natgillin/translations-raw huggingface dataset:
OmvenB-nener den europæiske befolkning, at der ma skeles mellem den politiske vilje til at engagere sig og B måde, hvorpå et sådant engagement skal realiseres, idet der pá dette punkt er større tillid til iic enkelte landes egen regering: Omkring 47% initier kke, at EU nødvendigvis bør have en fælles liet, onHnkring 49% mener, at forsvaret bør l)ttsæte~ned at henhøre under de enkelte landes enen suvj rænitet.
Howevél Europeans do make a distinction between political ommitment and its practical expression, where 1 y have greater confidence in their own govern! nts: some 47% do not think it necessary (or the European Union to have a single army and ι believe that defence should remain in the ealm.
Kræver den videre opbygning af Europa oprettelee af en fælles europæisk udenrigspolitik?
> To make further progress in building Europe, is a common European foreign policy necessary? %
Kilde: Mega Eurobarometer 1/1996.
(Source: Meaa-Eurobarømeter 1/1996}.
-» Den videre opbygning af Europa kræver en fælles europæisk udenrigspolitik
-* Forceful peace-keeping is a priority
Holdningen i de tre nordiske lande er imidlertid klart forskellig fra de øvrige EU-medlemmers: I Sverige er 54,4% af befolkningen imod en fælles politik, i Danmark 58,5%, og i Finland 69,3%.
' A common European foreign policy Is crucial to the process of European Integration
Det vigtigste mål: en kraftig indsats for at bevare freden
The Fifteen are not, however, unanimous on this point.
56,5 % af den europæiske befolkning som helhed mener, at en videre opbygning af EU forudsætter en fælles udenrigspolitik og 28,2% mener, at dette ikke er tilfældet (15,3 % ved ikke).
For most Europeans (78.9% compared with 14.5% against) one of the priority objectives of a common military and defence policy should be a firmer peace-keeping commitment than has been demonstrated so far.
De femten lande har imidlertid ikke samme holdning til dette spørgsmål.
All 15 Member States show a real determination here with only 6.6% of the sample failing to respond.
Svenskernes holdning til dette spørgsmål er meget skeptisk og placerer Sverige yderst i den negative ende af skalaen, idet kun 29% af befolkningen er for (medens 57,1 % er imod).
The Swedes are the most sceptical: only 29% are in favour as against 57.1% against.
Derefter følger Danmark, Spanien, Finland, Frankrig, Portugal og Det Forenede Kongerige; i alle disse lande er holdningen mere negativ end det europæiske gennemsnit.
They are followed by Denmark, Spain, Finland, France, Portugal and the United Kingdom, which are below the European average.
En meget stor del af befolkningen mener (78,9% mod 14,5%), at et af de vigtigste mål med en fælles europæisk politik på militær- og forsvarsområdet er at bevare freden i tilfælde af konflikter og at gribe mere beslutsomt ind, end det sker for øjeblikket.
There are slight nuances rather than any real fundamental differences in this general view.
Samtlige femten lande er i den sammenhæng meget fast overbeviste, idet kun 6,6% af de adspurgte er uden mening om dette spørgsmål.
In the three countries which are less warm to such an idea there are still over 70% who do consider this a priority: 71.8% in Belgium, 72.1% in the Netherlands and 72.7% in the United Kingdom.
Luxembourg og Østrig ligger lige omkring det europæiske gennemsnit.
Luxembourg and Austria are around the average.
Således går hele 70% af befolkningen ind herfor, selv i de tre lande, der lægger mindst vægt herpå: 71,8% i Belgien, 72,1 % i Nederlandene og 72,7% i Det Forenede Kongerige.
Six countries consider a common European foreign policy central to European construction: Belgium, Germany, Greece, Ireland, Italy and the Netherlands.
Følgende lande ligger omkring det europæiske gennemsnit: Danmark (75,4%), Østrig (75,7%), Finland (76%), Tyskland (76,4%), Irland (77,4%), Portugal (78,1 %), Sverige (80%), Italien (80,8%) og Luxembourg (82 %).
