natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Udviklingen i den offentlige gæld er derfor et afgørende kriterium for at kunne vurdere kursen i budgetpolitikken, og en formindskelse af den offentlige gælds andel af BNP kan endog i visse tilfælde blive et af målene i den finansielle strategi på mellemlang sigt, f.eks. for at reducere rentebyrden på budgettet og for at øge de finansielle ressourcer til private investeringer.
The public debt data assembled in the table are normally consolidated at the level of the public sector definition used, so that financial transactions between sub-sectors of general government are consolidated out.
På baggrund af disse problemer og den usikkerhed, der følger heraf, er det imidlertid nødvendigt så vidt muligt at tage hensyn hertil for at kunne vurdere udsigterne på længere sigt for »de strukturelle budgetproblemer«.
Thus the public debt series for general government in Denmark and Luxembourg take into account the considerable financial assets held by the social security funds.
Nedenfor gives en illustration af disse tilpasninger og i særdeleshed af problemernes størrelse.
However, the consolidation of financial assets and liabilities does not apply to the shares and physical asssets
') Definitionen af offentlige myndigheder omfatter i dette afsnit centralbanken.
A trend change in public debt as a proportion of GDP necessarily implies a corresponding change in the structure of the financial assets (or liabilities) of households, enterprises or the rest of the world.
De foreliggende data er af en sådan karakter, at det ikke er let at opstille konsoliderede konti for den således definerede udvidede sektor.
The development of the public debt is thus an essential element in any appreciation of the budgetary policy stance.
Nærværende kvantitative opstilling skal derfor betragtes som en tentativ metode.
A fall in the debt/GDP ratio may even be a target of mediumterm financial strategy, for
Finanspolitik det andet olieprischok, mens 1,3 points snarere må tilskrives aktivitetsafmatningen i 1982 og 1983.
example to reduce interest charges in the government accounts and to increase the financial resources available for private investment.
En delvis korrektion, hvor der kun tages hensyn til virkningen af aktivitetstilbage­gangen i 1982 og 1983, ville således reducere det offentlige finansieringsbehov fra 5,4 % af BNP til 4,1 %, mens en samlet korrektion, hvor der også tages hensyn til virkningen af aktivitetstilbageslaget i 1981, ville reducere underskuddet til 2,8 % af BNP (jf. tabel 5.7).
(iii) Third, the fact that a budget deficit is partly financed by the issue of fiduciary money has to be taken into account. Monetary financing via an increase in the monetary base constitutes—in the form of seignorage—an invisible receipt for the public authorities which permits them to cover part of their borrowing without issuing interestbearing public debt.
Da den offentlige gæld ved begyndelsen af 1983 udgjorde 43,4% af BNP og den nominelle BNP­vækst i 1983 lå på 6,9 %, kan det budgetunderskud, der svarer til en oprethol­delse af den offentlige gæld i forhold til BNP, anslås til 3,0 % (0,434 x 0,069).
The statistical passage from the budget deficit on harmo­nized definitions (i.e., net lending or borrowing of general government on a national accounts basis) as a percentage of GDP on the one hand to an estimate of the change in interestbearing net public debt as a proportion of GDP on the other hand involves several adjustments, as is shown in Table 5.7 for the Community as a whole: '
Disse tal for EF under et dækker imidlertid over meget forskellige situationer medlemsstater­ne imellem, idet det budgetunderskud, der svarer til en opretholdelse af et konstant forhold mellem den offentlige gæld og BNP, ligger mellem ca. 1,5 % af BNP for Tyskland og Frankrig og ca. 10 % for Grækenland, Irland og Italien.
(i) First, the cyclical situation has to be taken into account : in a recession, receipts increase at less than their trend rate and certain items of expenditure (particularly unemployment benefits) are temporarily swelled.
