natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efter dette system kan et hvilket som helst barn gå i en hvilken som helst skole, og skolerne skal indrettes på en sådan måde, at de kan tage imod børn, hvis for ældre har valgt dem.
By this, any child can go to any school and adjustments are made to schools to accommodate children whose parents have chosen them.
(Belgien frembyder det klareste eksempel herpå inden for Fællesskabet.
(Belgium provides the clearest example of this in the Community.
De offentlige skoler kan ikke afslå forældrenes ansøgninger, men ef ter at forældrene har truffet deres valg i september, kan de ikke skifte skole, medmindre de flytter).
State schools cannot refuse parental requests, but once choice has been made in September parents cannot change unless they move house).
2) Valg, der er betinget af ledige pladser
Filling-the-gaps choice
Efter dette system kan forældre kun få deres ønske op fyldt, hvis der er en ledig plads på det pågældende niveau i den foretrukne skole.
By this system, parents may only have their choice granted if a vacancy occurs at the appropriate level in the preferred school.
(Dette gælder for Det for enede Kongerige, skønt der er stor forskel på, hvil ken metode der anvendes, og der er en tendens til, at der foretages en prioritering af forældre, der konkurrerer om pladserne, på grundlag af bopæl i nærheden af skolen, at barnets søskende allerede går i skolen, hvilke transportmuligheder der er, osv.)
(This applies in the United Kingdom, though there is much variation of method in its application and priorities between competing parents tend to be made on the basis of proximity to school, siblings already at a school, availability of transport, etc.)
3) Valg ved overgang fra et skoletrin til et andet
(iii) Choice at transfer-stages
Under disse ordninger har forældrene mulighed for at vælge skole, når barnet indskrives i primærskolen, når eleven overføres fra primærskole til sekundærskole, eller på et andet tidspunkt for en undervisningsmæssig overgang som f. eks. ved afslutningen af de før ste 2 år i sekundærskole.
These schemes allow parental choice when entering primary schools, at the stage of transfer from primary to secondary school or at some other point of educational transition as, for instance, at the end of the first 2 years in secondary school.
(Det vigtigste stadium, hvor der kan foretages et valg af skole i Forbundsrepublikken Tyskland, er ved overgangen fra primærtil sekundærskole (66)).
(The most important stage of choice in the Federal Republic of Germany is at transfer from primary to secondary schooling [66 3).
4) Valg, der afhænger af undervisningsmyndighedens skøn
Choice at the discretion of the education authority
Ved denne metode undgår man at opstille en regel, der gælder for hele landet, men man tillader forældrene at indgive en ansøgning til deres lokale undervis ningsmyndighed, som træffer den endelige afgørelse (eksempelvis i Danmark og primærskolerne i Luxembourg; hvis en familie i Luxembourg ansøger om at få deres barn indskrevet i en skole i nogen afstand fra for ældrenes bopæl, skal de påvise, at der findes en eller anden person, som f.eks. bedsteforældre, i det valgte område, som vil tage ansvaret for barnet).
This approach avoids laying down a national rule but allows parents to appeal locally to their education authority with whom the decision rests. (For instance Denmark [67 3 and Luxembourg primary schools; if a Luxembourg family applies for a school at a distance from the child's home the parents must demonstrate that there is someone, such as a grandparent, in the selected area who will take responsibility).
Der anvendes normalt en opdeling i zoner i forbindelse med for delingen af børnene på skolerne, og den bringes i et vist om fang i anvendelse i alle EF-lande. I Frankrig har hver enkelt skole et opland i henhold til et skoledistirktskort', og nogle
Zoning is the normal method of allocation of children to schools and it is applied to some degree in all EEC countries.
I nogle lande som f.eks. Frankrig kan spørgsmålet om forældre nes frie skolevalg synes irrelevant, eftersom alle skoler un derviser efter samme undervisningsplan, og hele lærerstaben (teoretisk set) er i besiddelse af samme faglige kvalifikationer.
In some countries, such as France, the issue of choice of school may seem unimportant since each school is providing the same curriculum and (in theory) all staff are equally qualified.
Imidlertid kan forskelle i kvaliteten af lærere og skole ledere, skolebygninger, undervisningsudstyr, skolens ånd og elevgruppens sammensætning resultere i reelle forskelle i karakteren af skolerne, ligesom skolens størrelse alene kan spil le ind.