The following countries are around the European average: Denmark (75.4%) Austria (75.7%), Finland (76%), Germany (76.4%), Ireland (77.4%), Portugal (78.1%), Sweden (80%), Italy (80.8%) and Luxembourg (82%).
-» En positiv holdning til et fælles militær og et failles forsvar
> The CFSP and common defence -» Europeans are in favour of a common military and defence policy
Spanien, Frankrig og Grækenland skiller sig klart ud fra de andre EU-medlemmer ved at være endnu mere positivt indstillet over for sådanne fredsbevarende militæraktioner: 84,5% af spanierne, 85,6 % af franskmændene, og 89,3 % af grækerne har udtalt sig til fordel herfor.
Spain, France and Greece are much more clearly in favour of military peace-keeping operations with 84.5% of Spaniards, 85.6% of French and 89.3% of Greeks voting for.
Et flertal på 59,6% af de adspurgte erklærer sig positive over for et fælles militær og et fælles forsvar for de femten lande (26,4% er imod). Tæt på dette gennemsnit ligger Spanien med 58,2% , Belgien med 59,4 %, Luxembourg med 59,9 %, Østrig med 60% og Frankrig med 60,3%.
A majority (59.6%) of persons questioned (compared with 26.4% against) are in favour of a common military and defence policy for the Fifteen.
Fire lande går i endnu højere grad end de øvrige ind for en sådan fælles politik. Der er tale om Italien (63,6%), Nederlandene (68%), Grækenland (70,1 %) og Tyskland (70,5 %).
Four countries strongly endorse a common policy: Italy (63.6%), the Netherlands (68%), Greece (70.1%) and Germany (70.5%).
Tre lande er positivt stemte over for en sådan fælles politik, uden at der kan samles et egentligt flertal herfor: 49,3% i Portugal, 47,6 % i Det Forenede Kongerige 45,1 % i og Irland.
Three countries are in favour but not by a clear majority: Portugal (49.3%), United Kingdom (47.6%) and Ireland (45.1%).
-» Oprettelse af en fælles europæisk hær
-+ Creation of a single European army
Hvad angår oprettelse af en fælles hær for de femten EU-lande, mener 47% af befolkningen ikke, at dette bør være en opgave for EU (38,5 % er positivt indstillet).
Luxembourg (EU role 55.2% compared with 33.7%), Italy (EU role 56.9% compared with 36%) and the Netherlands (EU role 63.8% compared with 31.1%).
Følgende lande mener, at EU bør spille en politisk rolle på forsvarsområdet, omend der er en ret ligelig fordeling mellem tilhængere og modstandere: Spanien (for 45,3%, imod 42,7%), Tyskland (for 51,7%, imod 42%), Belgien (for 53,8%, imod 36,6%), Luxembourg (for 55,2%, imod 33,7%), Italien (for 56,9%, imod 36%) og Nederlandene (for 63,8%, imod 31,1%).
47% of Europeans (compared with 38.5% in favour) do not consider a single European army is central to the process of European construction. The Fifteen are clearly split on this issue.
Følgende lande ønsker at deres egen regering varetager denne rolle: Østrig (57%), Grækenland (57,6%), Portugal (58,6%), Irland (64,3%), Det Forenede Kongerige (66%), Danmark (74,4%).
There is a second group of countries which clearly prefer their government to assume this role: Austria (57%), Greece (57.6%), Portugal (58.6%), Ireland (64.3%), United Kingdom (66%) and Denmark (74.4%).
Holdningen til spørgsmålet er den samme i de tre skandinaviske lande og i Det Forenede Kongerige: Modstanden er her stærkere end i de øvrige lande.
The Swedes (12.4% for and 83.5% against) and Finland (4.7% for compared with 92.6% against) are most strongly opposed to the European Union having responsibility for defence matters.
