natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I betragtning af den store arbejdsløshed, især blandt de unge, bliver social­ og arbejds­markedspolitikken i EU­borgernes bevidsthed mere og mere til en prøvesten for den europæiske integration.
Because of the high level of unemployment in the Community, especially among young people, social policy is coming to be regarded more and more as a touchstone of European integration.
Man taler i denne sammenhæng også om det indre markeds sociale dimension, hvilket betyder, at ikke alt drejer sig om at øge den økonomiske vækst og forbedre europæiske virksomheders internationale konkurren­ceevne, men at gevinsten fra det indre mar­ked også skal fordeles retfærdigt.
It later came to be realized that Community social policy needed to be expanded just as much as economic, monetary and industrial policy.
Dette mægtige marked ville være meningsløst, hvis det medførte, at de europæiske borge­res levestandard og sociale beskyttelsesniveau blev sat på spil.
But it was not until 1987, with the Single European Act, that the Community was given wider powers in the social field to enable it to press ahead with a coherent European social policy building on the work it had already begun.
Det indre markeds politiske og økonomiske berettigelse ligger tværti­mod i det øgede sociale fremskridt og i de for­dele, som det giver alle borgerne i Fællesskabet.
This social dimension has become a vital aspect of the single market, reflecting the view that it is not enough simply to boost economic growth and strengthen business competitiveness but that the benefits must also be fairly distributed.
Der bliver i takt med gennemførelsen af det indre marked behov for at øge mobiliteten inden for Fællesskabet, der endnu er for ringe.
Its justification lies precisely in the social progress and benefits which it will generate for everyone.
Den erhvervsmæssige mobilitet spiller således en afgørende rolle for det indre mar­ked.
The level of occupational mobility within the Community is a key factor for the success of the single market, but at present it is too low and will therefore have to be encouraged as the single market takes shape.
Til dette formål skal der ske en yderli­gere forbedring af arbejdstagernes praktiske muligheder for at gøre brug af retten til fri hevæ­gelighed og af etableringsfriheden.
This means providing better opportunities for workers to exercise their right to move and settle freely in practice.
Desuden arbejder Kommissionen på at højne uddan­
An effort is also being made to raise training standards, with the focus on encouraging schemes for further training
nelsesniveauet. Hovedvægten lægges i den forbindelse på støtte til videreuddannelse og en fremskyndet integrering af de unge i arbejdslivet.
and the rapid integration of young people into working life.
Her drejer det sig ud over en forbedring af sundhedsbeskyttelsen og arbejdstagernes sikkerhed på arbejdspladsen også om ordninger til beskyttelse af arbejdstagere, der er udsat for farlige stoffer.
Improving health and safety at work is another major problem being tackled, the main emphasis here being on rules for the protection of workers exposed to hazardous substances.
Interessen samler sig imidlertid især om for anstaltninger til bekæmpelse af arbejdsløsheden.
The key issue, however, and the main focus of concern and effort remains the fight against unemployment.
Gennemforeisen af det indre marked er begyndelsen til en udvikling, der kan sikre flere arbejdspladser i medlemsstaterne.
The creation of the single market marks the start of a process that will stimulate job creation throughout the Union.
Fordelene ved det indre marked og ledsageforanstaltningerne til styrkelse af den sociale samhørighed kan dog ikke omgående få bugt med arbejdsløsheden.
But even with the accompanying measures to reinforce social cohesion, it cannot reduce the jobless totals at a stroke.
Derfor forhøjes i en overgangsperiode de midler yderligere, som Fællesskabet stiller til rådighed for strukturpolitikken, herunder især til Socialfonden, bekæmpelse af langtidsarbejdsløshed og fremme af de unges integration i arbejdslivet.
So in the interim there will have to be a further increase in the resources made available under the Community's structural policy (especially the Social Fund) to combat long-term unemployment and help young people to find work.
Fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder
Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers
Elleve medlemsstater (med undtagelse af Det Forenede Kongerige) besluttede i december 1989 at basere deres fælles social- og arbejdsmarkedsmæssige politik på en fællesskabs-
A further key element of Community social policy is the Charter of the Fundamental Social Rights of Workers adopted in December 1989 by 11 Member States (the United Kingdom excepted), reflecting the European view of society, the role of labour and the rights of the citizen.
Den Europæiske Union udarbejder sammen med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter arbejdssikkerhedsforskrifter, der skal sikre arbejdstagerne overalt i Unionen samme høje beskyttelsesniveau.
