natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Endelig er der på området strålingsbeskyttelse en række problemer, der især efter ulykken på Tjernobyl-kernekraftværket er kommet i søgelyset: Evalueringen af nukleare uhelds strålingskonsekvenser.
In the field of radiation protection a whole category of problems was brought spectacularly into the spotlight by the 1986 accident at the Chernobyl nuclear power station: these concern the evaluation of the radiological consequences of nuclear accidents.
Disse problemer har længe været genstand for forskning under Fællesskabets program for strålingsbeskyttelse.
They have for years been the subject of research under the Community's radiation protection programme.
Tjernobyl-uheldet har imidlertid meget klart vist nødvendigheden af at forstærke denne forskning, samtidig med, at det gav mulighed for en bedømmelse af de eksisterende modeller for spredning af radioaktivt affald i atmosfæren, i havet og på jorden, af modellerne for spredning via fødekæden osv.
However, the Chernobyl accident clearly dem onstrated the need to step up this research while at the same time providing an opportunity to validate existing models for atmospheric, aquatic and terrestrial dispersion of radionuclides and for transfer through the food chain, etc.
Den sidste side af livskvaliteten, som omhandles i rammeprogrammets aktionsplaner, angår kvaliteten af miljøet.
The last aspect of the quality of life covered by the first action line in the framework programme is the quality of the environment.
Rammeprogrammet (1987-1991) dækker en række forskellige aktiviteter på dette område.
Here the framework programme (1987-91) provides for a wide range of activities.
En del af dem gennemføres under et forskningsprogram med omkostningsfordeling (1986-1990), der sigter direkte mod beskyttelse af miljøet.
Some of them are being conducted under a shared-cost research programme (1986-90) on environmental protection in the strict sense of the word.
Dette program dækker alle de sektorer, der er berørt af forskning i problematikken omkring miljøets beskyttelse: beskyttelse af landjorden, vandring og overførsel af forurening i økosfæren, virkninger på organismen af indtagelse af små mængder tungmetaller i en længere periode (f.eks. virkningen af små mængder bly på central nervesystemet), kvalitet af overfladevand, ferskvand, havvand og vand fra flodmundinger (problemet med søers eutrofiering, der kan medføre iltmangel), behandlingsmetoder for giftigt og farligt industriaffald, problemer omkring skovdød og den præcise rolle (der uden tvivl er mindre vigtig, end man for nogle år siden troede), som sur nedbør spiller for dette fænomen, klarlæggelse af dannelsesmekanismen for denne nedbør osv.
This programme covers all the research sectors concerned by the problems of environmental protection: soil protection, pollutant pathways and transfer in ecosystems, effects on the organism of exposure to low levels of heavy metals over a prolonged period (for example, the effects of low doses of lead on the central nervous system), quality of surface waters, fresh and sea water and estuary waters (eutrophication of lakes), methods of processing toxic and dangerous industrial waste, the dieback of forests and the exact role (probably less important than was believed some years ago) played by acid rain and fog, elucidation of the way in which these are formed, etc.
Et eksempel er ophobning af C02i atmosfæren (forårsaget af den massive brug af fossilt brændsel) og den »drivhuseffekt«, som dette forårsager.
One problem studied under the climatology programme is the accumulation of C02in the atmosphere (as a result of the massive use of fossil fuels) and the greenhouse effect that it causes.
Disse to programmer suppleres med et tredje med omkostningsdeling angående »store teknologiske risici«, der skal øge forståelsen af mekanismerne og gøre det muligt at mildne konsekvenserne af kemiske og petrokemiske ulykker hovedsagelig gennem opstilling af modeller.
These two programmes are accompanied by a third shared-cost programme on major technological hazards. It is intended to give a better understanding of the mechanisms involved so as to help mitigate the consequences of chemical or petro-chemical accidents and consists essentially of modelling work.
Miljøet er ligeledes et meget vigtig område for den forskning, der finder sted på Det Fælles Forskningscenter (FFC).
A significant proportion of the research on the environment is carried out by the Joint Research Centre.