Irland er speciel ved, at en større del af befolkningen (22,9%) end EU-gennemsnittet (14,4%) ikke har nogen mening om dette spørgsmål.
► Europeans' reservations about the CFSP
Den største modstand mod at overdrage dette ansvar til EU findes i Sverige (12,4% for, 83,5% imod) og Finland (4,7% for, 92,6% imod).
Opinions in Germany, Austria, Ireland and Portugal are less opposed to the idea of a European army but the Irish are much more reluctant to express a view than Europeans in general: 22.9% don't knows (compared with a European average of 14.4%).
> Befolkningens forbehold over for en failles udenrigs- og sikkerhedspolitik I Frankrig og Luxembourg er holdningen temmelig ligelig fordelt: for Frankrigs vedkommende nærmest til fordel for en fælles hær og for Luxembourgs vedkommende nærmest imod en sådan.
France and Luxembourg take opposite views: the French are more in favour of a federal role for a single European army whereas Luxembourgers are not.
I Belgien, Grækenland, Italien og Nederlandene er der et forholdsvis lille flertal for.
There is a small majority in favour in Belgium, Spain, Greece, Italy and the Netherlands.
Ligesom på andre områder, der berøres af europæisk integration, har de enkelte medlemsstater mulighed for hver især at sætte deres eget præg på udformningen af en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Each Member State can bring its own dynamics to formulation of the CFSP as in all areas of European integration.
Det kan dog frygtes, at der vil være visse skævheder i den måde denne mulighed realiseres på, og at de »små« medlemsstater får mindre indflydelse på, hvilken retning EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik skal tage.
But there is a fear that this power may not be exercised in a balanced manner and that the 'small' Member States have less influence on the development of the European Union's common and defence policies.
Selv om EU er i færd med at etablere en fælles sikkerhedspolitik, både generelt og med henblik på særlige situationer (f.eks. i forbindelse med krisen i det tidligere Jugoslavien), ser det ud til, at befolkningen ikke. accepterer — eller stiller sig negativ overfor — en sådan fælles politik og de hermed forbundne konkrete militæraktioner.
Although a common security policy is gradually evolving with practical military operations being undertaken both at general level and in specific situations (e.g., the crisis in the former Yugoslavia), the EU's role still seems to be unacceptable or viewed with some scepticism.
Næsten hveranden europæer anser en sådan udvikling for at være sandsynlig, men mener ikke at den giver anledning til bekymring: Et flertal (45 % over for 41 %) betragter ikke dette som et problem.
Virtually one European out of two believes this may happen but are not worried about it: there are more Europeans who are relaxed about the situation (45%) than are not (41%).
Det europæiske gennemsnit afspejler imidlertid kun dårligt, hvor forskellig opfattelsen er ude omkring i medlemsstaterne. I tretten lande betragtes dette som et problem.
Nevertheless, the European average does not really reflect the profile of individual Member States.
I gennemsnit ønsker 48,6% af de adspurgte, at deres egen regering bærer ansvaret for forsvarsaktioner, idet kun 44,5% af befolkningen går ind for, at EU påtager sig en aktiv rolle.
An average of 48.6% of Europeans believe their governments should be responsible for defence matters with only 44.5% attributing an active role to the European Union.
Kun 7% af de adspurgte har afgivet svaret »ved ikke« på spørgsmålet.
Only 7% of interviewees failed to respond.
Kun i Frankrig er holdningen for og imod lige stor (47%).
France is the only country where opinion is evenly split (47%).
Kræver den videre opbygning af Europa oprettelse af en fælles europæisk hær?
To make further progress in building Europe, is a single European army necessary?
Kilde: Mega-Eurobarometer 1/1996.
(Source: Mega-Eurobarometer 1/1996)
konkurrenceevne og solidaritet dobbelt så stor söm voksnes arbejdsløshed (ligger på over 20%), og arbejdsløsheden blandt kvinder har været næsten totalt uberørt af den bedrede økonomi og lå på 12,5% i midten af 1996.
