natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pay Research Unit) har endnu ikke fundet nogen afløsning, men der foreligger en aftale om hovedprincipperne for indsamlingen af data med henblik på lønforhandlingerne i 1984.
In the public services, a new review body for nurses and others has been set up; the civil service Pay Research Unit has not been replaced but there is agree ment on ground rules for collection of information to "inform" 1984 pay ne gotiations.
De lønaftaler, der måtte blive indgået, skal holde sig inden for den grænse på 3%'s forhøjelse af den samlede løn sum, der blev sat af regeringen i en erklæring af 15. september.
Pay settlements will have to emerge from negotiations subject to the government's overall 3 per cent allocation announced on 15 September
Fagforeningerne har i højere grad været optaget af beskæftigelses- end løn- problemerne, og de har været utilbøjelige til at gribe til faglige aktioner, ikke mindst fordi de penge, der sættes til ved strejker, ikke opvejes af de få procents lønforhøjelse, der sigtes imod.
Trade unions have been concerned with jobs rather than salaries, and there has been a marked reluctance to take industrial action, not least because money lost on strike cannot be recovered where only small percentage increases are sought.
I den private sektor er der ved forhandling opnået lønforbedringer fra 3 til 7,5%, medens resultaterne af for handlingerne i den offentlige sektor ligger i overkanten af de 3 procent, rege ringen havde sat som mål,men begrænsningerne af de offentlige udgifter er blevet fastholdt gennem en nedbringelse af antallet af offentligt ansatte, stort set ved naturlig afgang og færre nyansættelser.
In the private sector, settlements have ranged from 3 to 7,5 %. In the public sector, setlements were slightly over the Government's 3 % target, but cash limits were maintained by savings in the numbers of people employed, generally by natural wastage and curtailed recruitment.
Der råder en trykket stemning i den offentlige sektor som følge af regeringens nedskæringspolitik og forslag om at privatisere og/eller "decentralisere" visse sektorer såsom den offentlige sund hedssektor og telekommunikationssektoren, og forholdet mellem arbejdsmarkedets parter inden for disse sektorer lider naturligvis under denne usikkerhed.
Morale is deteriorating in the public service because of Government cuts and proposals to "privitise" and/or "decentralise" certain sectors such as the National Health Service and British Telecom. Industrial relations in such areas are suffering as a result.
Fagforeningerne står økonomisk svækket som følge af en nedgang i medlemstallet fra 11 til 10,5 mio i løbet af 1982, og der forventes en lignende nedgang i 1983, især inden for forarbejdningsindustrien.
Trade unions are financially weaken due to a fall in membership from 11 million to 10,5 million in 1982, with a similar drop expected over 1983, mainly in manufacturing industry.
Derimod er medlemstallet i de offentligt ansattes organisationer stabilt, og der har kunnet noteres en mindre opgang inden for de ikke-manuelle fag i den private sektor.
In contrast, public sector membership remains steady and there has been a slight increase in the non-manual private sector.
Efter parlamentsvalget i juni måned har fagforeningerne fået en mere "realistisk" holdning med hensyn til at indlede forhandlinger med regeringen, som man nu vidste ville blive siddende i et længere tidsrum.
After the June election, a new mood of "realism" took hold, as the unions came to terms with several more years of a Conservative Government.
På TUC's konference i september var der flertal for at genoptage forhandlingerne med regeringen om en reform af arbejdsmarkedslovgivningen og at gøre ende på 20 måneders boykot af disse forhandlinger.
The TUC Conference in September voted to reopen talks with the Government on Labour Law reform and to end 20 months of boycott.
Det første møde mellem de to parter fandt sted senere på måneden, og selv om der ikke opnåedes store resul tater, indtog begge parter dog en noget mere samarbejdsvillig holdning efter en lang periode præget af ørkesløse konfrontationer.
The first bilateral meeting took place later that month, and though it achieved little of substance, both sides began to adopt more cooperative postures after a long period of empty confrontation.
Regeringen er dog fast besluttet på at ville "befri erhvervslivet for forskellige restriktive arbejdsmarkedslove og indskrænke fagforeningernes "vilkårlige" udøvelse af deres hidtidige beføjelser.
The Government is committed to "unshackling" industry from restrictive labour laws and to restraining the "arbitrary" exercise of trade union power.
Derfor ser den ikke nogen inkonsekvens i på en og samme tid at ville "demokratisere" fagforeningerne, forstået således, at de skal tvinges til at være mere lydhøre over for deres medlemmer, og energisk at modsætte sig diverse EF-bestemmelser om industrielt demokrati, f.eks. direktivet om sel skabsret og "Vredeling-direktivet" om information og høring af arbejdstagerne.