How ever differences in the quality of teachers and headteachers, buildings, equipment, morale and the nature of the pupil intake may result in real differences in the nature of the schools, as may sheer size.
I lande som f.eks. Det forenede Kongerige, hvor der kan v.ære forskelle mellem de enkelte myndigheder og de enkelte skoler med hensyn til undervisningens indhold og undervisnings metoderne, de til rådighed stående specialist faciliteter, så som skolepsykologer og skolevejledere, opdelingen i klasser (sortering og differentiering af eleverne efter evner eller udelte klasser, osv.) får argumentet for forældrenes frie sko levalg ny næring.
In countries such as the United Kingdom where there can be variation from authority to authority and from school to school in what is taught and how it is taught, specialist facilities available, academic structures (streaming, setting, banding, mixed-ability classes, etc.) and public examinations taken, the argument for parental choice of school becomes particularly strong.
De vigtigste argumenter for forældrenes frie skolevalg kan f.eks- være følgende:
The main arguments in favour of parental choice of school may be the following:
1) Forældrene har ansvaret for deres barns undervisning og bør være i stand til at øve indflydelse på karakteren af den.
Parents are responsible for their child's education and should therefore be able to influence its nature.
Det frie skolevalg bidrager hertil.
Choice assists that.
2) Det er undertiden et spørgsmål om trosfrihed.
Religious freedom is sometimes involved.
3) Det er påvist, at et barns udbytte af skolegangen af hænger af, i hvilket omfang det støttes af forældrene (jf. kapitel F.2 nedenfor).
(iii) There is evidence that how a child achieves in school is influenced by the degree of parental support (see section F.2 below).
Forældre viir.formentlig være mere tilbøjelige til at give en skole, som de selv har valgt, deres støtte, således at det frie skolevalg vil kunne øve indflydelse på et barns udbytte af undervis ningen.
Parents will presumably be more supportive of a school which they have chosen, so choice could influence a child's attainment.
4) Børn i ugunstigt stillede områder og slumkvarterer kan få mulighed for at gå i middelklassens skoler i middel klassens boligkvarterer.
Children in disadvantaged areas and slums can have the opportunity to attend middleclass schools in middleclass areas.
Opdeling i zoner kan skabe ghetto-skoler.
Zoning could create ghetto schools.
5) I ugunstigt stillede områder og slumkvarterer er det nødvendigt, at voksne mennesker påtager sig ledelsesopgaver.
Choice is inconvenient to administer.
6) Ved et frit skolevalg råder markedskræfterne, og skoler ne stilles til ansvar for kvaliteten af deres undervis ning.
(iii) Choice systems tend to be more expensive since they in volve the cost of mobile classrooms and extra administrative work.
8) Det frie skolevalg giver variation og sætter hver skole i stand til at udvikle særlige undervisningselementer, der enten ikke omfattes af undervisningsplanen eller er af social karakter.
Choice encourages variety of educational provision and therefore works against (though it does not destroy) the idea of a common curriculum.
De vigtigste argumenter imod forældrenes frie skolevalg er følgende gende
Choice tends to result in a concentration of migrant workers' children in the same school and the avoidance of that school by other families.
1) Upopulære skoler vil blive demoraliseret ved tab af elever. ver.
Teachers dislike choice schemes since they increase the likelihood of being moved from one school to another.
2) Det frie skolevalg er vanskeligt at administrere .
(vii) Constant movement between schools may be unsettling for the child.
3) Der er en tendens til, at systemer med frit skolevalg er mere udgiftskrævende, eftersom der er ekstraordinære udgifter til mobile klasseværelser og øget administrativt arbejde.
Parental ignorance is therefore a weak argument for preventing choice, except in those systems where professional assessment is made and professional advice can be given to parents, as happens in Germany at transition from primary to secondary schooling.
4) Det frie skolevalg medfører en større variation i under visningstilbuddene og modarbejder derfor (selv om det ikke helt gør det af med) tanken om en fælles undervis ningsplan.
However middleclass families already gain opportunity by buying houses in the zones of popular schools and a choice system gives that opportunity to all families.