Employment, growth, competitiveness and solidarity
Arbejdsmarkedet bliver mere fleksibelt, i takt med at arbejdets art ændrer sig.
The labour market is becoming more flexible as the nature of work changes.
Antallet af mennesker, der udfører natarbejde og weekendarbejde er steget næsten overalt.
The number of people working at night and at weekends has increased almost everywhere.
De fleste af de nye arbejdspladser, der blev skabt i 1990'erne, var deltidsjob, og tidsbegrænset ansættelse tegnede sig for hele den stigning, der skete i mænds beskæftigelse, og lige under halvdelen af stigningen i kvinders beskæftigelse.
Most of the new jobs created in the 1990s were part time, and temporary work accounted for all of the increase in employment of men, and just under half of the rise for women.
Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse: centrale facts
Chances are that in communities across Europe, every citizen knows someone who has lost their job.
Da arbejdsløsheden varer ved, står det efterhånden klart, at den situation, som vi står over for, er et europæisk og globalt anliggende, og at den mest effektive kamp mod arbejdsløsheden består i, at alle medlemsstaterne koordinerer deres indsats.
> Growth, competitiveness tivenesi and employment: key facts As unemployment persists it is becoming clear that the situation we are facing is a European and global problem, and that the most effective fight against unemployment requires coordination between all Member States.
Den bedste måde, EU kan støtte medlemsstaternes bestræbelser på, er at varetage opgaverne med koordinering og oplysning.
The European Union is best suited to supporting Member States' efforts by assuming the coordination and information function.
EU's rolle består i at synliggøre arbejdsløshedsproblemet og at sørge for, at det hele tiden står højt på dagsordenen.
Its role is raising awareness and keeping the issue of unemployment high on the agenda.
• Det primære ansvar for at sikre, at virksomhederne fortsætter med at være konkurrencedygtige, ligger hos virksomhederne selv.
The primary responsibility for ensuring that enterprises remain competitive lies with firms themselves.
De bevarer konkurren­ceevnen i kraft af den effektivitet og den fleksibilitet, hvormed de opfylder de eksisterende markedskrav og i kraft af deres evne til at tilpasse sig strukturelle ændringer, til at skabe nye markeder og til at imødekomme nye krav.
They maintain competitiveness through the efficiency and the flexibility with which they satisfy existing markets needs, and through their ability to adjust to structural change, to create new markets and to meet new needs.
Grundlaget herfor er EU's ansvar for at skabe samhørighed ­ der sikrer, at infrastrukturer og økonomisk udvikling er på samme niveau i alle medlemsstaterne; og at støtte beskæftigelsesmæssig og økonomisk stabilitet som en grundlæggende samfundsværdi ­ og ansvaret for at kæmpe mod problemer som langtidsledighed og social udstødelse. Det er disse bestræbelser på at opbygge et nyt og stærkt beskæftigelsesgrundlag, som kommer til at bevare EU's konkurrencemæssige position i dagens globale økonomi.
Behind this is the Union's responsibility to build cohesion — which ensures that all Member States have common levels of infrastructure and economic development; and to support employment and economic stability as a basic social value — to fight against problems such as long-term unemployment and social exclusion.
> Situationen i dag De offentlige myndigheder hjælper med at opretholde konkurrenceevnen ved at skabe de rette rammer for virksomhedernes virke.
Public authorities help sustain competitiveness by putting in place the appropriate framework conditions under which enterprises operate.
Dette gør de i form af, at de tilvejebringer de nødvendige infrastrukturer, vedtager et sæt hensigtsmæssige bestemmelser og tager en række specifikke initiativer ­ specielt på områder som innovation, kvalitet, erhvervsklimaet for små og mellemstore virksomheder og økonomisk samhørighed.
This takes the form of providing necessary infrastructure, putting in place an appropriate regulatory environment, and specific initiatives — particularly in the areas of innovation, quality, the business environment for small and mediumsized enterprises, and economic cohesion.
