natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Udfordringen udefra sætter derfor selve Europas selvstændighed på spil og svaret er af vital betydning.
This question has already, in a sense, been answered by the launch of the Esprit programme in February 1984.
Dette rejser to hovedspørgsmål:
Its ambitious target is to bring about a techno-
• Hvad er det for nøgle­teknologier, som Europa nødvendigvis må have styr på?
logical breakthrough which will close the competition gap with the Ameri­cans and Japanese in 10 years.
Svaret er allerede givet i februar 1984 med ESPRIT­programmet, hvis ambitiøse formål er at skabe et teknologisk gennembrud, som kan sætte Europa i stand til at indhente de japanske og amerikanske konkurrenters tiårige forspring på fem hovedområder, hvor forskning og udvikling er afgørende for konkurrenceevnen.
Five priority areas for research and development have been identified. The FAST team was closely connected with this first step by the Community.
Udover denne første og afgørende Fællesskabs­indsats, som overvåges direkte af FAST­holdet, foreslås en række andre forskningsprogrammer vedrørende nøgleteknologier som f.eks. telekommunikation (bl.a. via satellit), databehandling, husholdningselektro­nik og måle­ og kontrolinstrumenter.
It has also recommended further programmes in key areas such as telecommunications (especially satellites), data-processing, domestic electronic equipment and measuring and control equipment.
• Hvordan får man kendskab til disse teknologier?
• How can these technologies be mastered?
Det er klart, at tre hovedbetingelser må opfyldes for at komme så langt: et tæt samarbejde mellem industrien og de offentlige myndigheder på grundlag af en fælles strategi, styrkelse af uddannelsen gennem et bedre samarbejde mellem industrien og universiteterne og en øget udveksling af teknologi samt et øget samarbejde mellem europæiske firmaer — med vægt på øget udveksling af ingeniører og forskere.
There are three essential pre­conditions: increased cooperation, leading to genuine joint strategies, be­tween industry and the authorities; the improvement of scientific qualifica­tions, through better links between universities and industry; the promotion of increased European cooperation and technology transfer, notably through greater movement of research and engineering personnel.
Π Indadtil: En samfundsmæssig udfordring er lige så afgørende for de europæiske samfunds skæbne som den ydre udfordring, understreger FAST­gruppen.
Π The internal challenge: the FAST team points out that Europe's future faces a 'social' and internal challenge as much as an external one.
De nye data­teknologier vil påvirke den indre sammenhæng i vore samfund.
The new information technologies threaten the unity of our society.
De vil være vidt forskellige efter hvilket samfund, de skal passes ind i.
Two possible pictures of the future can be traced, depending on the way the new technologies are handled.
En yderligt­gående mulighed er, at en fåtallig, men mere og mere magtfuld, elite udnytter teknologierne på andre gruppers bekostning, og at disse grupper i stadig højere grad underkastes en elektronisk overvågen, samt at store grupper af »data­analfabeter« ender som marginalgrupper.
At one extreme, we can envisage a restricted and increasingly powerful elite profiting from technological advance to the disadvantage of others who would be subject to 'electronic surveillance' or gradually pushed aside because of their 'computer illiteracy'.
En anden yderligtgående mulighed er et direkte demokrati, hvor hver enkelt borger har indflydelse på beslutningerne via et almindeligt gensidigt kommunikations­system.
At the other extreme, one can imagine a Utopian partici­patory democracy in which all citizens would share in decision-making through a generalized communications system.
Fremtidens virkelighed ligger naturligvis hverken i den første eller den anden af disse to ekstreme alternativer, men rummer et stort felt af muligheder derimellem, og valget afhænger i høj grad af den indflydelse, som samfundets og borgernes behov i den første fase udøver på den teknologiske udvikling.
Reality is unlikely to resemble either of these extremes but the possibilities exist. The way our society develops will depend on the extent to which individuals and social needs influence technolog­ical development from the outset.
Hvordan kan vi forbere­de denne udvikling?
How can this be achieved?
• Ved hjælp af en lang række forsøg må samfundet »lære at leve med« de nye data­teknologier.
• We must be taught how to live with the new information technologies through experiments in how to apply them to our daily lives: shopping, transport, leisure, communications, work in the home, education and voca­tional training.
Disse forsøg må dels omfatte daglige aktiviteter som indkøb, fritidsbeskæftigelser, transport og kommunikation, dels hjemme­arbejde, undervisning og uddannelse i forbindelse med arbejdet, og anven­delser som videotex, overføring af penge, elektronisk post, teletekst m.m.