The European Union is working hand in hand with the Member States, employers and trade unions to draw up rules on safety at work so that workers will enjoy the same high levels of protection throughout the Union.
Forbedring af leve- og arbejdsvilkårene var fra starten et traktatfæstet mål for den europæiske integrationsindsats.
From the very outset the Treaties committed the Community to the objective of improving working and living conditions.
Siden EKSF-traktaten fra 1951 er der taget en række meget vigtige initiativer. Således blev Den Europæiske Socialfond oprettet i I960 til finansiering af sociale foranstaltninger, integrationen afunge arbejdsløse og handicappede er blevet fremmet, de vandrende arbejdstageres sociale sikring er blevet koordineret, og i 1989 blev der vedtaget en pagt om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder.
Since the ECSC Treaty in 1951 the range of action in the social field has expanded to include funding for projects through the Social Fund (set up in 1960), the integration of young people and the handicapped into working life and coordinated social security provision for migrant workers.
Alle femten medlemsstater (undtagen Det Forenede Kongerige) er enedes om en forpligtende protokol om en fælles socialpolitik. Denne skal ikke gribe ind i medlemsstaternes eller arbejdsmarkedsparternes beføjelser, men føre til fælles bestemmelser, hvor det indre marked gør det påkrævet.
In 1989 the Charter of the Fundamental Rights of Workers was adopted and 14 of the Member States (all except the United Kingdom) have since concluded a binding agreement on social policy that is intended not to interfere with the rights of the Member States or employers and trade unions but to help them agree on any common arrangements that may be required by the single market.
Som led i den sociale dialog mødes arbejdsmarkedets paner og Europa-Kommissionen med regelmæssige mellemrum for at drøfte spørgsmål af grænseoverskridende interesse.
The Commission actively promotes what is known as 'social dialogue', meeting with employers' and trade union representatives to discuss issues of common interest that extend beyond national borders.
På grundlag af disse forslag er det dog lykkedes Rådet at vedtage vigtige direktiver til forbedring af arbejdsmiljøet og dermed at fastlægge et minimumsbeskyttelsesniveau for alle medlemsstater.
The social policy agreement eventually able to pass a number of important directives to improve health and safety at work, setting a minimum level of protection in all the Member States.
Yderligere initiativer gjaldt forbedring af den sociale beskyttelse for vandrende arbejdstagere, gensidig anerkendelse af kvalifikationsbeviser og endelig lige muligheder for mænd og kvinder på arbejdspladsen.
Later measures also dealt with improved social protection for migrant workers, the mutual recognition of qualifications and equal treatment for men and women at work.
I forhandlingerne om traktaten om Den Europæiske Union var et af de vigtigste punkter på dagsordenen derfor intensivering og udbygning af social- og arbejdsmarkedspolitikken.
The need to deepen and broaden Community social policy was, therefore, once again one of the most burning points of discussion in the negotiations leading up to the Treaty on European Union.
Alle forsøg på som led i EF-traktaten at skabe et klart og omfattende retsgrundlag for en fælles social- og arbejdsmarkedspolitik mislykkedes imidlertid gang på gang på grund af modstand fra Det Forenede Kongerige.
All attempts to incorporate a clear and comprehensive legal basis for a common social policy in the EC Treaty foundered against renewed opposition from the United Kingdom.
På samme måde som i forbindelse med vedtagelsen af fælles skabspagten om arbejdstagernes grundlæggende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder besluttede de elleve .indre med lemsstater i en separat aftale alene at fortsætte ad den vej, de var slået ind på med socialpagten.
As with the passing of the Social Charter, the 11 other Member States decided to press ahead alone with a separate agreement on social policy.
Denne aftale mellem de elleve medlemsstater tager især sigte på at for bedre beskæftigelsen og leve- og arbejdsvilkårene, at sikre en rimelig social beskyttelse og at fremme dialogen mellem arbejdsmarkedets parter.
The primary aims under the agreement are to promote employment, improve working and living conditions, ensure proper social protection and foster dialogue between management and labour.
Ud fra erkendelsen af, at fagforeningerne og arbejdsgiverforeningerne er af stor betydning for det sociale fremskridt, har Kommissionen siden 1985 fremmet dialogen mellem arbejdsmarkedets parter. Således blev f.eks.
Aware of the very important part played by trade unions and employers' associations in securing social progress, the Commission has been working to promote dialogue between them at Community level since 1985.