Ovenstående analyse af budgetsaldoen bygger på begrebet »det offentliges finansieringsbehov«, som repræsenterer sektorens finansielle opsparing inden for rammerne af nationalregnskabsbogholderiet. Dette budgetsaldobegreb omfatter kun det offentliges faste investeringer samt kapitaltransaktioner, men ikke de kapitaltransaktioner, der som modpost indebærer, at der opstår finansielle aktiver såsom lån, forskud og kapitalinteresser. Det drejer sig imidlertid i et vist omfang om støttetransaktioner, der ligner kapitaloverførsler uden en reel modydelse med hensyn til finansielle aktiver med et sikkert renteafkast.
(iv) Fourth, exchequer operations in most of the Member States involve a number of transactions 'below the line' of net lending or borrowing.
I andre tilfælde er der derimod tale om enten lånetransaktioner (f.eks. byggelån), som traditionelt finansieres af de offentlige myndigheder, eller om erhvervelse af realaktiver i virksom­hessektoren med henblik på at forfølge visse industripolitiske målsætninger eller med henblik på at fortsætte udbygningen af den offentlige sektor.
(ii) Second, it is necessary, simply in accounting terms, to take into account the effect of the increase in the denominator (nominal GDP) on the ratio in question. Growth in nominal GDP reduces the public debt/GDP ratio either through an inflation-induced reduction in the real value of the debt or through growth in the volume of
I nogle tilfælde (denationaliseringer) kan saldoen for disse transaktioner i øvrigt blive positiv, hvilket således giver statskassen mulighed for at dække en del af finansieringsbehovet med salg af realaktiver.
(v) Finally, the accounting movement from the budget balance to public debt involves transactions which do not normally appear in the current accounts.
Den relative betydning af denne kategori af transaktioner varierer voldsomt fra den ene medlemsstat til den anden, ofte som følge af institutionelle forskelle med hensyn til finansierings­kredsløbene, idet de spiller en stor rolle i Belgien (2,4 % af BNP i 1983), Italien (3,5 %), Luxembourg (3,8 %), Nederlan­dene (2,0%) og Det forenede Kongerige (1,0%), men praktisk taget er uden betydning i Tyskland og Irland (der foreligger ikke oplysninger for Danmark, Grækenland og Frankrig).
The question concerns the revaluation of public debt arising from, for example, indexation or from the effect of exchangerate movements on the domestic-currency value of debt issued in foreign currency.
Ændringen i pengebasen er for de offentlige myndigheder en implicit indtægtskilde takket være den nominelle monetære finansiering.
The argument of this section should in principle refer to a consolidated public sector defined to include the central bank as well as general government.
Hvis man kun medregner seddelomløbet (der ikke indebærer større statistiske definitionsproblemer), svarer pengebasen omtrentlig til 6 % af BNP i gennemsnit for Fællesskabet; en vækst på 6,9 % i det nominelle BNP skulle altså medføre en stigning i pengebasen på omkring 0,4 % af BNP, der kan betragtes som en finansieringskilde for budgettet på samme måde som skatteindtægterne.
Unfortunately, available data do not easily permit the construction of consolidated accounts for a sector thus defined. In consequence, the quantification which follows in this section should be regarded as a first outline within this approach.
Årsagerne til ændringerne ') i budgetunderskuddene, EF og medlemsstaterne, 1981­1984
Components of change ' in budget deficits, EC and Member States, 198184
­aktisk ændring
Actual change
Residualændring
Residua] change
Virkning af ændringer i den økonomiske aktivitet
Effect of change in net interest payments
Virk ning af ændringer i ncttorentebctalingerne
Effect of cl lange in activity
Et plustegn betyder et fald i det offentliges finansieringsbehov, et minustegn betyder en stigning.
A plus sign indicates a reduction in general government borrowing requirement, a minus sign indicates an increase. Estimates.
4) Inkl. virkningen af ændringerne i net loren tebeta ungerne. Kilde: Kommissionens tjenestegrene.
4Including the effect of net interest payments.
Økonomisk årsberetning 19831984
Annual Economic Review 1983-84 despite these problems and the uncertainties which result from them, it seems indispensable to take them into account as far as possible, with a view to making a judgement on the mediumterm prospects with respect to 'structural budgetary problems'.