The means are already available: teletext, computerized transfer of cash or sending of letters. The public authorities must take steps to provide the necessary communications infrastructure and promote re­search and development, especially into ways of improving communications between man and machine.
Det forudsættes, at de offentlige myndigheder aktivt prøver at forudsige infrastrukturbehovene vedrørende kommunikation, og at de tilskynder til en omfattende forsknings­ og udviklingsindsats specielt vedrørende kommuni­kationen mellem mennesker og maskiner.
• In order to generate new jobs, the interaction between social and technologi­cal change must be managed in such a way as to create new demand through identifying new or unsatisfied needs in areas such as housing, leisure, transport and health.
• Hvis man vil sikre, at samspillet mellem teknologiske og samfundsmæssige nydannelser resulterer i nye beskæftigelsesmuligheder, må anvendelsen af de
• Finally, our ability to take full advantage of the new technologies will depend on great efforts of training and education.
nye data­teknologier systematisk rettes mod nye og uopfyldte behov vedrø­rende boliger, fritid, transport og helbred.
impact of the new technologies will be felt outside the workplace. Everyone must be given the ability to take part in the 'information society' of the future.
• Endelig afhænger vore samfunds evne til at udnytte de nye teknologier af en betydelig indsats vedrørende undervisning og uddannelse.
Fundamental technological and social changes are also in prospect from another source — bio­technology.
De beskæftigel­sesmuligheder, der vil åbne sig, vil ikke være begrænsede til data­eksperter, men der vil være behov for en arbejdsstyrke med helt nye faglige kvalifikati­oner.
Although innovations in this area are still relatively limited, there is no doubt that new applications of the living sciences will shortly redraw the economic map in areas such as chemicals and food processing.
Hertil kommer, at de enkelte mennesker i fremtiden må være i besiddelse af en vis »data­kultur« for at kunne leve i det »data­samfund«, som vi kommer til at opleve.
In the longer term there are enormous implications for health, energy and the environ­ment. We are entering a 'bio­society', with potentially huge social and ethical repercussions.
De nye teknologier vil nemlig ikke kun komme til at præge arbejdspladserne.
Sooner or later it must have implications for subjects as delicate as life, birth, growth, death and human behaviour.
Selv om der foreløbig kun er svage resultater på dette område, er der ingen tvivl om, at fremtiden åbner store muligheder også her.
The Community's expertise in this field is of the first rank and equal to that of Japan and the United States.
Disse omvæltninger vil bebude »bio­samfundet«, hvis virkninger på samfundet og de etiske normer vil være enorme: for det første, fordi indgreb i de biologiske kræfter ikke er uden risiko, og for det andet fordi bioteknologien før eller senere vil få indvirkning på så ømtålelige områder som livet, slægtens fornyelse, svangerskab, døden og menne­skets adfærdsmønstre.
To hold onto its position and retain control over the development of its activities in this field, the Community must collaborate intensively. It must set up consortiums of experts, strengthen multi­disciplinary research teams, improve the training of research staff and set up data­banks for bio­technological material.
Π Bioteknologien befinder sig i dag endnu på laboratoriestadiet og først og fremmest må man udvikle grundlaget for en europæisk teknologi.
The use of fertilizers could be reduced, and agricultural surpluses and new forms of protein or industrial products used for animal feed (in which the Community is deficient).
Europa kan basere sig på en førsteklasses ekspert­kapacitet, så vi på dette_ område kan starte på lige fod med japanerne og amerikanerne.
Finally, animal reproduction methods coåld be improved.
Dette potentiel er imidlertid fordelt mellem medlemslandene på en sådan måde, at ingen af dem har styr på samtlige de discipliner, der er en forudsætning for at kunne udvikle bio­teknologien.
Better control over the natural environment opens up the possibility, in the medium term, of a radically new solution to the problems of the common agriculture policy.
Hvis Europa på dette område vil bevare stillingen og i øvrigt have kontrol over udviklingen i de europæiske aktiviteter, er der brug for et intenst samarbejde mellem medlemslandene, så der kan oprettes ekspert­konsortier og forskerhold, som dækker flere områder.
But other possibilities could emerge in the longer term for new land uses such as the production of biomass for conversion into energy and raw materials for the chemicals industry. This could considerably reduce the Community's dependence on imported hydro­carbons.
Der er endvidere brug for forbedring af forskeruddannelsen og for oprettelse af biotekniske data­banker.