Antallet af arbejdstagere steg i 1995 for første gang i fire år, samtidig med at den økonomiske bedring i EU begyndte at vise sig.
> The e situation today Employment increased in 1995 for the first time in four years, as the economic recovery in the Union began to get under way.
Beskæftigelsesprocenten, der ligger på 60%, er nu igen i stigning, og i takt med at beskæftigelsen fortsætter med at ekspandere, vil den igen nå op på de 63%, som den senest toppede med i 1991.
The employment rate, at 60% is now rising again, and as employment continues to expand it will return to its recent peak of 63% reached in 1991.
Arbejdsløsheden er fortsat høj høj i i EU, med 10,7% i gennemsnit.
Unemployment remains high in the European Union, at 10.7% on average.
Imidlertid er konkurrenceevnen ikke blot erhvervslivets problem.
However, competitiveness does not concern industry alone.
Det berører hver enkelt borger ï EU, eftersom der er nøje sammenhæng mellem vækst, konkurren­ceevne og beskæftigelse.
It touches every citizen in the European Union, since there is a strong linkage between growth, competitiveness and employment.
Høj produktivitet giver grundlag for vækst og jobskabelse.
High productivity provides the basis for growth and job creation.
I og med at jobskabelsen øger indtjeningen hos en større del af befolkningen, bliver følgen højere levestandarder, som effektiviteten i sidste instans skal måles på.
By generating income for a larger proportion of the population, job creation in turn leads to rising living standards — the ultimate measure of performance.
I den henseende er den europæiske indsats på jobskabelsesområdet skuffende, hvad resultater
In this respect, the European record of employment creation is disappointing. Over the past 20 years the EU has created some 15 million extra jobs.
Arbejdsløsheden rammer nogle grupper hårdere end andre, f.eks. kvinder, unge uden uddannelse eller ældre, der har mistet deres arbejde, og disse grupper risikerer for altid at komme til at stå uden for arbejdsmarkedet.
Unemployment affects certain groups more than others, so that women, unqualified young people or older people who have lost their jobs may be permanently excluded from the labour force.
Halvdelen af de arbejdsløse har nu været uden arbejde i over et år og næsten en tredjedel i mere end to år.
Half of the unemployed in the Union have now been out of work for more than a year and nearly a third for more than two years.
Ungdomsarbejdsløsheden har bedret sig i de sidste ti år, men er stadig
Youth unemployment has improved over the last decade, but it is still twice as high as that of adults (at over 20%) and unemployment of women has been almost entirely unaffected by the recovery, standing at 12.5% in mid-1996.
Bestræbelserne på at tilvejebringe arbejdspladser og at nedbringe arbejdsløsheden er og bliver medlemsstaternes ansvar.
Responsibility for providing jobs and reducing unemployment rests with the Member States.
Medlemsstaternes regeringer er ansvarlige for at udforme praktiske løsninger på arbejdsløshedsproblemerne i landene.
Member State governments are responsible for developing practical solutions to the employment issues in their regions.
Arbejdsgivere, fagforeninger og andre aktører spiller en vigtig rolle.
An important role is played by employers, trade unions and other actors.
På den anden side fortsatte produktiviteten i EU med at stige i løbet af samme periode ­hvilket gradvis reducerede det historiske efterslæb i forhold til USA, hvor produktivitetsstigningen har været meget lav.
On the other hand, EU productivity continued to increase over this period — progressively narrowing the historical gap with the USA where productivity growth has been very low.
Imidlertid er det gennemsnitlige produktivitetsniveau pr. arbejdstager stadig ca. 20% lavere end USA­niveauet i dag.
However, the average level of productivity per worker in the EU is still some 20% below the level in the USA today.
I kombi­nation med den lavere beskæftigelsesprocent i EU sammenlignet med USA ­ 60% mod mere end 70% ­ giver dette et BNP pr. indbygger, der er næsten en tredjedel lavere i EU end i De Forenede Stater.