It therefore sees no inconsistency between "democratising" trade unions in the sense of compelling them to be more responsive to their members, whilst at the same time energetically resisting the "industrial democracy" provisions emanating from the European Community, that is, the V Directive on Company Law and the Vredeling Directive on information and consultation.
I et regeringsdokument fra 1983 fastslås det, at sådanne foranstaltninger er unød vendige og skadelige for erhvervslivets konkurrenceevne; dette synspunkt deles af CBI og IOD, men afvises af TUC og enkelte arbejdsgivere i større virksomheder.
The Green Paper of late 1983 is expected to state the Government's view that such measures are unnecessary and anti-competitive, a view which is supported by the CBI and IOD but condemned by the TUC and some large employers.
I Belgien blev der den 13. december 1983 i det nationale arbejdsråd indgået en kollektiv arbejdsaftale (nr. 39) om information og høring vedrørende de beskæfti gelsesmæssige følger af indførelsen af ny teknologi.
National Labour Council on 13 December 1983, concerns the information and consultation of workers on the social consequences of the introduction of new technology.
Denne aftale finder anvendelse på alle private virksomheder med mere end 50 ansatte.
It applies to all private undertakings with at least 50 workers.
Hermed forpligtes arbejdsgiverer til at træffe visse foranstaltninger med henblik på information og høring af arbejds tagerne, når han har besluttet at foretage en investering i ny teknologi, forudsat at indførelsen heraf får væsentlige følger for personalet med hensyn til beskæfti gelse, arbejdets tilrettelæggelse eliér arbejdsforholdene i øvrigt.
Under this agreement, employers are bound to follow certain infor mation and consultation procedures when decide to invest in new technology, if this decision is expected to have significant repercussions on employment, the organization of work, or working conditions.
Den information, der skal gives, vedrører arten af den ny teknologi, de økonomiske, finansielle eller produktionstekniske faktorer, der berettiger indførelsen heraf, de beskæfti gelsesmæssige følger samt de forskellige etaper for selve indførelsen af den ny teknologi.
Information must be provided regarding the nature of the new technology, the economic, financial or tech nical grounds for introducing it, the nature of the social implications, and the timetable for carrying out the project. This information is given to the
Disse oplysninger gives i samarbejdsudvalget eller hvis et sådant ikke findes, til fagforeningsrepræsentanterne.
Works Council, where one exists, or to the trade union representatives.
Høringen vedrører de følger, den ny tek nologi får for beskæftigelsen, arbejdets tilrettelæggelse og arbejdsforholdene i øvrigt, arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, de nye kvalifikationer, der kræves, samt mulighederne for uddannelse og omskoling af arbejdstagerne.
The consultation procedure deals with the implications for employment, work organization and working conditions, health and safety and the training and retraining of workers.
En sådan høring gennemføres i hhv. samarbejdsudvalget og sikkerhedsudvalget og med de faglige re præsentanter.
It takes place either at Works Council level, or with the health and safety committee in conjunction with trade union representatives.
Valget af medlemmer til samarbejds- og sikkerhedsudvalget fandt sted i foråret på grundlag af en lovgivning fra 1979, der stort set ikke er ændret siden hen, og derfor har det ikke været muligt at få løst problemet omkring det ledende personales repræsentation i nævnte udvalg.
A ballot was held in the spring to appoint new Works Councils and health and safety committees, on this basis of legislation which has remained virtually unchanged since 1979; consequently, the problem of separate mange- ment representation remains unresolved.
I Forbundsrepublikken Tyskland har fagforeningerne på ny krævet en udvidelse af de pr. 1. januar 1976 ikrafttrådte regler for arbejdstagernes medbestemmelses ret (1).
In the Federal Republic of Germany, the trade unions again called for an extension to the arrangements "for worker participation in decision- making which date from 1976 in their present form.
Med henblik herpå iværksatte DGB i oktober en landsomfattende medbestemmel- seskampagne, hvorunder der blev stillet krav om, at den medbestemmelsesret, der gælder i visse større virksomheder, udstrækkes til at gælde for alle virksomheder af en vis størrelse.
In October, the DGB started a nation-wide campaign asking that the existing worker- codertermination arrangements for large undertakingsbe unified, i.e.
Tilsvarende krav er rejst i forbindelse med en næsten parallelt løbende kampagne, der gennemføres af det tyske funktionærforbund (DAG).
partly extended. The same applied to a more or less parallel campaign by the German Union of Salaried Employees (DAG).