Det offentliges finansieringsevne eller -behov hov
Net lending or borrowing of general government
Korrektion af virkningen af cykliske fluktuationer tuationer
Correction for effect of cyclical fluctu­ations
Udover den offentlige sektors finansiering af erhvervelse af realaktiver eller finansielle aktiver kan den offentlige bruttogæld influeres af korrektioner af gældens hovedstol på grund af f.eks. indeksering eller på grund af en ændring af værdien i national valuta af den del af den offentlige gæld, der er udtrykt i udenlandsk valuta.
The change in the monetary base constitutes a source of implicit revenue to the government, through nominal monetary financing.
Endelig kan der opstå en statistisk forskel mellem den offentlige sektors nettofinansieringsbehov og ændringen i den offentlige gæld, såfremt staten optager lån i udlandet for at øge centralbankens valutareserver.
Including only notes in circulation (for which statistical problems are relatively unimportant), the monetary base amounts to approximately 6% of GDP on averge for the Community.
Statens monetære bruttogæld stiger med lånebeløbet, men den samlede offentlige sektors nettogæld, inkl. centralbanken, ændres ikke ved denne transaktion. Virkningen af disse faktorer kendes ikke direkte.
Nominal GDP growth of 6,9% should thus entail a rise in the monetary base equivalent to about 0,4% of GDP, showing that it should be considered as a source of budget financing on a par with tax receipts.
Virkning af væksten i det nominelle BNP på forholdet offentlig gæld/BNP
Effect of nominal GDP growth on public debt/GDP ratio
Lån, forskud, kapitalinteresser
Loans, advances and participations
Udviklingstendensen i den offentlige gæld i %afBNP6 = - (1 + 2 + 3 + 4 + 5)
Trend development of public debt as % of GDP 6 = — (1 + 2 + 3 + 4 + 5)
Kilde: Kommissionens skøn. Anm.: Med hensyn til beregningsmetode henvises til teksten.
Source: Estimates of Commission services.
De vigtigste finanspolitiske foranstaltninger, der er iværksat i medlemsstaterne, og som har konsekvenser for finansårene 1983 og 1984
Main budgetary policy measures in Member States affecting the financiai years 1983 and 1984
DKR (12,7 % af BNP) på grund affaldende stigning i priser og arbejdsløshed og som følge af rentefaldet og øgede skatteindtægter.
On payments, is likely to be smaller than in 1982. In the first half of 1983, the Minister of Finance estimated that the deficit could be brought down to DKR 64 400 million (12,7% of GDP) through slower rises in prices and unemployment, lower interest rates and increased tax receipts.
Ifølge Kommissionens skøn kan den offentlige sektors nettofinansieringsbehov udgøre 10,3% af BNP i 1983 mod 12,3% i 1982.
On Commission estimates, the net public sector borrowing requirement could amount to 10,3% of GDP in 1983, compared with 12,3% in 1982.
I midten af august fremlagde regeringen sit finanslovforslag for finansåret 1984, der skulle resultere i en formindskelse af underskuddet på drifts-, anlægs- og udlånsbudgettet til 59,3 miai 1984 (dvs. 10,9 % af BNP mod 12,4% i 1983).
In mid-August the government presented its draft budget for 1984. This reduced the target for the 1984 current deficit to DKR 59 300 million (10,9% of GDP, against 12,4% in 1983).
Udgifterne forventes at vokse med 1,7 % takket være væsentlige budgetnedskæringer og indtægterne med 8,5 %.
Expenditure was to rise by 1,7% because of major budget cuts, and receipts were to rise by 8,5%.
Statens nettofinansieringsbehov anslået til 443 mia. Den 29. oktober vedtog regeringen en række skatteforanstaltninger, bl.a. en ændring af beregningen af den skattepligtige indkomst for husholdninger, der kun har en erhvervsindkomst, og indførelse af en ny mellemliggende momssats på 19 % for hovedparten af de varer og tjenesteydelser, der hidtil var blevet beskattet med 17 %, medens andre varer og tjenester blev hårdere beskattet.
