natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er blevet oprettet et Council for Parents' Elected Representatives on National School Boards of Management (CPER), men dets medlemstal og indflydelse, er endnu ringe (jf. kapitel E nedenfor).
A Council for Parents' Elected Representatives on National School Boards of Management (CPER) has been established, but its membership and influence are still small (see section E below).
På post-primært niveau er der 529 sekundærskoler (hvoraf de fleste drives af kirkesamfund), 246 fagskoler og 45 enhedsskoler og "community-schools" (hvoraf de fleste kontrolleres af staten) .
At post-primary level there are 529 secondary schools (mostly church-run), 246 vocational schools and 45 comprehensive and community schools (mostly state controlled).
De katolske sekundærskoler har alle en gejstlig leder.
Catholic secondary schools have a single clerical manager each.
1 1976 fremsatte de kirkelige myndigheder et forslag om at ind føre nævn bestående af 10 medlemmer (herunder 2 forældre og 1 lærer), men dette blev forhindret på grund af, at lærerne truede med faglige aktioner, hvis et sådant nævn blev oprettet.
In 1976 the religious authorities put forward a proposal to introduce a board of 10 members (including 2 parents and 1 teacher) but this was prevented by a threat of industrial action by teachers if such boards were set up.
Fagskoler administreres af erhvervsuddannelsesråd (VEC), der reelt er underudvalg, der er nedsat af de lokale amtsråd, by råd og "urban district"-råd, og nogle få af dem har indført et styrelsesnævn på fagskoler, der består af VEC-medlemmer, foræl dre, lærere og lejlighedsvis elever.
Vocational schools are managed by Vocational Education Committees which are effectively subcommittees of local county, city and urban district councils, and a few of these have introduced boards of management to vocational schools composed of VEC members, parents, teachers and occasionally pupils.
Et cirkulære fra undervis ningsministeriet opfordrede til oprettelse af et nævn, idet det indstændigt anmodede om, at arbejdet med dem skulle være fuld ført inden den 31-; oktober 1974, men det krævede ikke, at de blev oprettet (53). Det foreslog, at nævnene skulle bestå af
A circular letter from the Department of Education gave encouragement to the establishment of boards urging completion by the 31st October 19 74, but it did not require them [53 ] .
4 VEC-medlemmer og 2 forældre, idet skolelederen skulle deltage i møderne uden stemmeret.
It suggested a composition of 4 VEC members and 2 parents with the principal being present in a nonvoting capacity.
Det indeholdt også en indstændig opfordring til oprettelse af et lærerråd for hver skole.
It also urged the establishment of a staff council for each school.
Der har imidlertid været forskel på, i hvilket omfang disse forslag er blevet ført ud i livet.
However implementation of these suggestions has been uneven.
Enhedsskolerne administreres af styrelsesnævn, der består af en biskop, en inspektør fra undervisningsministeriet og en VEC-re-præsentant.
Compre' insive schools are run by boards of management consist ing of a Bishop, a Department of Education Inspector and a VEC re resentative.
Nævnene ved "community-schools" er større, idet de omfatter 3 repræsentanter for kirken, 3 VEC- medlemmer, 2 valgte lærerrepræsentanter, 2 valgte forældrerepræsentanter og skolelederen, der deltager i møderne uden stemmeret.
Community school boards are larger with 3 chu: h representatives, 3 VEC members, 2 elected teachers, 2 eie ed parents and the principal as a nonvoting member.
Det er af tre grunde vanskeligt at resumere systemet for med indflydelse i skolernes styrelse i Det forenede Kongerige.
Summarizing the provision of participatory administration in the United Kingdom is not easy for three reasons.
For det første: medens England og Wales har ét undervisnings system, har Skotland et andet og Nordirland et helt tredje, og hvert landområde har truffet forskellige foranstaltninger vedrørende medindflydelse.
First, while England and Wales have one legal system of education, Scotland has another and Northern Ireland another, and each has taken different participatory steps.
For det andet er hvert enkelt system i administrativ henseende decentraliseret i væsentlig grad, og der er stor forskel på praksis mellem de enkelte myndigheder.
Second, each system is administratively decentralised to a substantial degree and there is much variety of practice from authority to authority.
(Der findes 124 undervisningsmyndigheder i hele Det forende Kon gerige).
(There are 124 authorities throughout the U.K.)