Arbejdsgiver organisationerne modsætter sig disse bestræbelser, da en sådan udvidelse af medbe stemmelsesretten efter deres opfattelse ikke er mulig, hverken af samfundsmæssige eller af forfatningsretlige grunde.
The employers' associations are opposing these moves, taking the view that such an extension is neither socially nor constitutionally feasible.
En række arbejdsretlige instanser på delstats- og forbundsplan har været beskæftiget med sager vedrørende arbejdstagernes og bedriftsrådenes medindflydelse samt vedrø rende arbejdsretlige konflikter, f.eks. hvorvidt en af bedriftsrådet rejst sag vedrørende en undladelsespligt kan tages til påkendelse (forbundsarbejdsrettens ken delse af 22. februar), om bedriftsrådets medbestemmelsesret i forbindelse med etab leringen af arbejdspladser ved dataskærme
The Federal Labour Court and a number of Regional labour courts were called on a deal with cases involving the participation of workers or of the works council and the law governing labour disputes, e.g. the admissibility of actions for injunctions by works councils (Federal
(principiel sag, der blev afgjort ved ar bejdsrettens højeste instans og om lovligheden af sporadiske, kortere punktstrejker
Labour Court Judgement of 22 February), the right of work councils to participate in the special development of work places with VDUs (test case taken before the supreme Labour Court), the legality of token strikes
("Warnstreiks") (dom af 27.2., afsagt af arbejdsretten i Frankfurt) og om lovligheden af lockouts (arbejdsretten i Hamm - december 1982). (1) Socialberetningen 1974, nr. 161; 1975, nr. 118; 1976, nr. 108.
(Frankfurt Labour Court Judgement of 27 February) and the legality of lock outs (Hamm Labour Court - December 1982).
I Grækenland blev der vedtaget en lov (1365/83) om socialisering af al mennyttige virksomheder eller virksomheder af offentlig karakter, i henhold til hvilken de ansatte får mulighed for at få medindflydelse på virksomhedens ledelse, drift og planlægning, samt på kontrollen med dens dispositioner. Loven omfatter de statskontrollerede banker, telekommunikationssektoren, elektricitetsselskaberne, de offentlige transportselskaber, hospitaler, forsikringsselskaber, statsejede raffinaderier, rustningsindustrien, adskillige større statskontrollerede firmaer m.m.
In Greece, Law No 1365/83 on the socialization of public utilities and public service undertakings introduced provisions ensuring worker participation in management, the formulation of strategy, planning and supervision in respect of: state-controlled banks, telecommunications, electricity distribution, public transport undertakings, hospitals, insurance companies, state-controlled refineries, defence industries and scores of other state-controlled undertakings.
Desuden er der ved lov nr. 1385/83 sikret arebjdstagerne repræsentation i tilsyns rådene i virksomheder inden for minesektoren.
In addition,Law No 1385/83 introduced arrangements for worker representation on the supervisory boards of firms in the mining and quarrying sector.
Endelig er der et lovforslag under udarbejdelse vedrørende lønmodtagernes infor mations- og høringsret i virksomheder inden for den private sektor.
Finally, a draft law on information and consultation rights for privatesector workers is under consideration.
2 030 pr. 15. september indgået en sådan aftalebog antallet af de deraf omfattede arbejdstagere androg over 2 millioner af et samlet antal på 6 millioner.
In France, many agreements were concluded implementing the law of 4 August 1982 concerning wageearners' right to express their views on matters concerning their firmPbf the 6.000 enterprises affected by the law, 2.030 had signed an agreement by 15 September, those covering 2 million of a potential total of 6 million workers.
De fleste aftaler er indgået inden for sundhedsvæsenet, banksektoren, handelssektoren, ma skinindustrien og levnedsmiddelsektoren.
Most of these agreements were in the health services, banking, commerce, construction engineering and food processing sectors.
Lov nr. 83-675 af 26. juli tager sigte på en demokratisering af den offentlige sektor.
Law No 83-675 of 26 July is designed to extend democracy in the public sector.
I kraft heraf får lønmodtagerne ret til at vælge repræsentanter til be styrelsen eller tilsynsrådet i alle selskaber af en vis størrelse inden for den offentlige sektor.
Under this law, wage-earners* elected representatives are entitled to sit on the management or supervisory boards of all sizeable public sector firms; in addition, by providing for the appointment to the board of distinguished figures from other walks of life the law seeks to ensure that public undertakings are in contact with their economic and social environment.