5) Der er en tendens til, at det frie skolevalg medfører en koncentration af børn af vandrende arbejdstagere i samme skole, med det resultat, at andre familier undgår denne skole.
It is often predicted that choice schemes would result in uncontrollable move ments between schools. Yet the evidence indicates that proportions choosing schools beyond their area are small Ü6 93 and if there were a substantial movement from one school to another it would indicate a situation deserving investigation by the education authority.
7) Det at barnet ustandselig er på vandring mellem skoler ne, kan føre til, at éet har svært ved at finde sig til rette.
The Kent education authority in England considered introducing a voucher scheme. However, vouchers increase administration and choice schemes can be introduced without them.
Man hører undertiden det argument, at forældrene ikke er i be siddelse af den nødvendige viden for at kunne foretage en kvalificeret bedømmelse af, hvorvidt en bestemt skole er hensigtsmæssig for deres barn.
The more standardised the schooling is, the fewer the arguments for choice; the more variation between schools there is, the greater is the obligation to grant choice to parents who are responsible for their child's education.
Bortset fra den nedladende holding , der ligger til grund for en sådan antagelse, ses der fuldstændig bort fra den kendsgerning, at hvis alle skoler er professionelle og er undergivet statens tilsyn, må de nødvendigvis være egnede til at tage sig af barnet, og det er således ikke muligt for forældrene at træffe en"forkert"afgøreise.
Thus, since German secondary schools vary in character, the established choice systems on transfer from primary to secondary school, which is accompanied by careful guidance of parents by teachers, are appropriate.
Desuden foretages fordelingen af børnene på de enkelte skoler ofte af administratorer, der overhovedet ikke kender barnet, og som derfor ikke kan opfylde forudsætningerne for at bedømme barnets behov.
Curricular variations between schools in Britain (even between comprehensive schools) similarly justify choice, and since there is no clearly established "right way" to teach or "correct" curriculum it may be argued that both variation and choice are defensible.
At påberåbe sig forældrenes uvidenhed er derfor et svagt argument for at afskaffe det frie skolevalg, med undtagelse af de systemer, hvor der foreligger en professionel vurdering, og hvor forældrene kan rådføre sig med professionelle pædagoger, således som det er tilfældet i Forbundsrepublikken Tyskland ved overgangen fra primær- til sekundærskole.
Knowledge that parental support has an educational impact reinforces the argument. Yet the fundamental arguments for choice must remain those of parental responsibility for the child's education and liberty of conscience,
Der bliver også fremført det argument, at systemer med frit skolevalg favoriserer middelklassefaminier, der ved, hvordan de skal anvende systemet til deres barns fordel.
Parental responsibility, parental support and liberty of conscience provide the main arguments for choices within schools also.
Middelklassefamilier befinder sig imidlertid allerede i en fordelagtig position på grund af, at de kan købe huse i zoner med populære skoler, og et system med frit skolevalg giver alle familier den ne chance.
The commonest curricular choice given within schools is the right of parents to withdraw children from religious instruction or to have the type of religious instruction which they favour.
Man hører ofte den forudsigelse, at ordninger med frit skolevalg vil resultere i ukontrollable flytninger mellem skolerne.
Similarly, parents are usually consulted in regard to course options in secondary school.
Det foreliggende materiale tyder imidlertid på, at de forældre, der vælger skoler uden for deres område, kun ud gør nogle få procent (69) , og hvis der i væsentligt omfang skete flytninger fra en skole til en anden, ville dette blot afsløre < at der her var tale om forhold, som undervisningsmyndighederne burde kigge nærmere på. Administrationen af ordninger vedrørende forældrenes frie skole valg kan foregå ved hjælp af værdikuponer» som familierne får ud leveret af skolen, som har en pålydende værdi, og som kan anvendes til at "betale" for et års undervisning for et barn i den skole, som forældrene har valgt. Man kan også have en særlig ordning, hvor staten giver værdikuponer med en højere værdi til mindrebemidlede familier og således gør det mere attraktivt for skolerne at acceptere dem.
In France, for instance, parents are consulted at the end of the bycle d'observation' and the end of the 'cycle d'orientation' and they have the right to appeal against the decision of the Class Council which makes initial allocation to courses; not only do government pamphlets provide advice for parents at these stages, but families can also seek guidance from the school and from bodies such as L'Ecole des Parents et des Educateurs.