Combined with the lower rate of employment in the EU compared with the USA — 60% against over 70%
EU's opgaver er fortløbende blevet fastlagt på en række EU­topmøder.
The role of the European Union has been set out progressively in a number of European Summit meetings.
Det er specifikt op til EU at hjælpe til med at skabe de overordnede økonomiske forudsætninger for at fremme væksten, konkurrenceevnen og beskæftigelsen. EU bistår med at koordinere de makroøkonomiske politikker og strukturpolitikkerne på europæisk plan og kan yde støtte til relevante nationale politikker, f.eks. via strukturfondene.
Specifically the Union is called upon to help create the overall economic conditions to promote growth, competitiveness and employment.
Der findes ingen standardopskrift på, hvordan man sætter ny gang i jobskabelsen i de enkelte regioner i Europa.
There is no set formula that will help revitalize the employment prospects in every European region.
EU og medlemsstaterne er dog blevet enige om et sæt fælles indsatsområder.
However, the European Union and Member States have agreed on a core of common concerns.
En væsentlig forklaring på den svage vækst i beskæftigelsen er en række økonomiske kriser og fejlslagne politikker ­ der afspejles i det forhold, at der gik mange arbejdspladser tabt i følgende tre recessionsperioder: 1975, 1981­83 og 1992­94, hvor der i alt gik næsten 9 millioner arbejdspladser tabt, navnlig inden for fremstillingsvirksomhed.
— reflected in severe employment losses in three periods of recession: 1975, 1981­83 and 1992­4, with almost nine million job losses in total, mainly in manufacturing.
På trods heraf har der i servicesektoren været vækst hvert år undtagen i 1993, så der her er blevet skabt 25 millioner nye arbejdspladser.
Despite this, the service sector has been growing every year, except in 1993, creating some 25 million new jobs.
For at der kan skabes nye arbejdspladser, må følgende forudsætninger være til stede: der skal være kraftig økonomisk vækst; der skal indkredses nye jobskabelsesområder; den nuværende arbejdsorganisation og de eksisterende arbejdsmetoder må tages op til fornyet vurdering.
To create new jobs the following must go hand­in­hand: a high level of economic growth; the identification of new sources of jobs; and the re­examination of existing work organization and practice.
En af de mest positive faktorer for den fremtidige vækst er gennemførelsen af det indre marked, der har betydet et skift fra den traditionelle nationale opfattelse af hjemmemarkeder og eksportmarkeder til et nyt koncept ­ et stort EU­hjemmemarked, inden for hvilket ca. 92% af den samlede produktion i EU forbruges eller investeres.
One of the most positive factors for future growth is the single market programme, which has transformed the traditional national concept of domestic markets and export markets into a new concept — one huge domestic EU market within which some 92% of total EU production is consumed or invested.
Det er mere sandsynligt, at virksomheder, der konkurrerer på tværs af grænserne, kommer til at konkurrere med andre EU­baserede virksomheder end med virksomheder uden for EU.
Businesses competing across borders are much more likely to be competing with other EU­based companies than with those from outside the EU.
Når vi overvejer, hvorledes der fremover skal skabes arbejdspladser, er vi nødt til at erkende, at arbejdets art er i færd med at ændre sig.
In looking to future job creation we need to recognize the change taking place in the nature of work.
Det gamle jobbegreb, hvor man startede med at tage en uddannelse, der førte til et job, som man havde resten af livet, er hastigt i færd med at forsvinde.
The old concept of a job for life, based on an initial training, is rapidly disappearing.
Erhvervslivet af i dag har behov for fleksibilitet.
Today's economy calls for flexibility.
Dette betyder, at Europa har behov for en arbejdsstyrke med mange forskellige færdigheder, som er i stand til hurtigt at blive omskolet til arbejde i andre situationer, og arbejdstagere, som er åbne over for begrebet »livslang uddannelse«.
This means that Europe needs a multi­skilled workforce that is capable of being rapidly retrained to work in new situations, and workers that are open to the concept of 'life­long learning'.