Loven medfører en større åbenhed omkring de pågældende selskabers økonomiske og personalemæssige forhold, idet der fra nu af sidder velkvalificerede medarbejderrepræsentanter i deres bestyrelse.
This law also supplements the provisions of the "Auroux laws" by enabling workers in every workshop or office to meet periodically to express their views on matters concerning their establish ment.
Rådet har således overtaget den generelle trepartskonferences rolle.
In Luxembourg, the government has tabled a draft law amending the legisla tion setting up the Economic and Social Council.
Når Rådet varetager denne funktion beklædes formandsposten af ministerpræsidenten.
The council replaces the General Tripartite Conference and has taken over its work; in this capacity, it is chai rad by the Prime Minister.
ARBEJDSVILKÅR OG ARBEJDSRET
WORKING CONDITIONS AND LABOUR LAW
Tendenser i Fællesskabet
Trends within the Community;
Arbejdsvitkår
Working conditions
1983 var ligesom året før især præget af problemerne i forbindelse med nedsættelse og omlægning af arbejdstiden samt en omfordeling af ar bejdet.
As in 1982, attention focused primarily on the reduction and reorganization of working time and work-sharing.
Der optræder imidlertid forskelle mellem de enkelte medlemssta ter, alt efter om hovedvægten har ligget på en nedsættelse af den ugent lige arbejdstid, længere ferier, førtidspensioneringsordninger eller del tidsarbejde.
The approaches adopted differed from country to country, however, with varying emphasis laid on the following options - a shorter working week, increases in leave entitlement, arrangements for early retirement and measures to encourage parttime work.
Der kan iagttages en vis tendens til større fleksibilitet i arbejdstiderne gennem en udvidelse af adgangen til dispensation fra vis se lovbestemmelser, f.eks. i forbindelse med weekend-arbejde.
The year under review also saw some movement towards a more flexible organization of work schedules with increases in the scope for exemption from certain statutory restrictions -e.g. on weekend work.
Arbejdsret
Labour Law
Den økonomiske krise i Fællesskabet har ikke været uden betydning for udviklingen på det arbejdsretlige område. De love og administrative bestemmelser, der er blevet gennemført i de fleste af medlemsstaterne har først og fremmest taget sigte på at forbedre situationen for visse ugun stigt stillede arbejdstagerkategorier samt på at styrke arbejdstagernes retsstilling og beskytte deres interesser.
The economic crisis affecting the Community has not failed to influence developments in labour law : legal provisions and administrative measures adopted in most Member States were essentially aimed at improving the situation of certain underprivileged categories of workers and strengthening the legal protection apported to all workers and their rights.
Udviklingen i medlemsstaterne ArbejdsviIkår
Development of the jjtuatjon in the member countries
I Belgien har man afsluttet forhandlingerne inden for de enkelte sek torer og på virksomhedsplan om nyansættelser i forbindelse med en nedsæt telse af arbejdstiden mod en lønnedgang på 3% (1). Der er indgået omkring
In Belgium negotiations were completed at sectoral and company level on additional recruitmert and reductions in working hours in exchange for wage restraint (3 %) .
1 000 kollektive overenskomster inden for 81 sektorer og delsektorer samt på virksomhedsplan, og der er blevet nedsat en tresidet arbejdsgruppe
Approximately 1000 collective agreements were concluded for 81 sectors, sub-sectors and undertakings, and a tripartite working party
(regering-arbejdstagere-arbejdsgivere), der skal vurdere de opnåede resul tater, som foreløbig omfatter 20 000 - 50 000 nyansættelser.
(government-labour-emplcyers) has been set up to evaluate the results. The provisional figure for new workers recruited in this context is between
Der skønnes, at ved udgangen af 1984 vil 66 - 75% (og 75 - 84%, såfremt de i bygge- og anlægssektoren planlagte foranstaltninger vedtages) af arbejdstagerne i den private sektor have en arbejdsuge på 38 timer eller derunder.
20.000 and 50.00C. By the end of 1984 an estimated 66 % to 75 % of workers in the private sector will be working 38 hours per week or less (75 % to
Allerede i 1982 kom de offentligt ansatte ned på 38 timer om ugen; inden for denne sektor vil der i henhold til det af regeringen vedtagne finanslovsforslag for 1984 ske en arbejdstidsnedsættelse på 20% og en dertil svarende løn nedgang for de tjenestemænd, der ansættes i stillinger, der bliver ledige som følge af naturlig afgang.