Undervisningsmyndighederne i Kent i England overvejede at indføre en ordning med værdikuponer.
Choice of courses of study is made by parents at the upper levels of the German Realschule and Gymnasium.
De kræver imidlertid øget administration, og ordninger med frit skolevalg kan indføres uden dem.
In Luxembourg each child is assessed after one year at secondary school, but if teachers recommend that a child should go to a different type of secondary school parents can prevent implementation of the move.
Jo mere standardiseret skoleundervisningen er, jo færre argumenter har man for frit skolevalg; jo mere variation der er mellem de enkelte skoler, jo større er forpligtelsen til at give forældre, der er ansvarlige for deres barns undervisning, mulighed for frit valg.
In Denmark the law guarantees parental choice of optional courses but requires that there be prior consultation between parents, teachers and the pupil in question, and that decision whether to take a public examination rests with the pupil; parents decide whether a child shall continue into the 10th year at the basic school, that is, one year past the compulsory schooling age.
Eftersom de tyske sekundærskoler er af meget forskellig karakter, er de etablerede systemer med frit skolevalg ved overgangen fra primærskole til sekundærskole, ved hvilken der gives forældrene en omhyggelig vejledning af lærerne,derfor særdeles hensigtsmæssige.
However in some countries (e.g. Italy) curricula are so standardised that parental choice is limited and it is even possible to find examples of territories (for instance Scotland) where a variety of courses may exist but there is no obligation to consult parents, let alone grant them choice [703.
Variationerne i un dervisningsplanerne mellem skolerne i Det forenede Kongerige (selv mellem comprehensive schools'* (udelte skoler) ) er
Where pupils are streamed according to ability groups it is sometimes possible for parents to decide which stream their child should enter [713 and parental permission may be required for repeating a year [723, but more commonly it is the teachers'
I nogle lande (f.eks.
views which prevail in these matters.
Jeg kender ikke nogen tilfælde, hvor forældrene afgør, hvilke lærere der skal undervise deres barn, og kun et tilfælde, hvor en skole gav forældrene valget mellem forskellige undervisningsmetoder (73). Der er tilsyneladende
I know of no case where the parents decide which staff should teach their child and only one case where a school gave parents the choice of teaching methods [733.
et behov for yderligere forskning i spørgsmålet om, hvorledes forældre og elever kan få større valgmuligheder på baggrund af deres erfaringer inden for den enkelte skole.
There would appear to be a need for more research into ways in which parents and pupils could have a greater range of choice in relation to inschool experiences.
Kontakt mellem forældre og lærere
PARENT-TEACHER CONTACTS
I almindelighed er undervisningen af barnet i EF-landene ikke noget, der foregår i samarbejde mellem forældre og lærere. Lære processen i hjemmet og læreprocessen i skolen er separate aktiiteter.
Generally the education of the European child is not an act of partnership between parents and teachers.
Der er kontakt mellem de voksne, der har ansvaret for hver proces, men ikke initiativer, der er planlagt i fælles skab, og som gensidigt støtter hinanden.
There is contact be tween the adults responsible for each but not jointly-planned, mutually-supporting action.
Så længe skolerne er organiseret på den måde, de er ne, er ut samarbejde mellem for ældre og lærere måske et svært opnåeligt ideal, og man kunne passende stille det spørgsmål: hvorledes og i hvilket omfang kan vi bevæge os henimod dette ideal inden for acceptable budgetrammer?
With schools organised the way they are, parentteacher partnership may be a difficult ideal to pursue and the appropriate questions may be : how and to what extent can we move towards that ideal within the bounds of acceptable cost?
Hvad der er praktisk gennemførligt er næppe på høj de med, hvad der er pædagogisk ønskeligt, men der er meget, der tyder på, at det er muligt at gennemføre meningsfulde ændringer.
What is practicable may fall short of what is educationally desirable, but it does seem that worthwhile action is possible.
Problemet er af styrelsesmæssig karakter.
The problem is one of management.
Der hersker almindelig enighed blandt pædagogiske forskere om, at samarbejdet mellem forældre og lærere er af stor værdi for barnets undervisningsmæssige fremskridt, og jeg vender atter tilbage til det indsamlede forskningsmateriale i kapitel F nedenfor.