Such developments will, however, lead to difficult decisions on different potential land uses.
Π Bioteknologien vil ændre relationerne til udviklingslandene.
D The impact of biotechnology on relations Detween the Community and the Third World.
Den vil gøre det muligt at udnytte affaldsstoffer, og den vil øge proteinproduktionen. Dette vil gøre Europa mindre afhængig af import fra udviklingslandene, og det vil naturligvis få en negativ virkning på deres handelsbalance med Europa. Til gengæld vil bioteknologien kunne lette en række af de alvorlige vanskeligheder, som udviklingslandene lider under på områder som folkesundhed, ernæring, energiforsyning og miljøudviklingen.
The commercial consequences for such countries could be serious.
En rigdom af nyskabelser vedrørende folkeundersøgelser, forebyggelse, diagnostik og behandling.
Countless new methods are already helping to answer individual and collective needs for improved prevention, detection, diagnosis and treat­ment of illness.
Dette vil gøre sig gældende på alle medicinske områder men særligt vedrørende alderdomsforsk­ning og behandling — et område, der vil få stor betydning i et Europa, der præges af, at befolkningens gennemsnitsalder stadig øges.
They have been introduced in all medical disciplines but will be of especial importance in psycho-geriatrics, given the ageing of the Communi­ty's population.
D Endelig er der udover den rent teknologiske udfordring også en erhvervsøkono­misk: Hvordan sikrer vi os en stærk position på et område, der ganske klart vil blive præget af en voldsom international konkurrence, men som internt er kostbart og kompliceret?
If the technological challenges can be overcome, the potential economic rewards are substantial. The Community faces the problems of how to maintain its strong position in a fiercely competitive field which is also highly costly and complex.
Og hvad skal man sige til det etiske dilemma, som vil følge med mulighederne for at gribe ind i arveegenskaberne, fosterudviklingen, adfærdsmønsteret og over for mentale sygdomme?
Difficulties can also be expected to arise over the ethical justification of medical intervention in genetics, embryology, human behaviour and mental illness.
Nye beskæftigelses- og arbejdsvilkår
The transformation of work and employment
Et af Fællesskabets alvorligste problemer er beskæftigelsen.
The rise in the numbers out of work has been felt most acutely in certain regions or by groups such as women, immigrants, and old or under-qualified people.
Den voksende ar­bejdsløshed, som særlig hårdt rammer bestemte egne og bestemte grupper (som f.eks. kvinder, gæstearbejdere, ufaglærte og ældre) får mere og mere karakter af et varigt strukturelt problem, som i 1985 vil berøre næsten 15 mio mennesker i Europa.
It is becoming increasingly obvious that it is a long-term phenomenon which could effect nearly 15 million people by 1985.
Begrebet fuld beskæftigelse, der indtil nu har været et basismål for de europæiske samfund, forekommer i dag at være uden for rækkevidde og det rejser spørgsmålet om selve det økonomiske systems troværdighed.
The ideal of full employment, formerly one of the fundamental objectives of society, now looks out of reach. The credibility of the Community's economic system could be called into question.
Skal vi f.eks. i 1995 på ny nå ned på en arbejdsløshedsprocent på to som i 60'erne, kan vi ikke som dengang nøjes med at skabe 200 000 nye arbejdspladser om året, men må op på et urealistisk tal af 1 000 000 nye arbejdspladser om året.
In the 1960s unemployment averaged 2% and about 200 000 jobs a year were created in the present Community. To achieve the 2% unemployment by 1995, the Community would have to meet the impossible target of creating one million jobs a year.
De nye teknologier har imidlertid tilsammen ikke nogen begrænsende virkning på beskæftigelsen, men er tværtimod en central foreteelse i en udvikling vedrørende beskæftigelsens karakter og i retning af mere menneskeværdigt arbejde.
But the new technologies are not responsible only for reducing the number of jobs. They are, to a much greater extent, the source of a social revolution which is destined to change the very nature of employment and work itself.
D Først og fremmest flytter de teknologiske forandringer arbejdspladserne.
D First of all, technological change leads to displacement of jobs.