84 % if measures planned fcr the building sector are approved); the public sector has been working a 38-hour week since 1982. The 1984 draft budget for this sector, adopted by the Government, provides for a 20 % reduction in working time for public servants recruited to make up for natural wastage, with a prcportional cut in salary.
For så vidt angår nedsættelsen af arbejdstiden, bør også de foranstaltnin ger nævnes, der er truffet til begrænsning af overarbejde, samt de i lov af 29. juni 1983 indeholdte bestemmelser om den nedre aldersgrænse foran an sættelse af unge i forbindelse med forlængelsen af den obligatoriske skolegang.
Other measures relating te a reduction in working time are those restricting overtime and the law of 29 June 1983 concerning the minimum working age, which was modified by the raising of the school-leaving age.
Ved kgl. anordning nr. 181 af 30. december 1982 er der blevet oprettet en beskæftigelsesfond, der skal finansieres via provenuet af lønnedgangen inden for de sektorer og virksomheder, der ikke er omfattet af disse af taler.
1982; its purpose is to allocate resources which have become available as a result of wage restraint to sectors and firms not covered by these agreements.
Sideløbende hermed søger regeringen at få oprettet flere nye arbejdspladser ved at fremme deltidsarbejde og gennem forsøg med omlægning af arbejdstiden inden for virksomhederne.
At the same time the Government has been seeking to increase the number cf new jobs by encouraging parttime work and experiments with the reorganization of working time in industry.
Ved kgl. anordning nr. 179 af 30. december 1982 er der således åbnet mulighed for indgåelse af aftaler mellem arbejdstagere og arbejdsgiver på en virksomhed samt arbejdsministeriet.
Thus, Royal Decree No. 179 of 30 December 1982 provides for agreements involving the workers and employers of specific undertakings as well as the Minister for Employment.
I disse aftaler kan der dispenseres fra visse lovbestemmelser vedrørende arbejdstiden, f.eks. i forbindelse med arbejde om søndagen.
Under these agreements certain legal provisions regarding werking time, such as Sunday work, for instance, may be waived.
Der er truffet ledsageforanstaltninger, som skal gøre disse aftaler og for søg mere attraktive, f.eks. i form af godtgørelse af de ekstra driftsom kostninger, der opstår som følge af nyansættelser, samt i form af kompen sation for en del af den lønnedgang, der måtte være konsevensen af arbejdstidsnedsættelsen.
Supporting measures have been taken to encourage these agreements and experiments. Thus, the Government will cover certain costs arising from recruitment or additional Labour and part of any reduction in wages resul ting from a reduction in working time.
Endvidere bør det nævnes, at der den 13. december 1983 i det nationale ar- bejdsråd blev indgået en kollektiv aftale (nr. 39) om pligt til information og høring om de beskæftigelsesmæssig følger af indførelsen af ny teknologi.
On 13 December 1983 the National Labour Council adopted collective agreement No 39 concerning procedures for the information and consultation of workers on the sociaL consequences of the introduction of new technology.
Den høring, der er tale om, drejer sig bl.a. om følgerne for arbejdets til rettelæggelse, om arbejdsvilkår samt om arbejdstagernes sundhed og sikker hed.
The idea is to consult workers on the impLications as regards the organization of their work and working conditions, heaLth, and safety.
Den kollektive aftale nr. 38 af 6. december 1983, der ligeledes blev ind gået i det nationale arbejdsråd, indeholder en række bestemmelser om an sættelse og udvælgelse af arbejdstagere.
Collective agreement No. 38, adopted on 6 December 1983, also by the National Labour Council, established ruLes concerning the recruitment and selection of workers.
I Danmark opfordrede folketinget regeringen til at indlede drøftelser med arbejdsmarkedets parter om en nedsættelse af arbejdstiden og til at give folketinget en redegørelse herom inden udgangen af 1983.
In Denmark, Parliament asked the government to contact the two sides of industry to discuss the question of reducing working time and to report back before the end of the current year.
Disse drøftelser blev påbegyndt i slutningen af august.
These discussions began at the end of August.
Denne fremgangsmåde følger af en dagsorden, som folketinget vedtog i maj 1983, hvori der gives udtryk for, at "både beskæftigelsesmæssige og men neskelige hensyn gør det nødvendigt at vurdere nedsættelsen af arbejds tiden og arbejde henimod en bedre fordeling af arbejde, uddannelse og fri tid i den enkeltes livsforløb".
Their basis is a declaration by Parliament in May that "Parliament recognizes the need, for Feasons connected with employment and on humanitarian grounds, to assess the possibilities of reducing working time and improving the distribution of the time spent by the individual on work, education and leisure".