Den Europæiske Faglige Samarlsejdsorganisation (EFS), Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverforeninger i De Europæiske Fællesskaber (UNICE) og Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder (CEEP) inddraget i arbejdet vedrørende er hvervsuddannelse, nye teknologier, arbejdsmarkedets strukturproblemer og »europæiske« lønoverenskomster.
Thus the European Trade Union Confederation (ETUC), the Union of Industrial and Employers' Confederations of Europe (UNICE) and the European Centre of Public Enterprises (CEEP), for instance, have all taken part in work on vocational training, new technologies, labour-market adjustment problems and European collective pay agreements.
Disse foranstaltninger er dog langt fra tilstrækkelige til at imødekomme Fællesskabets og medlemsstaternes krav om gennemførelse af den sociale dimension i det indre marked.
Nevertheless the sum total of social policy measures fell far short of the ambitions set by the Community and the Member States when they called for action to give real substance to the social dimension of the single market.
Rådet for Den Europæiske Union skal støtte medlemsstaternes indsats med henblik herpå. Til dette formål kan det med kvalificeret flertal fastlægge minimumsforskrifter om forbedring af arbejdsmiljøet, beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, arbejdsvilkårene, information og høring af arbejdstagerne, lige muligheder og ligebehandling af mænd og kvinder på arbejdsmarkedet samt erhvervsmæssig integration.
The Council of the EU will support action by the Member States towards these ends and may, by a qualified majority, adopt directives setting minimum requirements covering improvements in the working environment to protect workers' health and safety, working conditions, workers' information and consultation, equal opportunities for men and women in the labour-market and equality of treatment at work, as well as integration into the labour-market.
På andre områder kan Rådet kun vedtage sådanne minimumsforskrifter med enstemmighed. Her er der tale om social sikring, beskyttelse af arbejdstagerne ved ophævelse af en arbejdskontrakt samt repræsentation af og kollektivt forsvar for arbejdstagernes og arbejdsgivernes interesser, herunder medbestemmelse. stemmelse.
In other areas the Council (social security, protection on the termination of workers' contracts, representation and collective defence of workers' and employers' interests, including co-determination) can approve minimum requirements unanimously .
— lån fra Den Europæiske Investeringsbank, navnlig til forbedring af infrastrukturerne institutioner, procedurer og mekanismer.
In the course of the 1970s structural problems at Community level intensified, notably in the shape of sharply rising unemployment and widening differences in living standards be­tween the regions of the EC.
Det Forenede Kongerige vil ikke lægge de elle­ve andre medlemsstater hindringer i vejen i denne forbindelse. Det deltager ikke i afstem­ningerne og skal ikke gennemføre eller anvende de vedtagne beslutninger i deres egen lovgivning.
The challenge was met, amongst other things, by the crea­tion of the Regional Fund (1975), the intro­duction of more concentrated measures by the Social Fund and an increase in Community loans financed either through the European Investment Bank or directly from the EC budget.Thus by the early 1980s the EC pos­sessed a highly complex and wide­ranging armoury of policy instruments:
Fremtiden vil vise, om denne vej viser sig at være farbar og kan forlene Fællesskabet med den nødvendige troværdighed på det so­cial­ og arbejdsmarkedspolitiske område.
It remains to be seen whether this approach will prove to be sustainable and above all whether it can give the Community the necessary credibility in the area of European social policy.
— lån fra EKSF og NIC (Nouveau Instrument Communautaire = det ny fællesskabs­instrument), navnlig til afhjælpning af strukturkrisen i industrien og i små og mellemstore virksomheder samt til fremme af strukturomlægninger.
• the three Structural Funds (Regional Fund, Social Fund and EAGGF Guidance Section);
■ ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED
■ ECONOMIC AND SOCIAL COHESION
Ved hjælp af disse strukturpolitiske instrumenter kunne de mest påtrængende behov ganske vist opfyldes, men Fællesskabets strukturpolitik var samtidig blevet uoverskuelig.
• special budget funds to promote structures in particular policy areas (fisheries, transport, energy, environment, ECSC funds, Euratom funds);
Målet om økonomisk og social samhørighed var der allerede taget højde for i de første traktater, selv om man dengang ikke brugte dette begreb.
• loans by the European Investment Bank, especially for infrastructure improvements;
Med henblik herpå skal Fællesskabet arbejde for en harmonisk og vedvarende udvikling af økonomien og for øget velstand.