29 October, the government adopted a series of tax measures, in particular a change in the method of calculating the taxable income of households with only one source of earned income, and the introduction of a new intermediate VAT rate of 19% for most goods and services previously taxed at 17% whilst other goods and services were taxed more heavily.
Denne sidstnævnte foranstaltning forventedes at indbringe yderligere 15 mia på årsbasis.
This last measure was expected to bring in additional revenue amounting to BFR 15 000 million in a full year.
I marts 1983 konstaterede regeringen, at budgetunderskuddet på basis af den seneste udvikling ville overstige det oprindeligt anslåede underskud med 52,4 mia. For at reducere dette beløb besluttede myndighederne den 12. marts at nedskære udgifterne med 39,4 mia (bl.a. ved at udskyde betalingen af de offentligt ansattes nytårsgratiale) og øge indtægterne (forhøjelse af socialsikringsbidragene, foranstaltninger mod kumulering af arbejdsløshedsunderstøttelse og indkomster i husholdninger med nettoindkomster på 750 000 BFR pr. år, forhøjelse af punktafgifterne på visse olieprodukter).
In March 1983, the government noted that, on the basis of recent developments, the budget deficit would overshoot the original estimate by BFR 52 400 million. In order to mop up this sum, the authorities decided on 12 March to reduce expenditure by BFR 39 400 million, principally by deferring payment of the end-of-year bonus to public servants, and to increase revenue by raising social security contributions, by introducing measures to discourage house holds with a net annual income of BFR 750 000 francs from combining unemployment benefit or income, and by increasing excise duty on certain oil products.
Den 22. juni besluttede regeringen at videreføre momsnedsættelsen til 6 % inden for byggeriet frem til udgangen af 1985 for at stimulere denne sektor.
On 22 June, the government decided to extend the reduced VAT rate of 6% on construction until the end of 1985, in order to boost this sector.
Ifølge Kommissionens tjenestegrene anslås det offentliges nettofinansieringsbehov at udgøre 14,6 % af BNP i 1983 mod 14,8 % i 1982.
According to the Commission, the net borrowing requirement of general government could amount to 14,6% of GDP in 1983, compared with 14,8% in 1982.
Hovedlinjerne i budgetforslaget for 1984 blev fremlagt den 1. august.
The main features of the preliminary draft budget for 1984 were presented at the beginning of August. On
Regeringen fastsatte definitivt de bebudede foranstaltninger den 30. september og fremsatte den 3. oktober sit budgetforslag for 1984.
30 September the government confirmed the measures announced and on 3 October it tabled its draft budget for 1984.
Der opereredes med en række besparelser, bl.a. for offentligt ansatte, samt en forhøjelse af kuponskatten og af socialsikringsbidragene (herunder en del med virkning fra 1.10 1983).
A number of economies, notably in the public service, were envisaged, as well as an increase in the withholding tax on interest and in social security contributions (part of which was to take effect on 1 October 1983).
De løbende indtægter skønnes at vokse med 8 % i 1984 i forhold til det reviderede budget for 1983 og udgifterne med 5,5 %.
The increase in current receipts (in comparison with the revised 1983 budget) was put at 8% for 1984 and that in expenditure at 5,5%.
Nettofinansieringsbehovet på kassebasis skønnes at beløbe sig til 507,4 mia BFR i 1984, dvs. 11,3% af BNP, mod 530,9 mia (12,7% af BNP) i 1983.
The net borrowing requirement, on a cash basis, is put at BFR 507 400 million in 1984 (11,3% of GDP), against BFR 530 900 million (12,7%) in 1983.
I Forbundsrepublikken Tyskland forelagde den nye regering den 27. oktober 1982 sit finanslovforslag for 1983.
In the Federal Republic of Germany, the new government presented its draft budget for 1983 on 27 October 1982.