For det tredje er der i den senere tid udgivet officielle rapporter i hvert af de tre hovedområder, der indeholder anbefalinger vedrørende ændringer i medindflydelsessystemerne for skolerne, nemlig Taylor-rapporten (1977) for England og Wales (54), Astin-rapporten (1979) for Nordirland (55) og Glasgow-universitetes rapport (1980) for Skotland (56).
Third, of ficial reports have appeared recently in each of the three main territories recommending changes to participatory systems for schools, the Taylor Report (1977) for England and Wales [54], the Astin Report (1979) for Northern Ireland [55] and the Glasgow University Report (1980) for Scotland [56] .
Dette har kun givet sig udslag i en ny lovgivning for England og Wales (57), og fremtiden for medindflydelsesrådene i hele Det forenede Kongerige synes at være uvis og under stadig udvikling, Vi vil behandle de 3 hovedområder hver for sig.
Only in the case of England and Wales has new legislation resulted [57] and the future of participatory councils throughout the U.K. remains uncertain and evolutionary. The 3 main territories will be considered in turn.
(Rapporten omfatter ikke Isle of Man og Kanaløerne).
(The Isle of Man and the Channel Islands are excluded).
Loven af 1944 indeholdt en bestemmelse om, at et "organ bestå ende af 'managers' eller'govenors" skulle oprettes for alle sko ler i England og Wales, men den overlod det til de lokale under visningsmyndigheder selv at bestemme nævnets struktur og funktioner (58). Der blev udstedt ministerielle retningslinjer i 1944 (59) og vedtægtsformularer (benævnt "model instrument and articles") i 1945 (60).
The 1944 Act required that a "body of managers or governors" (later called "governors" for all schools) be set up for schools throughout England and Wales but left it to the local education authorities to determine structures and functions 158].
Når man læser vedtægtsformularerne, kun ne man som udenforstående let få det indtryk, at nævnene ville have stor indflydelse på skolerne på lokalt plan, idet de var givet beføjelser med hensyn til undervisningsplanen, ansættelsen af lærere ved skolen og skolens budget.
From reading the model constitutions an out sider might think that the boards would be powerful local influences on schools with authority over curriculum, staffing and finance.
Eksempelvis kan man citere fra de vedtægter, der gjaldt for nævn ved sekundærskoler:
For instance, to quote from those which apply to boards for secondary schools : -
"Den lokale undervisningsmyndighed bestemmer skolens generelle undervisningsmæssige karakter og dens placering i det lokale undervisningssystem.
"The Local Education Authority shall determine the general educational character of the school and its place in the local educational system.
Inden for disse rammer har styrelsesnævnet det formelle ansvar for skolens administration og dens undervisningsplan".
Subject thereto the Governors shall have the general direction of the conduct and curriculum of the school."
En undersøgelse, der blev offentliggjort i 1974 (61) viste imidlertid, at der i udstrakt grad var sket en "gruppering" af flere skoler under et og samme nævn, at det dominerende par ti i lokalpolitikken bestemte^hvem der skulle være medlemmer, .Ldet forældre- og lærerrepræsentanter som regel var udelukket på forhånd, og at skoleledernes hævdvundne frihed til at bestemme over skolernes drift forhindrede nævnene i at øve indflydelse på undervisningsplanen.
However a study published in 1974 [ 61] indicated that there was widespread 'grouping' of schools under one board, that there was close control of membership by the dominant local political party, generally precluding parent and teacher re presentation, and that the customary freedom of headteachers to determine the running of schools prevented the boards from having impact on curriculum.
For at citere fra Taylor-rapporten: "Kort fortalt udførte de ledende og styrende organer kun i ringe omfang de opgaver, som var blevet tillagt dem i regler og vedtægter.
To quote the Taylor Report "In short the extent to which managing and governing bodies carried out the functions assigned to them in rules and articles was slight.
Efter deres indflydelse at dømme eksisterede de over hovedet ikke i mange områder." (62).
In many areas they did not, in any real sense, exist at all." [62],
Forskellige pressionsgrupper for forældre, der var blevet op rettet mellem 1954 og 1960 (jf. kapitel E nedenfor) og National Association of Govenors and Managers, der blev oprettet i 1970, arbejdede på at skabe opmærksomhed om disse forhold i befolkningen, og Taylor-rapporten, der selv var et resultat af denne pressionsudøvelse,gjorde sig til fortaler for væsentlige ændringer: ligelig repræsentation af lærere, forældre, undervisningsmyndigheder (politisk udnævnte repræsentanter) og "det omgivende samfund i videre betydning", beføjelser med hensyn til ansættelse af lærerpersonale, tilsynsførende med
Various pressure groups for parents established between 1954 and 1960 (see section E below) and the National Association of Governors and Managers, established in 19 70, began
skolens ordensregler og disciplin og ansvar for undervisnings planen inden for rammerne af undervisningsmyndighedens beslutninger.
to increase public awareness and the Taylor Report, itself an outcome of those pressures, advocated substantial changes : equal representation of teachers, parents, the education authority (political nominees) and "the wider community", power of staff appointments, control of school rules and discipline and responsibility for the curriculum within education author ity structures.
