb ilevelop elong ainplo elil easilJr foreteeabLe lineg.
Frankrig) omfatter de samme retsregler individuelle afskedigelser af økonomiske årsager, dvs. i forbindelse med ned sat aktivitetsniveau eller en omlægning af aktiviteterne.
In adilltlontit seoeil tbat industrlal relations vould no longer be a focus of aoclaloonflict or of the hopes of tnanaforuing society.
Også her hænger lovgivningen og de overenskomstmæssige bestemmelser uløseligt sammen, idet dog rollerne er. meget for skelligt fordelt.
Slnoe tbenr tro guocesgivcorisig bave protluocÖ a tllff,erent outlook. lbe first crisis, between 1968 anil1971? involvoil a euililcn lncrsasc ln strikee, oftcn epontancouar at tineeruroffloialr the euatalen sergence of ner gtouPs ane tbe uee of new nethodlstthe afftrnatlon of nm priorities ard nor obJcotlves and a wldescaleqrestioning of aooepteil iliffcrences anl traditional autlroritice.
Somme tider giver loven overenskomsten almen gyldighed (i Frankrig, lov af 3. januar 1975 og den tværfaglige aftale af 21. november 1974), til andre tider støtter den sig på virksomheders praksis, selv om denne næppe er anerkendt i de officielle aftaler (Employment Protection Act fra 1975 i Stor britannien forlænger og udbygger Redundancy Payments Act.
In eonecountries this o:rislg rag a ninor one, as ln tbc Fedleral Republio of Oerila,rly;ia othcrs it rae nore eerluoar aB ln Eranrce, thc Unttcil Kingüon and ltaly. & rt weryrhere it ebatter€al aocepteil valuer. lllhe scaord crisier slnoe '1973and. qven nore ginoe the c eco D d baLf of 1974t tnvolveil not only a rise ini.nflation a^nil an inbela,aoe in nogt corurtriesr foreign trade belancor tutaleo ileetroyctl rhat seoed the nogt eolid post-rar achlevocntl fulloplolnentr anil thug ehook peoplerg confidence ia growth proepscte. nregccod crigis dful not e!'adicate tbe flrstl el.thougb lt cbangeil sone of tbrbesio ilata (UAeear it probably tnteneifi€d tbe orisis of naluea that reatrith 1t). ilo ttoubt both are etill too recent to be asscesed fir1ly srd toocuplex for ue to sec aLl thelr consequ€noesa,nd afüer-effects.
1965, selv om bestemmelserne næppe er anvendt i de mellem disse to tidspunkter indgåede brancheaftaler).
But tbls uacertainty only nakes it all th€ Bore neceEearlr to ettopt pinpoint tbe quegtione they raige.
I andre tilfælde igen supplerer overenskomsten loven eller omhandler et specielt problem (dette er f.eks. tilfældet i Belgien, hvor en landsdækkende kollektiv overenskomst af 2. oktober 1975 som tillæg til bestemmelserne om information af samarbejdsudvalget indeholder regler for, hvilke oplysninger arbejdsgiveren skal give i tilfælde af påtænkte kollektive afskedigelser.
$o rbat cxtent ie oollective bargaining etill an efficient nethoil ofilctuniningr in thie ner contert, aplo;ment a,ntl working corditloner xagesand gatalless basic allouancee, eocial benefite ?
For at undgå kedsommelige detaljer (hvilket også er unødvendigt, idet de særlige træk ved de nationale bestemmelser allegevel kun klart forstås i deres kontekst), skal vi undlade at gennemgå disse bestemmelser og blot i det følgende give en oversigt over, hvorledes de virker i praksis.
tbese quegtlong can be angneredlonly on the beels of establisheil faotlby conplllng, col.latlng ald couparing the an$rers given ln the nlne oountri€a.I problo of ilcfinitton arises at tbe outeet of this sngult?r for whee doesoolleotivs bargaining begln and enil ?
1) Godtgørelse i forbindelse med afskedigelse.
On the otber hanatoue would bave to tucluile nogt of tbe activiticE cerrieil out by tbe Italien rcrke council.
Ud over godtgørelse i tilfælde af uberettiget afskedigelse (eller "anti-social" i den tyske terminologi), som ikke har samme
Tbe opposltions woultlbc frrther reinforoed tü our uge of language : the conccrtetl action Yhich
sigte ', kan loven eller overenskomsten fastsætte større eller mindre godtgørelse for afskedigelse, hvilket ikke alene letter overgangen for den berørte lønmodtager, men også kan bevirke, at arbejdsgiveren er tilbageholdende med at foretage afskedigelse.
for nanJr years brought together goverrment and the two sidee of lndustryin the Federal Republic of Ge:manlrdoes not fall within the sphere of it obvlouely digcusgions infLuences it.