Man skønner, at mindst halvdelen af de beskæftigede i Europa inden for de næste 15 år vil skifte til en anden beskæftigelse som følge af, at man på én gang vil
It has been estimated that at least half the Community's workforce will change jobs in the next 15 years. These displacements both destroy and create jobs.
opleve nedlæggelse og oprettelse af arbejdspladser. Det er særdeles vanskeligt at spå om slutresultatet af disse omplaceringer, men i FAST­konklusionerne regner man med, at data­teknologien alene vil bidrage med fire­fem mio arbejdspladser, — hvis Fællesskabets medlemslande vel at mærke står sammen om at dække nye og uopfyldte behov på deres eget marked.
ogy alone, the FAST report envisages a net gain of 4 to 5 million jobs if Community countries act together to identify new or unfulfilled needs.
Mere generelt kan man sige, at skal beskæftigelsesproblemet løses, går vejen via en intens indsats for nyskabelser såvel inden for de traditionnelle erhvervssektorer (som bilindu­stri, kemisk industri og byggeri) som inden for de nye områder (nye energi­former, miljøbeskyttelse og nye teknologier).
More generally, the employment crisis can be solved by major efforts of innovation, both in traditional industries such as cars, chemicals and construction, as well as in new industries such as alternative energy sources, the environment and maintaining advanced technological equipment.
En nøgleposition kommer de små og mellemstore virksomheder til at spille, og det samme gælder servicesektoren, hvor man vil se en ny type serviceydelser dukke op som følge af teknologiske og samfundsmæssige nyskabelser.
A key role exists here for small and medium-sized businesses and the services sector where a whole new range of opportunities will be created by technological and social change.
Genoplivningen af det europæiske erhvervs­liv må være orienteret såvel udadtil, hvor den internationale arbejdsdeling ikke behøver at være en hindring, som indadtil, hvor den vil blive fulgt af en omfordeling af de enkelte aktiviteter og en indsnævring af de regionale uligheder.
This redeployment of the European economy must be both outward-looking (with­out necessarily threatening jobs elsewhere) and inward-looking (aiming to reduce regional disparities and create a genuinely open Community market).
Π Beskæftigelsesproblemet har imidlertid endnu en side.
Π The employment problem goes further, however.
Der er en forandring på vej vedrørende arbejdets menneskelige karakter.
A transformation is taking place in the nature of work itself, both in its substance (the relationship between man and machine) and its value to society.
Det gælder såvel selve arbej­dets karakter (forholdet mellem menneske og maskine) som arbejdets rolle i samfundet — bl.a. den med arbejdet forbundne sociale anseelse og den tid, det optager.
This shift in the role of work — in a business, in the life of an individual, for society as a whole — stems from the combined pressure of technological, economic and socio-cultural factors, in­cluding new values and aspirations.
Arbejdets nye rolle og placering i virksomhederne, i den enkelte menneskers liv og i samfundets liv vil blive bestemt af samtidige påvirkninger af teknologisk, erhvervsmæssig og samfundskulturel art (nye værdinormer og bestræbelser).
It affects working time (reduction in total hours worked, part-time working, temporary work or flexible hours) but also influences the nature of paid employment (the black economy, moonlighting) and the place of work (tele-employment and work at home).
Arbejdets nye rolle vil få indflydelse på arbejdstiden (nedsættelse af den samlede arbejdstid, deltidsarbejde, midlertidigt arbejde og fleksibel arbejdstid m.v.), men også på forholdet mellem lønnet beskæftigelse og arbejde uden for det organiserede arbejdsmarked og for selve arbejdsstedet, idet tele­arbejde og arbejde i hjemmet vil blive mere almindeligt.
Slowly the old rigid conception of work as a single job for eight hours a day in one place is being broken down.
Man vil lidt efter lidt forlade de gamle principper og mønstre (én arbejdsplads, ét arbejdssted, otte timer dagligt o.s.v.) og ende med en mere løs model for arbejdspræstationen, som så igen vil ændre selve begrebet »fuld beskæftigelse« og tilpasse denne bestræbelse til de nye arbejdsmarkedsmæssige, erhvervsmæssige og teknologi­ske vilkår, som vil præge de kommende år.
It will be replaced by a more flexible model of employ­ment, which will transform the old notion of 'full employment' to fit the new social, economic and technological conditions of the years ahead.
FAST­erfaringerne har udover denne beskrivelse af, hvad der strategisk står på spil for Fællesskabets medlemslande, også gjort det muligt at afgrænse en række mål og prioriteter for Fællesskabets forsknings­ og udviklingsindsats på lang sigt.
Apart from outlining the major strategic objectives for the Community, the FAST experiment also identified a series of long-term priority aims for Community research and development.
De angår såvel den teknologiske som den samfundsmæssige side af sagen.