Kort sagt anbefalede den, at det styrende organ skulle placeres som en direkte kontrolmyndighed mellem den (politiske) lokale undervisningsmyndighed og skolen. Senere regeringer har imidlertid ikke ført disse radikale anbefalinger ud i livet.
In brief, it recommended that the governing body should stand in direct line of control between the (political) local education authority and the school.
Det lovudkast, som Labour-regeringen udarbejdede i 1978 (63), var ikke gennemgribende nok^til dels som følge af lærerfagforeningernes og nogle lokale undervisningsmyndigheders fjendtlige holdning over for Taylor-rapporten, og det blev aldrig vedtaget af Parlamentet, fordi det konservative parti vandt parlamentsvalget i maj 1979.
1978 [63] was weak, partly as a result of hostile reaction to the Taylor Report by teachers' unions and some local education authorities, and it never became law because the Conservative Party won the general election of May 1979.
Den nye regerings lovgivning blev vedtaget i 1980.
The new Government's legislation was passed in 1980.
Mindst 1 eller 2 af skolens forældrekredse (afhængig af skolens art) blev obligatoriske medlemmer af de styrende organer, lige som mindst 1 eller 2 lærere, men ideen om fire ligeligt re præsenterede grupper af medlemmer blev ikke genoplivet (64).
It required a minimum of 1 or 2 parents (according to type of school) as obligatory members of governing bodies, similarly a minimum of 1 or 2 teachers, but the notion of four equal elements of membership was dropped [64] .
Man tillod, at grupperingen af skoler under et og samme styrende organ fortsatte, idet dette dog i almindelighed ville kræve indenrigsministerens godkendelse (65), hvilket betragtes som et skridt i retning af en gradvis afskaffelse af grupperingen.
Grouping of schools under one governing body was allowed to continue, but would require the approval of the Secretary of State [65], a step seen to enable the gradual ending of grouping.
Der er,om end på en ujævn måde, ved at ske ændringer i praksis, sandsynligvis som følge af den opmærksomhed, som disse begivenheder havde fremkaldt hos befolkningen.
Perhaps stimulated by the publicity given to these events, practice is changing, though in an uneven way.
En undersøgelse i 1979 (66) viste, at 52% af myndighederne, der deltog i spørgeskemaundersøgelsen, havde indført et system med ét styrende organ pr. skole, at 30% for det meste havde gjort dette for sekun dærskolernes vedkommende, men ikke nødvendigvis for primærskolernes vedkommende, og at kun 18% havde"gruppering" af primærog sekundanskoler.
A study in 1979 [66] showed that 52% of authorities in the sample had adopted a system of one governing body per school, that 30% had mostly done so for secondary schools but not necessarily for primary schools, and that only 18% had 'grouping' of primary and secondary schools.
På dette stadium (ét år inden loven krævede det) havde næsten 90% tillige nogle forældre og lærere i de styrende organer. Ca.
Also at that stage (a year before legislation had required it) nearly 90 % had at least some parents and teachers on governing bodies.
30% havde elever i de styrende organer på en eller anden måde, dog undertiden kun med status som observatører.
About 30% had pupils on governing bodies in some way, though sometimes as observers only.
For så vidt angår funktioner, var de styrende organer endnu ikke særligt indflydelsesrige, men der syntes at foregå flere drøftelser om undervisningsmæssige spørgsmål.
In terms of functions, governing bodies were still not very influential, but there appeared to be an in crease in discussion of educational issues.
De spillede en betydelig rolle ved ansættelse af skoleledere, men i mindre grad ved ansættelse af lærere, og nævnenes indflydelse på sko lens budget var ringe.
Governors played a major part in appointing headteachers, though less so in regard to teaching staff, and financial influence, was small.
Omkring halvdelen af de myndigheder, der deltog i spørgeskema undersøgelsen, gennemførte selv uddannelse af "govenors" (med lemmer af styrelsesnævn), og Det åbne Universitet har tilrettelagt et kursus, der finansieres af ministeriet for undervisning og videnskab, og som delvis vil blive udsendt i britisk radio og TV.