Informationsteknologi og telekommunikation (ITT) udgør det hurtigst voksende aktivitetsområde i global sammenhæng, fordi det er blevet en afgørende faktor for den industrielle konkurrenceevne. Også på dette område er Europas teknologiske afhængighed meget stor: Fællesskabets handelsunderskud på elektronikområdet beløb sig i 1986 til omkring 15 mia ECU, og europæiske industrier tegner sig i dag kun for en andel på 25% af verdensmarkedet i ITT-sektoren.
Information technology and telecommunications, now a vital factor for industrial competitiveness, constitute the fastest growing sector in the world and one in which European technological dependence is high: the Community's trade deficit for electronics was approximately 15000 million ECU in 1986 and European manufacturers today hold no more than 25% of the world market in information technology and telecommunications.
Det europæiske marked repræsenterer 12% af den globale efterspørgsel på integrerede kredsløb og 26% af efter spørgslen på informationsbehandling og kontorsystemer. Ikke desto mindre behersker europæiske firmaer kun henholdsvis 9% og 24% af verdensmarkedet på de to underområder.
The European market represents 12% of world demand for integrated circuits and 26% of world demand for information processing and office systems and yet the share of the world market going to European firms in those two subsectors in only 9% and 24% respectively.
Hvis man ser på de bedste økonomiske resultater, der er opnået på dette område, opdager man, at de skyldes en række sammenhængende faktorer, der ikke fandtes i europæisk økonomi for bare få år siden.
A look at the economies that have succeeded most spectacularly in this field shows that their success is due to a combination of factors that until recently were not found in the European economy.
To af disse faktorer er særlig vigtige.
Two of these factors are particularly significant.
Den første faktor er eksistensen af en stærk videnskabelig og teknisk basis, der er et resultat af et spontant eller et organiseret samarbejde mellem universiteter, forskningscentre og industriforetagender.
The first is the existence of a strong scientific and technical base resulting from spontaneous or organized cooperation between universities, research centres and industry.
Den anden faktor er eksistensen af et stort indre marked, der er i stand til at aftage en stor produktion og lade industrierne udnytte stordriftsfordelene.
The second is the existence of a vast internal market capable of absorbing a large production and offering economies of scale to its industries.
Disse to faktorer kan lette det tungest vejende pres på industrierne i ITT-sektoren: Det stadigt stigende omkostningsniveau for investeringer i forskning og teknologisk udvikling. Omkostningerne vokser i takt med den teknologiske udvikling (levealderen for en generation af elektroniske komponenter over stiger i dag ikke to år), men industrielt samarbejde gør det muligt at fordele omkostningerne af disse investeringer og stordrift at afskrive dem.
These two factors tend to ease the severest constraint on industry in the information technology and telecommunications sector, the steadily increasing cost of R & TD investment, the volume of which continues to grow as technological development speeds up (the life of a generation of electronic components today is no more than two years): industrial cooperation enables the investment cost to be spread and economies of scale reduce the payback time.
På grundlag af dette har Fællesskabet defineret en politik på ITT-området, der består af en række uadskillige elementer. Målet er en styrkelse af den europæiske industris konkurrenceevne på området og en erobring — på både verdensmarkedet og det europæiske marked — af en plads, der står i bedre forhold til det betragtelige, men dårligt udnyttede teknologiske potentiel, som Fællesskabet besidder.
On the basis of these findings, the Community has defined a policy for IT and telecommunications incorporating several inseparable features which should help European industry to increase its competitiveness in IT and telecommunications and to acquire both on the world market and on its own European market a position more in keeping with its considerable, if poorly exploited, technological potential.
Disse EF-programmer for forskning og teknologisk udvikling udgør, som vi har set, en spydspids i den europæiske strategi på ITT-området. De er en vigtig del af de
The two most important components are the strengthening of the Community's technological capacity through R & TD programmes carried out by cross-frontier cooperation
samlede EF-aktiviteter for forskning og teknologisk udvikling: 45% af det totale budget for rammeprogrammet (1987-1991) er øremærket til dette område.
They account for a considerable proportion of all Community R & TD activities: 45% of the total amount of the framework programme (1987-91) goes to them.
Det første EF-program på ITT-området, der er sat i værk, er ESPRIT-programmet (European Strategic Programme for Research and Development in Information Technologies) fra begyndelsen af 1980'erne.
'Hot cell' for handling radioactive materials (JRC, Ispra establishment).
De projekter, der udvikles under ESPRIT, skal have deltagelse af mindst to uafhængige industripartnere fra to forskellige medlemsstater.
