natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På samme måde er de forudsætninger, der er opstillet i forbindelse med nævneren for de årlige anlægsudgifter,kun følsomme, for så vidt angår klassificeringen af udviklingsfremmende foranstalt ninger, over for de britiske regionaludviklingstilskud og det irske investerings fradrag, eftersom udgiftspostrelateret genanskaffelse kun støttes med hensyn til disse udviklingsfremmende foranstaltninger.
Similarly, the assumptions made in relation to the annual capital cost denominator are sensitive, as far as the ranking of incentives is concerned, only in the case of UK regional development grants and the Irish investment allowance since only for these incentives is itemrelated replacement subsidised.
Det må derfor understreges, at det i almindelighed er tilfældet, at forskelle i de forudsætninger, der er opstillet i evalueringsproceduren, ikke vil have nogen særlig indvirkning på klassificeringen af de forskellige støtteordninger.
The general point, then, is that variation of the valuation exercise assumptions will not have a significant impact on the ranking of the various incentive schemes.
Men ændringer i forudsætningerne har imidlertid en virkning for den absolutte værdi af de udviklingsfremmende foranstaltninger og foranstaltningsbuketter samt for deres værdi på projektplan.
Where changing the assumptions does have an effect, however, is on the absolute value of incentives and incentive packages, and on their value at the project level.
Der vil faktisk sandsynligvis være temmelig store evalueringsforskelle fra projekt til projekt.
Indeed, from project to project there are likely to be quite major valuation differences.
For at tage et forenklet (vi undlader at tage indvirkningen af skat og udbetalingsforsinkelser med i betragtning), men på ingen måde ekstremt eksempel vil et 20 procents tilskud til anskaffelsesudgifterne have en effektiv værdi på 10 procent af anskaffelsesudgifterne (under forudsætning af en driftskapital på 50 procent), 8 procent af de årlige anlægsudgifter (under forudsætning af en annuitetsfaktor på 0,8) og 0,8 procent af merværdien (under forudsætning af et bruttooverskud på 10 procent af merværdien), medens et identisk nominelt tilskud ville have en effektiv værdi på 18 procent af anskaffelsesudgifterne (under for udsætning af en driftskapital på 10 procent), 21,6 procent af de årlige anlægs udgifter (idet det antages, at udgiftspostrelateret genanskaffelse støttes, og at annuitetsfaktoren er 1,2) og 10,8 procent af merværdien (under forudsætning af en bruttooverskud på 50 procent af merværdien).
To take a simplified (we ignore the impact of taxation and delays in payment), but in no way extreme example, a 20 per cent grant on initial fixed capital costs would have an effective value of 10 per cent of initial capital costs (assuming 50 per cent working capital), 8 per cent of annual capital costs (assuming an annuitising factor of 0.8) and 0.8 per cent of value added (assuming gross profits to be 10 per cent of value added); while an identical nominal grant would have an effective value of 18 per cent of initial capital costs (assuming 10 per cent working capital), 21.6 per cent of annual capital costs (assuming itemrelated replacement is subsidised and the annuitising factor is 1.2) and 10.8 per cent of value added (assuming gross profits to be 50 per cent of value added).
Naturligvis vil udviklings fremmende foranstaltninger, der er 0,8 procent af merværdien og 8 procent af de årlige anlægsudgifter "værd", have en indvirkning, der er forskellig fra de for anstaltninger, der er 10,8 procent af merværdien og 21,6 procent af de årlige anlægsudgifter "Værd".
Clearly, incentives "worth" 0.8 per cent of value added and 8 per cent of annual capital costs will have a different impact from those "worth" 10.8 per cent of value added and 21.6 per cent of annual capital costs.
Forskelle på projektplan af dette omfang har således ind-
Project level variations on this scale thus have obvious
lysende (og alvorlig) betydning for den på et forudberegnet skøn baserede kontrol af tildelingerne af udviklingsfremmende foranstaltninger og især for en eventuel koordineringsløsning på fællesskabsplan - idet der kræves en kontrol, der er baseret på projekter og ikke på ordninger.
(and serious) implications for the ex ante control of incentive awards and, in particular, for any EC coordination solution - requiring projectbased and not scheme-based control.