I Italien ydes anciennitetsgodtgørelse (indemnità di anzianità), der ofte udgør et stort beløb, i tilfælde af afskedigelse, men også i tilfælde af frivillig fratrædelse.
Ey contrast, nargr of thawith the governraeat are often rega^rd.ed.
I Belgien f.eks. er arbejdsgiveren i henhold til en landsdækkende kollektiv overenskomst pligtig til ved kollektive afskedigelser at betale fire måneders særlig godtgørelse som supplement til dagpengene.
F\uthernorer the te:ns used va,rxr in precision fron country to countr.lr.Fecleral German Law ie very precise in this respeot, as lbench raw wae inprincipre.
I Forbundsrepublikken Tyskland har bedriftsrådet i medfør af lov af 15. januar I972 ansvaret for, at der opnås enighed med arbejdsgiveren om en social plan, der omfatter passende godtgørelser.
But in Denmark ar\y a€reenent between the partles, even a verlala4reementr has contractual value if it can be certifieal, anat in the Uniteil Kirgd.on oueton and practice is no d.oubt even nore flexible,
Men denne ordning var uden tvivl fast sat i aftalerne om beskyttelse mod rationalisering fra I96I, i henhold til hvilke det f.eks. i tilfælde af en reorganisering af virksomheden var forbudt at afskedige personer over en vis alder (55 år), forudsat at de havde en vis anciennitet (10 år), opsigelsesfristen blev forlænget, godtgørelsen forhøjet, og løntab ved overgang til anden beskæftigelse dækket.
At tbe rtsk of making it imposeible to draw arly coparieons, we rnusttherefore illscard. the 1ega1 definitions and adopt a tno?e comon-senaedeflaitton which is as wiale as possible : Inot only talks uhich encl in theconclusion of genuine collective ag?eements, ae defineaL and laitl down by Law,but also the whoLe ganut of consurtations, ineofar as tbey invoLve actualnegotiation, between enployers and. workers or between their respectiverepreeentatlvesr. (t) (owiousry, the public authorities play nore than oneroleintheserelatione.)Weshallnothesitatetodothis,especially which wilL since a purely 1.ega1 study is being undertaken para11e1 to this give al1 the necessary Legal cletails.
Der er blevet indgået lignende aftaler i Luxembourg i I969. Disse aftaler er særlig interessante, fordi de, og dette er ganske givet ikke tilfældigt, kan inddrages i de økonomiske beregninger i forbindelse med ratio nalisering: Reorganisering og rationalisering har til formål at forøge effektiviteten og rentabiliteten; det forekommer derfor logisk, at erhvervslivet betaler "de menneskelige omkostninger".
Since it is the purpose of thle stutly to exanine changes that have tirkenplece and. that are now taling forn in bargaining legislation, we shalL tqrinetead to begin with the d.evelopnents that have aotually occumed and fielits'that have been examined., such ae enployrnent, wages and. salaries, the qualityof working life. l{e Ehall then go back to the bargaining parties, those nhotelce part in the bargaining and those who exert an influence on it.
Men sidstnævnte har en helt anden funktion, idet de muliggør en drøftelse, ja ligefrem et samråd mellem parterne om, hvilke be slutninger der skal træffes.
Eccondly, rs ane trVlng to öiecover futurc trerds but rot to tll.rect orgulile then. tle are ettapting to nake forecestsr not recomerdationg.
De kan således ikke erstattes af en supplerende godtgørelse, og i mange tilfælde kan den arbejdsgiver, der ikke overholder dem, få sin beslutning annulleret ved en dom stol eller i det mindste blive idømt straf for den.
0fooulas, it is only bunan that oncc a tred. bas bcen reoognizcd a"rd ldcnttf,icilt;r onc or othcn of thoge eonoerncd, it gboultl glve rise to reactloaa anil roaponB€s. hrt fragile aa our f,ldlngs nay thenefore bel it reacil nocoBlartrr to confine oulgelver to thege linits.
3) Information og drøftelse.
I'he tbü.tl roark ig tbe noat lnportant.
I flere lande er denne forpligtelse blevet ud bygget og præciseret (ved lov i Frankrig i 1966, og i Tyskland i 1972; ved en landsdækkende kollektiv overenskomst i Belgien i I97O).
This ls a oqngolialateil raport.lllhet ncang it nalceeuge of the neterial, facte; itleaa anil thottghts of ninenational rcporta.
Selv om be driftsrådet i Tyskland ikke har mulighed for at indlede strejke, drejer det sig alligevel om en intern forhandling.
Clcarly it ia fron tbo tbat we bavc derived not only ouriaforoetion but nan5rof our bagic itlcae.