Its recommendations covered both technological and social objectives.
De er snart strukturelle, (handler bl.a. om tilrettelæggelsen af forskningsaktiviteterne), snart specifikke (angiver de fælles projekter, som Europa bør gennemføre) og snart vurderende (fordi de beskriver virkningen på såvel det videnskabelige som det samfundsøkonomiske miljø).
They involve ways of organizing research activities, ways of improving the scientific and socio-economic environment and specific projects which deserve joint Community efforts. The recommendations range from the need to gather basic facts, to support experiments, set up new activities or bolster existing ones.
De drejer sig efter omstændighederne om
See European File, No 8/84: 'From Esprit to the "bio-society", the European Community and new technologies.'
Resultaterne af disse første FAST­konklusioner har været en levende interesse fra såvel offentlige organers side som fra erhvervslivet og det videnskabelige miljø.
The results of the first FAST experiment caused considerable interest in both Community and scientific and economic circles.
Derfor har Fællesskabet i juni 1983 besluttet at starte FAST li­programmet, som skal løbe over fire år og koste ialt 10,5 mio ECU, hvoraf to mio skal betales af tilknyttede forskerhold.
The Community therefore de­cided in June 1983 to launch a four­year FAST II programme which will cost 10.5 million ECU, including 2 million from associate bodies.
I spidsen er sat en central ledelse på 12 personer, hvoraf de seks er forskere. Den benytter sig af forskningskontrakter, udveksling af information og samarbejde samt som noget nyt: en halv snes forskere fra medlemslandene, som arbejder for programmet i en begrænset periode på mellem 12 og 24 måneder.
Organization of the programme is in the hands of a team of 12, including six scientists, using research contracts, a cooperation and information network and — a new departure — 10 researchers seconded from Member States for between 12 and 24 months.
FAST II arbejder med fire forskningsområder, der er udpeget af FAST I:
FAST II will centre on four major research themes, identified by FAST I:
D Vekselvirkningen mellem teknologi, beskæftigelse og arbejde,
Π Relations between technology, work and employment;
D Udnyttelse af samtlige varige natur­ressourcer,
Π The development of integrated systems for renewable natural resources;
D Industriens udvikling af nye systemer vedrørende telekommunikation (audiovi­suel kommunikation, kabelnet­opbygning og dataoverføring) og vedrørende foder­ og gødningsstoffer,
Π The emergence of new industrial systems in the communications (audio­visual, cable networks, telecommunications) and food processing sectors;
Π Samspillet mellem teknisk fornyelse og ændringer i servicesektoren.
D Transformation of service activities and technological change.
Undersøgelser på disse fire områder indgår i overvejelserne vedrørende den problematik, som er FAST's hovedopgave: hvilken rolle kan videnskab og tekno­logi spille i bestræbelserne for ny udvikling? ■
All these issues form part of the central problem to be tackled by the FAST programme: the role of science and technology in the search for renewed economic development ■
Vekselvirkningen mellem teknologi, arbejde og beskæftigelsesmuligheder:
The development of integrated systems for renewable resources
Udnyttelse af samtlige varige naturressourcer:
Relations between technology, work and employment
Centrum i samspillet mellem mennesket og produktionsapparatet
A necessary path and potential lever to a 'new growth' in Europe, in partnership with non renewable resources
I nær sammenhæng med de ikke erstattelige ressourcer en af vejene til »ny vækst i Europa«
Goes to the heart of the objectives of manufacturing industry and personal aspirations
Tekniske fornyelsers betydning for ændringer i servicesektoren
Transformation of service acti vi tiesand technological change
Ny industristrategi vedr. : • Telekommunikation, • Foder- og gødningsstoffer
S trategicindustrial systems: • communications, • food processing
Servicefunktionerne afgørende for omstillingen af samfund og erhvervsliv -og for Europas fremtid
Services hold the key to the transformation of society and the economy. Europe's future is at stake here
To basisproduktioner under dybtgående og hurtig omlægning.
Two basic industries, already going through profound and rapid change.
Nye aktiviteter under udvikling.
New industrial activities are being created.
Fælles politik mä skabe forudsætningerne
Corresponding Community policies are needed
Indholdet af denne publikation gengiver ikke nødvendigvis Fællesskabets institutioners officielle meninger. Eftertryk tilladt.
Information offices (countries fully or partially English speaking*)
* Der findes ligeledes kontorer I andre lande og bl.a. i alle EF-landene.
* Offices also exist in other countries including all Member States.