De samlede udgifter på forbundsbudgettet blev anslået til 253,4 mia DM og underskuddet til 41,5 mia. Det budget, der blev vedtaget af forbundsdagen i midten af december, indeholdt udgifter på 253,2 mia med et underskud på 40,9 mia. Budgettet indebar en række besparelser på navnlig det sociale område samt investeringsfremmende foranstaltninger.
Total federal government expenditure was put at DM 253 400 million and the deficit at DM 41 500 million. The budget adopted by parliament in mid-December fixed expenditure at DM 253 200 million and the deficit at DM 40 900 million, and provided for certain cutbacks, particularly in the area of social expenditure, and measures to encourage investment.
Der blev ligeledes truffet afgørelse om at forhøje momssatsen med 1 point med virkning fra 1. juli 1983.
It was also decided to raise the VAT rate by one point with effect from 1 July 1983.
Den forventede stigning mellem 1982 og 1983 blev anslået til 2,9 % for udgifterne og til 3 % for indtægterne, medens underskuddet for forbundsregeringen skønnes at andrage 2,5 % af BNP ligesom i 1982.
Budget expenditure in 1983 was set to rise by 2,9% over 1982 and the increase in revenue was projected at 3%, while the federal government deficit was planned to stand at 2,5% of GDP, as in 1982.
I marts 1983 nåede regeringen til enighed om et firårigt budgetprogram fra 19841987.
In March 1983, the government agreed on a four-year budget programme covering the years 1984 to 1987.
Ifølge dette program skulle forbundsregeringens under skud kunne holdes under 40 mia DM i 1984 takket være budgetbesparelser på 6,5 mia. Foranstaltningerne blev vedtaget af regeringen i maj, og de indebar bl.a. begrænsning af den årlige stigningstakt i de offentlige udgifter til 2 % i 1984 og til 3 % i de følgende år frem til 1987, fastsættelse af forbundsunderskuddet til 39 mia i 1984 og en gradvis nedsættelse til 25 mia i 1987, formindskelse af udgifterne til offentligt forbrug og sociale overførsler samt lettelse af skattetrykket for virksomhederne. Den 29. juni vedtog regeringen sit finanslovforslag for 1984.
Under this programme, the federal government deficit should be kept below DM 40 000 million in 1984 through budget cutbacks amounting to DM 6 500 million. The measures adopted by the government in May set limits on the annual rate of increase in public expenditure of 2% in 1984 and 3% in the following years until 1987, aim at a federal government deficit of DM 39 000 million in 1984 and its gradual reduction to DM25 000 million in 1987, cut expenditure, essentially in public consumption and social transfer payments, and reduce the tax burden on companies.
Udgifterne blev fastsat til 257,8 mia, dvs. en stigning på 1,8 % i forhold til 1983, og forbundsregeringens underskud blev skønnet til 37,34 mia. Budgetbesparelserne vedrørte først og fremmest overførslerne til husholdningerne og det offentlige forbrug.
Expenditure was set at DM 257 800 million, representing an increase of 1,8% compared with 1983, and the federal government deficit was estimated at DM 37 340 million. Budget savings mainly concerned transfers to households and public consumption.
Nettofinansieringsbehovet for den samlede offentlige sektor blev af Kommissionens tjenestegrene anslået til at udgøre 3,3 % af BNP i 1983 (mod 3,5% i 1982).
The net general government borrowing require ment was forecast by the Commission at 3,3% of GDP in 1983 compared with 3,5% in 1982.
I september fremsattes finansplanen for forbundsregeringens budget frem til 1987, hvor der opereres med en jævn formindskelse af underskuddet, der forventes at falde fra 40,9 mia i 1983 til 22,5 mia i 1987.
In September, a quantified plan for the federal government budget up to 1987 was presented. It envisaged a steady reduction in the deficit from DM 40 900 million in 1983 to DM 22 500 million in 1987.