Training of governors to some extent was being carried out by about half the authorities in the sample and the Open University had devised a course of training, financed by the Department of Education and Science, parts of which are broadcast on national T.V. and radio.
Blandt de interessante træk ved udviklingstendenserne i England og Wales har været den betydning, som interessegrupper og pressionsgrupper har haft for udviklingen, og de rige muligheder for på lokalt plan at gå egne veje.
Among interesting features of the developments in England and Wales have been the impact of interest groups and pressure groups, and the extent to which local variation has been allowed. This may be contrasted with some other countries where central legislation provided the impetus for change.
Udviklingen af landsdækkende forældregrupper bidrog til nedsættelsen af Taylor-kommissionen, hvis sammensætning var udtryk for en omhyggelig afvejning af landsdækkende organisationers interesser.
The English and Welsh experience also raises the question of the appropriate extent of public debate before legislative action; in this case, the years from the establishment of the Taylor Commission in 1975 to its reporting in 1977 and consultations and debate before legislation in 19 80 enabled those who saw their vested interests threatened to consolidate reaction.
Den fjendtlige hold ning til Taylor-rapporten, som lærerfagforeningerne og andre,
The balance between undebated action an unresolved debate is
Det er utvivlsomt vanskeligt at nå frem til den rette balance mellem udebatteret handling og ubeslutsom debat.
inevitably a difficult one to achieve.
Den offentlige omtale, som disse begivenheder har givet anledning til, synes imidlertid at have ført til, at der er taget nogle initiativer på lokalt plan, og den seneste lovgivning, hvorved der for første gang etableredes et retsgrundlag for forældres og læreres medindflydelse på offentlige og statsstøttede skoler i England og Wales, må ses som et skridt fremad i en langsom proces henimod medindflydelse på skolernes forvaltning.
However, the public attention which these events generated seems to have produced some local initiatives, and the recent legislation, which has for the first time placed on a statutory basis the participation of parents and teachers in the government of maintained schools in England and Wales, must be seen as a step forward in an evolutionary process of development of participatory administration. tration.
Det nordirske undervisningssystem ligner mere systemet i England og Wales, end det skotske gør, men det har alligevel sine egne karakteristiske træk.
The Northern Irish education system is more similar to that of England and Wales than is the Scottish one, yet it has' distinctive features.
Det administreres af et'undérvisningsdepartement og 5 undervisnings- og biblioteksudvalg.
It is administered by a Department of Education and 5 Education and Library Boards.
Ca. halvdelen af skolerne er "kontrollerede" skoler (dvs. kontrolleret af undervisnings- og biblioteksudvalgene), og halvdelen er frie skoler (hovedsageligt konfessionsskoler).
About half the schools are 'controlled' schools (i.e. controlled by the Education and Library Boards) and half are voluntary (mostly church) schools.
De frie skoler består hovedsageligt af 2 typer, de skoler, der er "maintained" (der får 100% af deres driftsudgifter - inklusive lønudgifter til lærere - og 85% af deres anlægsudgifter dækket af det offentliges midler) og private gymnasieskoler (for hvilke der findes et komplekst tilskudssystem).
Voluntary schools are mainly of 2 types, 'maintained' (receiving 100% running costs - including teach ers' salaries - and 85% capital costs from public funds) and voluntary grammar schools (with a complex grants system).
De fleste kontrollerede skoler har deres eget skolestyrelsesudvalg, men der findes nogle gruppeudvalg, der hver især har an svaret for to eller flere kontrollerede skoler.
Most controlled schools have their own school management committee but there are some group committees, each responsible for two or more controlled schools.
I skolestyrelsesnævnet ved kontrolleret primær- eller sekundærskole er mindst halvdelen af medlemmerne repræsentanter for "the transferors", det vil sige de protestantiske kirkesamfund, højst en fjerdedel er forældre, og de øvrige medlemmer udpeges af under visnings- og biblioteksnævnet.
On the school management committee of a controlled primary or secondary (intermediate) school not less than one half of the members are representatives of 'the transferors', that is the Protestant Churches, not more than one quarter are parents and the remaining members are appointed by the Education and Library Board.
I skolestyrelsesnævnet ved en kontrolleret børnehave-, special- eller gymnasieskole er en tredjedel af medlemmerne forældre, en tredjedel af medlemmerne udpeges af undervisnings- og biblioteksudvalget.