Vi vil vende tilbage til problemet med Fællesskabets koordineringspolitik i næste sektion.
We return to the problem of EC coordination policy in the next section.
Foreløbig vil vi gerne til sidst fremsætte to bemærkninger vedrørende evalueringerne.
For the moment, there are two final points which we want to make about the valuations.
Den første er, at inden for de tre grupper, der er blevet identificeret (i det mindste udtrykt i maksimale tildelinger), forekommer det os, at den snævre variansbredde af værdierne af støtteordningerne er af en sådan art, at det er usandsynligt, at regionale udviklingsfremmende foranstaltninger i sig selv (og de kan naturligvis i praksis aldrig rives ud af den sammenhæng - både national og regional - som de virker i) har en større indflydelse på internationale beslutninger om investering og lokalisering.
The first is that, within the three groups which have been identified (at least in terms of award maxima) it would seem to us that the narrow range of incentive scheme values is such that regional incentives per se (and, of course, in practice, they can never be divorced from the context - both national and regional - in which they operate) are unlikely to have a major impact on international investment and location decisions.
Man kan hævde, at selv mellem de tre grupper har de udviklingsfremmende foranstaltninger kun en begrænset indflydelse på grund af den periferiske karakter af bå de Irland og Mezzogiorno og de forholdsvis mindre forskelle i effektiv værdi mellem foranstaltningsbuketterne med hensyn til landene i den midterste og nederste gruppe.
Even between the three groups, it could be argued that incentives have only a limited impact given the peripheral nature of both Ireland and the Mezzogiorno, and the relatively minor effective value differences between the middle and low group country packages.
Vor anden bemærkning vedrører spørgsmålet om, hvorvidt det er sandsynligt, at udviklingsfremmende foranstaltninger af den værdi, som vi har beregnet, har en mærkbar indvirkning på international konkurrence og handel eller på investeringsog lokaliseringsbeslutninger inden for et bestemt land.
Our second point concerns whether or not incentives of the value we have calculated are likely to have a marked impact on international competition and trade, or on investment and location decisions within a country.
Oprigtigt talt har vi ikke meget at sige om dette.
The honest answer is that we do not have much to say here.
Vi ville faktisk være betænkelige ved inden for denne rapports rammer at anvende vore evalueringstal til at udtale os om dette spørgsmål, således som det er blevet fremhævet ovenfor, er de først og fremmest blevet be regnet med henblik på international klassificering og sammenligning.
We would certainly be wary, in the context of this report, of using our vaulation figures to take a line on this; they have anyway, as was stressed above, been calculated primarily for international ranking and comparative purposes.
Hvad angår konkurrence og handel kan man naturligvis hævde, at de maksimale værdier, som vi har beregnet, på mindre end fem procent af merværdien (f.eks. ca. to procent af de samlede produktionsomkostninger) for den midterste og nederste landegruppe sandsynligvis ikke vil medføre nogen større fordel med hensyn til konkurrence eller prisfastsættelse for de virksomheder, som får bevilget de udvik lingsfremmende foranstaltninger - især fordi der i vore beregninger (ikke mindst på grund af manglende oplysninger) ikke er blevet taget hensyn til incidensen (dvs. den del af foranstaltningerne, der anvendes til at forøge faktorafkastningen i stedet for at nedsætte priserne) eller til udflytningsomkostninger (selv om mange iagttagere vil hævde, at de er betydelige). Desuden er der, som vi har set, en tendens til, at de gennemsnitlige værdier ligger er godt stykke under de maksimale værdier.
In respect of competition and trade it could of course be argued that the maximum values which we have calculated of less than five percent of value added (say, some two percent of total production costs) for the middle and bottom group of countries are unlikely to provide any major competitive or pricing advantage for those in receipt of the incentives - particularly since no account has been taken in our calculations, (not least because of lack of information), of incidence (i.e. the proportion of the incentives used to increase factor rewards rather than reduce prices) or of dislocation costs (although many observers would claim that these are substantial) Moreover, as we have seen, average values tend to fall well below the maxima.