• loans from the ECSC and the NCI (New Community Instrument) mainly for industries hit by structural crises, medium­sized firms and the promotion of restructuring generally.
Til virkeliggørelsen af disse mål rådede man i begyndelsen imidlertid kun over Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Investeringsbank.
While these instruments made it possible to deal with the most urgent needs, the complexity of the Community's structural policy had by this time become a serious handicap.
I 1970'erne øgedes strukturproblemerne i Fællesskabet.
The policy of economic and social solidar­ity in the EC was already set out in the founding Treaties, though not under that name.
Dette gav sig især udslag i stærkt voksende arbejdsløshed og større forskelle mellem levestandarden i de forskellige regioner. Til imødegåelse heraf blev f.eks.
The preamble of the EEC Treaty stated the objectives of ensuring economic and social progress, achieving a constant improvement of living and working condi­tions and reducing differences in prosperity.
Regionalfonden oprettet i 1976, ligesom der blev afsat flere midler til Socialfonden og de fællesskabslån, der blev bevilget enten gennem Den Europæiske Investeringsbank eller direkte via fællesskabsbudgettet.
The Community was assigned the task of pro­moting the harmonious development of eco­nomic activities, continuous and balanced expansion and an accelerated raising of the standard of living.
I begyndelsen af 1980'erne rådede Fællesskabet således over en række komplekse og omfattende strukturpolitiske instrumenter:
The only specific instru­ments originally provided to achieve these goals, however, were the European Social Fund and the European Investment Bank.
Bruttonationalprodukt pr. indbygger i de rigeste og de fattigste regioner i de enkelte medlemsstater i EU
Per capita gross domestic product (GDP) in the richest and poorest regions in the EU Member States
Crafen viser BNP pr. indbygger, udtrykt i købekraftsstandarder.
The chart shows per capita GDP expressed in purchasing power standards.
Tallene fra 1992 skal ses i forhold til EU­gennemsnittet (or alle 15 medlemsstater (= 100).
The 1992 figures are measured against the EU average for the 15 Member States (= 100); thus values above 100 indicate that GDP per head is better than the average, while values below 100 mean that it is below average.
Tallene viser gennemsnittet for det enkelte land og (i den udstrækning landene har oplyst det) for den rigeste og fattigste region i hver medlemsstat.
The chart gives the overall national figure for each country and the figures for the richest and poorest regions in each (where details were supplied).
Navnene på lande og regioner er angivet på de enkelte landes sprog.
The names of regions are shown in the national languages.
Arbejdsløshedsprocenter i en række EU­regioner EU­gennemsnit (10,4%)
Unemployment rates in selected EU regions EU average: 10.4%
Tabellerne illustrerer ved hjælp af to eksempler de store forskelle, der er mellem de fattigste og de rigeste regioner i Unionen.
The charts show two examples of the enormous differences between the poorest and wealthiest regions of the Union.
For at formindske disse forskelle har medlemsstaterne besluttet at foretage en finansiel udligning mellem dem over Unionens budget. Det gøres gennem forskellige fonde, der administreres af Europa­Kommissionen.
To reduce these disparities the Member States decided on a transfer of resources through the EU budget, setting up various Funds administered by the Commission.
De vigtigste er strukturfondene og Samhørighedsfonden.
The most important of these are the Structural Funds and the Cohesion Fund.
Støtten til ugunstigt stillede og tilbagestående regioner og regioner, der er ramt af industrielle forandringer, udgjorde i 1994 lidt over 30% af EU­midlerne (ca. 23 mia. ECU).
In 1994 just over 30% of the EU budget (roughly ECU 23 billion) was earmarked for assistance to poorer, backward regions and areas suffering from industrial decline.
EU's regionalpolitik forfølger fem hovedmål:
The EU's regional policy is geared towards five main objectives: regions, three
Arbejdsløshed (i %), april 1993.
0 5 Unemployment
Under tilskyndelse af Spaniens og Portugals tiltræden af Fællesskabet i 1986 samt af planerne om at etablere et indre marked frem til 1992 blev de forskellige strukturpolitiske instrumenter derfor i fællesakten slået sammen til én fælles politik med titlen »Den økonomiske og sociale samhørighed i EF«.
Reflecting the impact of Spanish and Portuguese accession in 1986 and of the single market project, the Single European Act grouped together the different structural policy instru­ments of the EC under the single policy heading of 'economic and social cohesion'.