On the school management committee of a controlled nursery, special or grammar school, one third of the members are parents, one third of the members are appointed by the Department of Education and one third are appointed by the Education and Library Board.
Deres vigtig ste funktion har været ansættelse af personale, men andre funktioner kan henlægges til dem af det lokale nævn, som for eksempel at have til opgave at føre tilsyn med skolebygninger og undervisningsudstyr.
Their most important function has been the appointment of staff, but other functions may be delegated by the local Board, such as having a watching brief on buildings and equipment.
De har ingen kontrol over skolens finanser og skal holde møde mindst to gange om året. Skolens leder har ikke stemmeret, men han eller hun træffer som regel beslutning om dagsordenen, og hans synspunkter tillægges stor vægt.
They have no control over finance and must meet at least twice a year.
Lærerne har i øvrigt kun i ringe grad indflydelse på nævnets arbejde, men eftersom skolestyrelsesnævnene har relativt begrænsede beføjelser, men nogenlunde tilsvarende regler vedrørende oprettelse af nævn ved de skoler, der finansieres ved hjælp
Other formal teacher involvement is small but since the school management committees have relatively limited powers, this has not been a major cause of concern to teachers.
af offentlige midler, og bestyrelser ved de private gymnasieskoler .
There are seperate but similar regulations about the establishment of committees for maintained schools and governing bodies for voluntary grammar schools.
I 1979 blev Astin-rapporten om skolens styrelse (67) offentlig gjort. I denne rapport blev der fremført argumenter'til fordel for det synspunkt, at der skulle være et nævn for hver skole.
In 1979 the Astin Report on school management [67] was released.
For så vidt angår de kontrollerede og offentligt finansierede skoler, blev det i rapporten anbefalet, at 4 grupper skulle være ligeligt repræsenteret: forældre, lærere, repræsentanter for offentlige myndigheder (politiske) samt repræsentanter for protestantiske kirkesamfund og bestyrelsesmedlemmer.
For controlled and maintained schools it recommended equal representation of 4 groups; parents, teachers, representatives of public authorities (political) and transferors/trustees.
Den indeholdt ikke anbefalinger af bestemte forholdstal for repræsentationen i nævnene for de private gymnasieskoler, men det blev foreslået, at der skulle sørges for en fyldestgørende repræsentation af hver af de fire ovennævnte grupper.
It did not recommend specific proportions of membership for voluntary grammar schools but proposed that satisfactory provision should be made for each of the four
Skolens leder skulle i kraft af sit embede deltage uden stemmeret i møderne.
groups already referred to. The principal should be a nonvoting member ex officio.
Det blev foreslået, at nævnene skulle have begrænsede og specifikke be føjelser til at træffe beslutninger, men at det skulle stå det frit for "at drøfte og fremsætte udtalelser om alle spørgsmål vedrørende den skole, som nævnet har ansvaret for, herunder sa ger, i hvilke det ikke har besluttende myndighed, og bestyrelser for gymnasieskoler bør direkte tilskyndes til at udøve den ne ret regelmæssigt og uden restriktioner af nogen art" (68).
It suggested that decision-making powers should be limited and specific, but that the committee should have freedom "to discuss and comment upon any matter pertaining to the school for which it is responsible, in cluding matters in respect of which it has no power to take decisions, and Boards of Governors should be actively en couraged to exercise this right freely and regularly" [68] .
Man sondrede mellen bestyrelsesmedlemmernes rolle ved opstilling af formålene for skolen på den ene side og skolelederens pligt til at føre dem ud i livet på den anden.
A distinction was made between the governors' role of setting the aims of the school on the one hand and the principal's duty to implement them on the other.
Komplekse ordninger for medindflydelse på ansættelse af lærerpersonalet blev også skitseret.
Complex arrangements for involvement in staff appointments were also outlined.
Den 18. marts 1981 (69), efter at der i længere tid var foregået konsultationer vedrørende forslagene i Astin-rapporten, gav Parliamentary Under-Secretary of State udtryk for sin til slutning i princippet til de fleste af Astin-rapportens anbefalinger.
On 18th March 1981 [69], following a period of consultation on the Astin proposals, the Parliamentary Under-Secretary of State announced acceptance in principle of most of the Astin Report recommendations.
I særdeleshed var han enig i, at der normalt bør være et nævn for hver skole, og at forældre og timelønnede lærere bør være repræsenteret i nævnet.
In particular he accepted that there should be normally be one board for each school and that parents and assistant teachers should be represented upon it.