The first of the Community IT and telecommunications programmes to be implemented (and the most ambitious in volume terms) is the Esprit programme.
Det er den almindelige mening, at første fase af ESPRIT-programmet, hvori deltog omkring 3 000 forskere, gav stødet til et egentligt europæisk samarbejde inden for informationsteknologi.
Esprit (European strategic programme for research and development in information technology) first saw the light in the early 1980s.
Programmet gav mulighed for, at europæiske universitets- og industrifolk kunne lære hinanden bedre at kende, lære at arbejde sammen og møde nye, ofte uventede partnere.
It was devised by the Commission after extensive consultations with the academic world and the industries concerned, both large and small firms, and was designed for a 10-year period (1984-93).
Inden for et projekt — styret af skaberen af sproget selv — er en mere permanent version af Prolog (Prolog III) blevet udviklet.
The projects carried out under Esprit necessarily involve two or more independent industrial partners from two different Member States.
Seks af de vigtigste europæiske informatikproducenter deltog i dette projekt, der resulterede i konkrete industrielle anvendelser, f.eks. Emeraude-programmellet.
All participants in the programme are linked to each other by an electronic information network, the Eurokom system.
Den anden fase af ESPRIT-programmet forløber i en budgetramme, der er dobbelt så stor som den første.
After a brief pilot phase, Esprit got off the ground in 1984.
Der fokuseres i denne anden fase på tre områder for forskning og teknologisk udvikling: mikroelektronik og ydre enheder, systemer til informationsbehandling og informationsanvendelsesteknologi.
The first phase covered five major sectors: two basic technologies, advanced microelectronics (very large-scale integrated circuits) and software development; two application areas, office systems and computer-integrated manufacturing (robotics, computer-aided design, automatic assembly, computerized management networks, etc.) and finally advanced information processing to provide the link between the other two (highly parallel architectures, voice and image recognition and synthesis, etc.).
På hvert af disse områder lægges vægten på temaer, hvis betydning en analyse af den aktuelle situation i informationsteknologien har fastslået: integrerede kredsløb med høj kapacitet, multifunktionelle integrerede kredsløb, teknologi for ydre enheder, systemarkitektur og videnteknik.
In vitro vegetative propagation of field beans (vicia fabaj by multiplication of adventitious buds (biotechnology programme).
Generelt er der tillagt anvendelsesteknologierne en særlig betydning (produktionsautomation, robotter, kontorautomation), som det også er tilfældet med teknologi overførsel.
The first phase of Esprit had a budget of 1500 million ECU (750 million of which came from the Community) which financed 219 projects involving 450 different partners, more than half of whom were manufacturers; amongst these were some 170 companies with less than 500 employees.
Ved siden af området informationsteknologi udgør telekommunikation et aktivitetsområde, hvis betydning ikke kan overdrives: I de kommende år får telekommunikation den største strategiske betydning for verdensøkonomien, fordi den i stadig højere grad vil styre vilkårene for det samlede erhvervsliv.
It is generally recognized that the first phase of Esprit, in which some 3000 researchers were involved, was instrumental in sparking off genuine European cooperation in information technology.
Derfor er det på få år blevet et særligt priviligeret område for både offentlige og private investeringer.
It provided an opportunity for European academics and manufacturers to get to know each other, to learn to work together and often to discover unexpected partners.
Disse almindelige betragtninger gælder naturligvis også for Europa: telekommunikationssektoren tegnede sig i 1984 for 2% af bruttonationalproduktet i Fællesskabet, mens den nu ventes at tegne sig for 7% i slutningen af århundredet.
Generally speaking, special importance is given to application technologies (computerintegrated manufacturing, robotics and office systems) and to technology transfer.
Man regner også med, at der indtil år 2 000 vil blive investeret mellem 500 og 1 000 mia ECU på området.
Related as it is to information technology, telecommunications is a sector of an importance that cannot be exaggerated: the telecommunications infrastructure will have an extremely strategic role to play in the general economy in the years ahead since its influence on all aspects of economic life is growing at an exponential rate.
Det er imidlertid klart, at Europa kun kan udvikle en sådan infrastruktur, hvis bestræbelserne koordineres bedst muligt både i og af medlemsstaterne.