Men også i dette tilfælde er det nødvendigt at understrege den kendsgerning, at for bestemte projekter kan de udviklingsfremmende foranstaltninger
But there again, it needs to be stressed that for particular projects incentives can assume
komme op på høje niveauer i forhold til merværdien eller de samlede produktionsomkostninger, og at selv en fordel på 1 eller 2 procent vil kunne have betydning for virksomhederne under bestemte markedsføringsforhold.
high levels in relation to value added or total production costs and that even a one or two percent advantage could be important for firms in particular marketing conditions.
Når vi fra de udviklingsfremmende foranstaltningers indvirkning på prisfastsættelse går over til deres virkning på investerings- og lokaliseringsbeslutninger inden for de enkelte lande, er billedet ikke mindre uklart.
Moving from the impact of incentives on pricing to their effect on investment and location decisions within countries the picture is no less uncertain.
På den ene side kan man hævde, at beslutninger om investering og (i endnu højere grad) lokalisering er så problematiske - med store muligheder for fejltagelser og en lang række ukendte og uforudsigelige indbyggede faktorer - at det er usandsynligt, at ud viklingsfremmendeforanstaltninger med de tidligere angivne værdier vil blive inkorporeret i beslutningsprocessen, for ikke at tale om at gøre et "uigennemførligt" projekt til et "gennemførligt" projekt.
On the one hand it could be argued that investment and (even more so) location decisions are so problematic - with high margins of error and a large number of unknown and unpredictable factors within them that it is unlikely that incentives of the values noted earlier would be incorporated within the decision process, never mind turn a "no-go" project into a "go" project.
På den anden side kunne man anføre, at når man ser bort fra evalueringernes gennemsnitstal, kan udviklings fremmende foranstaltninger faktisk have en stor værdi for enkelte projekter, at marginale investeringer for øvrigt vil være påvirket af værdier af den tid ligere omtalte størrelsesorden, og at foranstaltningerne desuden i hvert fald har en "værdi", der ligger uden for vore beregningers rækkevidde - for eksempel ved at tilvejebringe likvide midler på et afgørende stadium og forsyne projekterne med et sikkerhedsnet.
On the other hand the argument could run that, moving away from the valuation averages, incentives can indeed have a high value for individual projects; that investment at the margin would anyway be influenced by values of the scale discussed earlier; and, further, that incentives have, in any case, a "value" beyond our calculations - in, for example, providing liquid funds at a key stage and giving a safety net to projects.
Men sandheden er den, at indtil der foreligger flere oplysninger om investeringsbeslutningsprocessen inden for de enkelte virksomheder, er det ikke muligt for os at bedømme sandsynligheden af, at værdier på 5, 10 eller 20 procent vil have indflydelse på beslutninger om investering og især lokalisering.
But the truth of the matter is that until more is known about the investment decision-making process within firms we have no way of judging whether values of 5 or 10 or 20 percent are likely to have an impact on investment, and indeed location, decisions.
NOGLE FØLGEVIRKNINGER FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB
SOME IMPLICATIONS FOR THE EUROPEAN COMMUNITY
I denne rapport har vi hidtil stort set koncentreret os om medlemsstaterne, idet vi har beskrevet deres regionale udviklingsfremmende foranstaltninger ved at sammenligne de effektive værdier af deres vigtigste foranstaltninger og drage en række konklusioner om deres regionaludviklingspolitikker.
So far in this report we have largely focussed on the member states, describing their regional incentives, comparing the effective values of their principal incentives and drawing a number of conclusions about their regional incentive policies.
I denne sektion vil vi gerne kort behandle nogle fællesskabsspørgsmål, som vort arbejde har betydning for.
In this section we wish briefly to consider sane Community issues on which our work has a bearing.
Vi gør dette i de tre hovedafsnit "koordinering", "harmonisering" og "Fællesskabets egen politik".
We do this under the three headings of "co-ordination", "harmonisation" and "own policy".
KOORDINERING Ved "koordinering" forstår vi den regulering, som GD IV (Generaldirektoratet for Konkurrence) foretager af medlemsstaternes regionaludviklingspolitikker ved at fastsætte øvre grænser for værdien af den regionaludviklingsbistand, der kan gives for et bestemt investeringsprojekt.