I Danmark regnedes der med et underskud på statens drifts-, anlægs- og udlånsbudget på 80,2 mia DKR (15,4 % af BNP) i det finanslovforslag for 1983, der blev forelagt af den tidligere regering i august 1982.
In Denmark, the draft budget for 1983 prepared by the previous government in August 1982 provided for a deficit on current account, capital account and central government lending of DKR 80 200 million, or 15,4% of GDP.
Den nye regering forelagde den 5. oktober folketinget sit økonomiskpolitiske program, der indebar lønstop frem til 1. marts 1983, suspension af dyrtidsreguleringen aflønninger frem til januar 1985 samt nedsættelse af visse sociale overførsler og tilskud.
The new government presented its economic policy programme to parliament on 5 October. It provided for a wage freeze until i March 1983, a suspension of the index-linking of remuneration until January 1985 and a reduction in certain social transfer payments and subsidies.
Disse foranstaltninger blev vedtaget af folketinget med visse ændringer, og der blev derefter regnet med et underskud på drifts-, anlægs- og udlånsbudgettet på 68,9 mia for 1983 (13,4% af BNP).
These measures, which parliament adopted with a few changes, make for an estimated deficit on current account, investment and lending of DKR 68 900 million in 1983 (13,4% of GDP).
Hvis der ved beregningen af underskuddet ikke tages hensyn til den forventede stigning i rentebetalingerne på den offentlige gæld i 1983, vil der være tale om en reduktion i forhold til 1982.1 første halvår af 1983 anslog finansministeren, at underskuddet kunne sænkes til 64,4 mia
Bearing in mind the expected increase in 1983 of the public debt interest burden, the deficit, excluding those interest
Det indebar en forøgelse af indtægterne på 34,3 % og af udgifterne på 29,5 %, og det forventede underskud skønnedes at ville andrage 288,4 mia DR (9,4 % af BNP) mod 247,1 mia i 1982 (9,9 % af BNP).
Revenue was set to rise by 34,3% and expenditure by 29,5%, with a deficit of DR 288 400 million (9,4% of GDP) compared with DR 247 100 million in 1982 (9,9% of GDP).
Der blev truffet afgørelse om at gøre en væsentlig indsats for at dæmpe de løbende udgifter til fordel for offentlige investeringer, der påregnes at vokse med 47,7 %.
It was decided to slash current expenditure and concentrate resources on public investment, which is to increase by 47,7%.
Kommissionens tjenestegrene anslog i oktober det offentlige finansieringsbehov til 6,3 % af BNP i 1983 mod 6,4 % i 1982.
Budgetary policy general net borrowing at 6,3% of GDP in 1983 as against 6,4% in 1982.
staltninger til omkring 50 mio IRL for de løbende udgifter og til 20 mio for kapitaludgifterne.
In France, the 1983 draft budget was passed by parliament in November 1982.
Punktskatterne blev ligeledes hævet.
The key macroeconomic assumptions on which it was based were GDP growth of 11,1 % in nominal terms and of 2% in real terms.
På denne baggrund blev det løbende underskud for 1983 anslået til omkring 950 mio IRL og statens nettofinansieringsbehov til omkring 1 750 mio. Kommissionens tjenestegrene skønnede i oktober, at den samlede offentlige sektors finansieringsbehov ville andrage 13,4% af BNP i 1983 mod 16,2% i 1982.
Expenditure and revenue were forecast to rise by 11,8% and 10% respectively, i.e. much lower rates than in
Det foreløbige underskud på statsbudgettet blev fatsat til 117 mia FF, hvilket således er inden for grænsen på 3 % af BNP, som myndighederne havde fastsat.
The central government deficit was put at FF 117 000 million and, as a result, remained within the limit of 3% of GDP set by the authorities.
Der har været udfoldet betydelige bestræbelser for at bremse de løbende udgifter og for at udbygge foranstaltningerne til fordel for forskning, industriudvikling, beskæftigelse og sociale boliger.
The intention was twofold : to impose a tight squeeze on current expenditure and to reinforce measures to promote research, industrial development, employment and low-cost housing.