These general comments naturally apply to Europe as well: the telecommunications sector, which in 1984 accounted for only 2% of the Community's gross domestic product, should generate 7% by the end of the century; by the year 2000 between
Også på området telekommunikation har Fællesskabet derfor sat sig som mål at skabe en samordnet udviklingsstrategi, hvis store linjer fremgår af »Grønbogen vedrørende udvikling af et fælles marked for teletjenester og -udstyr«.
Consequently the Community has defined, and is now implementing, a coordinated development strategy for telecommunications as well, the broad lines of which are described in the Green Paper on the development of the common market for telecommunication services and equipment.
Også her spiller et program for forskning og teknologisk udvikling en vigtig rolle i EF-strategien: RACE-program-met.
Once again an R & TD programme plays an important part in the Community strategy: this is the RACE programme.
Den nævnte strategi har som målsætning at sikre en sammenhæng mellem de forskellige telekommunikationsanlæg og -tjenester, der i øjeblikket udvikles i Europa.
The strategy is designed to ensure that the different telecommunication systems and services now being developed in Europe remain consistent.
RACE-programmets præcise mål er at muliggøre udviklingen på fællesskabsniveau af et net for integreret bredbåndskommunikation (IBC) baseret på tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN). Et sådant net vil kunne overtage en meget stor mængde traditionelle eller nye, envejs eller interaktive tjenesteydelser: telefoni, videofoni, kabel-tv og betalings-tv, datatransmission, elektronisk post osv.
The specific aim of RACE is to enable the Community to move towards integrated broadband communications (IBC) based on integrated services digital networks (ISDN).
»Definitionsfasen« for RACE-programmet afsluttedes i 1987.
The RACE definition phase was completed in 1987.
Den havde et budget på 40 mio ECU og indeholdt to hovedafsnit.
It had a total budget of 40 million ECU and was divided into two sections.
Det ene var et teoretisk og udredningsmæssigt arbejde, hvor en række udviklingsforløb for europæisk telekommunikation blev bearbejdet på grundlag af en IBC-referencemodel (net, terminaler og tjenester) defineret af deltagerne i CEPT (Den Europæiske Post- og Telekommunikations Konference) og de europæiske industriforetagender på telekommunikationsområdet.
The first consisted of theoretical and assessment work. A number of scenarios for the development of European telecommunication were constructed on the basis of an IBC reference model (network, terminals and services) defined by the network operators meeting within the CEPT (European Conference of Postal and Telecommunications Administrations).
Det andet hovedafsnit i RACE rummede på kontraktbasis omkring 30 forskningsprojekter med i alt 109 deltagere på de forskellige teknologiske områder: ultrahurtige integrerede kredsløb, højkomplekse integrerede kredsløb, integreret Optoelektronik, bredbåndskobling, passive lyslederkomponenter, langdistancekomponenter med høj kapacitet, programmel til specialiseret kommunikation, teknologi til visning på flade skærme i stort format osv.
The second section consisting of shared-cost research contained some 30 research projects involving a total of 109 participants in the various technological sectors: very high speed integrated circuits, highly complex integrated circuits, integrated optoelectronics, broadband communications, passive components for optical links, components for high bit-rate long haul links, dedicated communications software, largearea flat-panel display technology, etc.
Efter definitionsfasen følger den operationelle del af RACE-programmet, hvis første fase dækker perioden 1987-1991 med et budget på 1,1 mia ECU, hvoraf Fællesskabet bidrager med 50%.
The definition phase was succeeded by the RACE programme proper. The first phase of RACE covers the period 1987 to 1991 and has a budget of 1100 million ECU, 50% of which is provided by the Community.
I forlængelse af definitionsfasen er denne første fase delt i tre afsnit: Det første omfatter udbredelsen af IBC-referencemodellen og dens omsætning i funktionsspecifikationer for systemerne.
Following up the results of the definition phase, this first phase was divided into three parts.
Det andet angår øget forskning i IBC-teknologi, dvs. materiel og programmel (optoelektronisk udstyr, behandling af audioog videosignaler, teknik til numerisk optagelse af billeder osv.). Det tredje afsnit omfatter simulerings- og forsøgsarbejde med IBC-teknikken med det formål at gøre denne teknik egnet til at indgå i et standardiseret IBC-system.