EU's indsats foregår i overensstemmelse med subsidiaritets­princippet, hvilket vil sige, at foranstaltningerne skal ses som supplement til lokale, regionale og nationale foranstaltninger.
Action by the EU is governed by the subsidiarity principle, which means it is designed to complement local, regional and national measures.
Der er ingen projekter, der udelukkende finansieres fra »Bruxelles« eller planlægges af Kommissionen alene.
No projects are funded solely by Brussels. Nor are they dreamt up in the Commission's offices there.
Derer mange institutioner, samfundsgrupper og organisationer inddraget i planlægningen.
In fact many bodies, groups and associations are involved in drawing up schemes.
samhørighed defineres ikke i forhold til de finansielle muligheder, men derimod efter dens målsætning.
The policy of economic and social cohesion is not defined in financial terms but in terms of objectives.
Det vil sige, at man helt forlod det tidligere system, hvor de disponible midler blev fordelt efter en nationalitetsnøgle.
This means a complete break with the earlier system, under which the available resources were shared out between countries in accordance with a fixed scale.
Der er fastsat følgende fem prioriterede mål:
There are five priority objectives:
(,') mål nr. 1: fremme af udviklingen af og strukturtilpasningen i tilbagestående regioner
Objective 1 : promoting the development and structural adjustment of regions whose development is lagging behind;
■ MILJØBESKYTTELSE mål nr. 2: omstilling af regioner, grænseregioner eller delregioner (herunder arbejdsmarkeds­områder og byområder), der er alvorligt ramt af tilbagegangen inden for industrien mål nr. 3 og 4: bekæmpelse af langtids­arbejdsløsheden (nr. 3) og fremme af de unges integration på arbejdsmarkedet (nr. 4) mål nr. 5: fremskyndet tilpasning af landbrugsstrukturerne (nr. 5a) og fremme af udviklingen i landdistrikterne (nr. 5b).
Objectives 3 and 4: combating long­term unemployment (Objective 3) and facilitating the integration of young people into working life (Objective 4);
Miljobeskyttelsespolitik nævnes ikke udtrykkeligt i traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab som en opgave, der skal varetages af dette.
Objective 5: speeding up the adjustment of farm structures (Objective 5a) and promoting the development of rural areas (Objective 5b).
Det skyldes forst og fremmest, at farerne for miljøet ved undertegnelsen af Rom­traktaterne i 1957 ikke i samme grad som i dag var almindeligt kendte.
The principal reason for this omission is that the threat to the envi­ronment was far less apparent in 1957, when the Rome Treaties were signed, than today.
Det er imidlertid et karakteristisk kendetegn for Fællesskabet og tillige et bevis for integrationsprocessens dynamik, at institutionen med sine organer og handlingsprogrammer fuldt ud er i stand til at tilpasse sig tidens og samfundets ændrede behov.
It is, however, characteristic of the Community — and clear evidence of the dynamic force of integration — that it has been able to adapt its range of policy instruments to suit the changing needs of the times and society.
De vigtigste instrumenter til gennemførelsen af politikken for økonomisk og social sam­hørighed er de tre strukturfonde, der i 1 994 blev suppleret med en Samhørighedsfond:
The main instruments for achieving econo­mic and social cohesion are the three Structural Funds, plus the Cohesion Fund that was set up in 1994:
— Regionalfonden, der skal bidrage til at afhjælpe de regionale forskelle i Fællesskabet
• the Regional Fund was established with the aim of helping to reduce regional differences in the EU;
Det første skridt til Fællesskabets miljø­ og forbrugerbeskyttelsespolitik blev taget på stats­ og regeringschefernes topmode i Paris i 1972.
The Community's environment and con­sumer protection policy was launched at the Paris Summit in 1972, when EC leaders declared protection of the environment and the consumer to be one of the Community's most important and pressing concerns and cal­led for the preparation of action programmes to set such a policy in motion.
Beskyttelse af miljoet blev erklæret for et af Fællesskabets vigtigste og mest presserende anliggender, og Fællesskabets institutioner blev opfordret til at udarbejde handlingsprogrammer foren miljobeskyttelsespolitik.
The Commission responded by drawing up a series of detailed and comprehensive programmes which have since been steadily refined and expanded.
Kommissionen har fulgt denne henstilling, i og med at den har udarbejdet handlingsprogrammer, der derefter stadig er blevet forbedret og udvidet.
• the Social Fund seeks to improve employ­ment opportunities and promote the geo­graphical and professional mobility of workers in the EU;