There is consensus among educational researchers that parentteacher partnership is desirable for the educational advance of the child and I return to the evidence in section F below.
Eksempelvis siger professor Marjoribanks i slutningen af sin oversigt over forskningsarbejdet i Amerika, Det forenede Kon gerige og Australien, at børns indlæringsmiljø vil blive gunstigere, når forældre og lærere arbejder som samarbejdspartnere ved indlæringsprocessen (74).
For instance, concluding his survey of research in America, Britain and Australia, Professor Marjoribanks states "Environments for children's learning will become more favourable when parents and teachers act as partners in the learning process" [743.
De, der er interesseret i, at der skabes lighed med hensyn til udnyttelse af samfundets undervis ningstilbud, har i særlig grad haft blik for behovet for at ind drage forældrene i de dårligst stillede familier i skoleundervisningsprocessen, men praktiske problemer med hensyn til tid og omkostninger har lagt sig hindrende i vejen, og det er muligvis "en misforståelse at betragte lærerstaben som bestående af missionæraspiranter, der blot venter på en anledning til at stimulere forældrenes interesse og bidrage til, at arbejder børn får større udbytte af undervisningen" (75).
Those concerned with equality of educational opportunity have especially seen the need to draw parents of disadvantaged families into the schooling process, but practical problems of time and cost intervene and it may be "a misconception to regard the teaching force as composed of would-be missionaries awaiting a lead to stimulate parental interest and raise levels of working-class attainment" [753.
Det forsknings materiale, der er indsamlet ved undersøgelser af, hvad der sker i praksis, tyder på, at der, medmindre der træffes særlige for anstaltninger, er en tendens til, at samarbejdet forsømmes af både forældre og lærere af mange forskellige årsager (76) , og at dette endog kan ske, når der kræves samarbejde i en centraliseret undervinsingsplan, men der ikke gøres tilstrækkeligt på lokalt plan for at stimulere et sådant samarbejde.
Evidence from studies of what happens in practice suggests that unless special steps are taken, liaison will tend to be neglected by both parents and teachers for a variety of reasons [76 3 and that this can happen even when a centralised curriculum requires cooperation but insufficient local action is taken to stimulate it.
Niléhn i Sverige beretter, at"samarbejdet på mange punkter ikke fungerer i overensstemmelse med de retningslinier, der er opstillet i un dervisningsplanen, der forudsætter et snævert samarbejde mellem hjem og skole" (77).
Niléhn in Sweden reports "that cooperation on many points does not function in accordance with the guidelines drawn up in the curriculum where close cooperation between the home and the school is presupposed" [773.
Der er med held blevet afprøvet nogle metoder i praksis, men de kræver en inspireret ledelse ,og sko lerne må være villige til at tage initiativet.
Some practical techniques have been tried successfully, but they require imaginative leadership and schools must show themselves willing to take the initiative.
Skolelederne i de 1 744 sko ler, der deltog i vor spørgeskemaundersøgelse, skønnede,at den typiske familie gennemsnitligt besøger skolen 2\ gange om året for at drøfte barnets undervisning, modtager 1^ brev fra skolen, ringer til skolen 2 gange og bliver selv ringet op af skolen 1^ gang om året.
family visits the school to discuss the child's education 2J times a year on average, receives 1i letters a year from the school, makes 2 telephone calls to the school and receives 1j from the school a year.
Forældrene modtager gennemsnitligt 2\ skriftlige meddelelser om deres barns faglige standpunkter om året, ofte udtrykt i standpunktskarakterer eller prøvekarakterer i stedet for udtalelserfra lærernes side (jf. B.5 nedenfor).
Parents receive an average of 3i written reports a year on their child's progress, often expressed in grades or marks rather than comments (see B.5 below).
Udover disse kontakter, der specifikt vedrører ét barn,har for ældrene nogle bindeled til skolen med hensyn til aktiviteter, som eleven ofte deltager i i sin klasse.
Besides these contacts which refer specifically to one child, parents have some links with the school in regard to activities which the pupil will experience in his class.
Der afholdes gennemsnit ligt 2 klassemøder om året, hvor forældrene deltager.
On average 2 class meetings a year are available to parents.