In the first the IBC reference model will be extended and functional specifications developed for systems, the second continues and amplifies the research on IBC technologies, hardware and software (opto-electronic equipment, audio and video signal processing, digital image recording techniques, etc.) while the third consists of the simulation and testing of IBC techniques to enhance their capability for integration in a standardized IBC system.
Det er standarder, der garanterer en effektiv konkurrenceevne mellem forskellige udstyr og systemer og deres evne til at kommunikere på netværkerne.
This is obviously receiving special attention from the Community as otherwise the Community IT and telecommunications policy would be virtually meaningless.
Ved iværksættelsen af denne standardiseringspolitik tilfalder en særlig rolle program mer for forskning ot teknologisk udvikling som ESPRIT og RACE, hvori et betydeligt antal projekter har forbindelse til standardiseringsproblematikken (28 ESPRIT-projekter har givet stødet til udvikling af standarder inden for informationsteknologi og telekommunikation).
Developed in close cooperation with the industry and in collaboration with the European standards institutions, CEN and Cenelec, the main plank of this policy is the promotion of standards defined by reference to the OSI (Open System Interconnection) model of the International Organization for Standardization (ISO), so as to guarantee effective compatibility between different equipment and systems and their ability to communicate on networks.
inden for teknologi til datamatformidlet undervisning (udvikling af en referencemodel for indlæringssystemer. PC-teknologi, systemer til satellittransmission osv.).
The Community's R & TD activities in the field of information technology and telecommunications are not confined to the two flagship programmes Esprit and RACE.
Et andet er AIM-programmet (Advanced Informatics in Médecin), på én gang omfattende bioinformatik og medicinsk informatik (ekspertsystemer, databanker, bio-sensorer, systemer til overvågning af syge og administration af sygejournaler osv.).
In 1987 the Commission prepared three programmes for the integrated application of IT and telecommunications in new services.
Materialeteknologien, der er en forudsætning for fremskridt i en lang række sektorer (mikroelektronik, biler, aeronautik, biomedicinsk teknik osv.), har Fællesskabet
Small-scale experimental reactor for studying chemical accidents in industrial establishments (JRC, Ispra establishment).
Ligeledes er der oprettet en databank over karakteristika for højtemperaturmaterialer med det formål at øge nytten af arbejdet med disse materialers anvendelse til konstruktion, forudsigelse af deres levetid og deres færdigudvikling.
The action line covering industrial technologies in the framework programme identifies four separate sectors: manufacturing industry, advanced materials, raw materials and technical standards and reference materials.
Inden for de industrielle teknologier er der også EF-aktiviteter for forskning og teknologisk udvikling på råstofområdet.
The first is covered by the Brite programme. Brite is typical of the second-generation Community programmes.
Disse aktiviteter angår især de primære råstoffer: prospekteringsteknikker (geokemiske og geofysiske metoder, teledetektion. mineteknologi (automatisering af minearbejdet), nye oparbejdningsprocessor for malm.
Its specific field is the application of new technologies in manufacturing industries: the motor industry, chemicals, textiles, aircraft, shipbuilding, machine tools, civil engineering, etc.
Dernæst angår de også genbrug af ikke-jernmetaller (nikkel, chrom. wolfram, aluminium, zink), nye materialer (legeringer og kompositter) og by-, landbrugs- og industriaffald.
These 'traditional' industrial sectors are of considerable economic importance. They account today for the greater part of the GDP generated by industry and provide jobs for more than 24 million people in the Community.
For det tredje gælder de træ gennem alle stadier: genetisk forbedring af træer via bioteknologi, forbedring af skovbrugsteknikker, beskyttelse mod snyltere og forurening, brug af træ som byggemateriale og fibermasse i papirindustrien (nye fremgangsmåder for mekanisk slibning) og som produkt i den kemiske industri (udvikling af sammensætninger af cellulosederivater) osv.
In all these sectors a whole series of recent technical advances (lasers, computer-aided design, mathematical modelling, powder metallurgy, etc.) herald radical innovations and far-reaching changes in both products and production processes.
Endelig afrunder Fællesskabet sin indsats inden for industriel forskning med et betydningsfuldt arbejde på området standardforberedende forskning.
Several hundred firms were consulted and asked to specify the fields in which they felt that research was most necessary and industry would be prepared to put up joint financing for projects.