By "co-ordination" we mean the regulation by DG IV (Directorate General for Competition) of the member states' regional incentive policies by setting maximum limits to the value of regional incentive assistance which may be given for a particular investment project.
Det er ikke let at identificere målsætningen for iværksættelsen af koordineringen.
The operational goals of coordination are not easy to identify.
Vi forstår, at den generelle målsætning er kontrol over de handelsmæssige konkurrenceforvridninger, der vil kunne opstå på grund af, at medlemsstaterne til byder regionale udviklingsfremmende foranstaltninger, der vil kunne påvirke virk somhedernes lokaliseringsbeslutninger, og som vil kunne bevirke en forvridning af varebevægelserne mellem medlemsstaterne.
We understand the general goals to be the containment of any distortions of trade which could arise because the member states offer regional incentives which might influence the location decisions of firms and which might distort trade flows between the member states.
Målsætninger for politikken vedrører der for både lokalisering og handel.
The goals of the policy concern, therefore, both location and trade.
GD IV anvender for tiden anlægsinvesteringer som sin kontrolnævner - hvilket er i overensstemmelse med det ganske vist stadigt sparsomme empiriske bevismateriale for, at en eller anden form for kriterium for kapitalafkastning (der i det væsentlige er en udvidelse af anlægskapitalnævneren) er et afgørende kriterium ved investerings- og lokaliseringsbeslutninger.
DG IV currently employs fixed capital investment as its control denominator - which is in keeping with the, admittedly still scanty, empirical evidence that same form of rate of return on capital criterion (which is essentially an extension of the fixed capital denominator) is a key criterion in investment and location decisions.
På den anden side kan denne nævner give anledning til en skævhed, der er vendt mod arbejdsintensive projekter - et forhold, der af mange anses for ikke at være ønskeligt på grund af, at der hersker en stærk mangel på tilbud om arbejdspladser i problemområderne.
On the other hand, this denominator can give rise to a bias against labour intensive projects a feature which, given the fact that a shortage of job opportunities is a prime feature of the problem areas, has been considered by many to be unwelcome.
For at råde bod på denne skævhed og for at gøre det lettere at indføre arbejdskraftrelateret bistand i den nuværende evalueringsmetodologi, har GD IV arbejdet på en revideret koordineringsløsning.
In response to this bias and in order to facilitate the accommodation of labour-related aids in the current valuation methodology, DG IV has been working on a revised coordination solution.
Der er fremsat udkast til forslag, der (sensommeren 1977) stadig er på forsøgsstadiet, i Opaque Aids Papers (rapport om uigennemsigtig bistand) II (IV/58/77-E) og III (IV/126/77-E).
Proposals, which are still (at late summer 1977) tentative, have been outlined in Opaque Aids Papers II (lV/58/77-E) and III (Iv/l26/77-E).
I den reviderede koordineringsløsning omfatter det nominelle bistandsloft den nuværende procentvise begrænsning udtrykt i nettotilskudsækvivalenten af anlægsinvesteringen eller et nærmere angivet beløb pr. arbejdsplads, idet be løbet varierer på samme måde som den procentvise grænse mellem de fire regioner, hvori Fællesskabet er opdelt i koordineringsøjemed.
In the revised coordination solution the nominal ceiling on aid involves the present percentage limit in terms of net grant equivalent of fixed capital investment or a specified amount per job, the amount varying like the percentage limit between the four regions into which the Community is divided for coordination purposes.
De beregninger, som vi har foretaget, tyder på, at den reviderede løsning på en rimelig måde vil repræsen tere variationerne på projektplan i faktormixen i merværdien og følgelig vil fjerne den skævhed til ugunst for arbejdsintensive projekter, der karakteriserer den nuværende evalueringsmetode. Faktisk tyder vore beregninger på en overkompensation for meget arbejdsintensive projekter, dvs. at de vil høste større for del end kapitalintensive investeringer.
Calculations which we have made suggest that the revised solution would provide a fair proxy for project-level variations in the factor mix in value added and would hence remove the bias against labour intensive projects which characterises the present valuation method.
I almindelighed er vi derfor af den opfattelse, at de reviderede forslag repræsenterer et værdifuldt fremskridt.
In general, therefore, we believe that the revised proposals represent a valuable step forward.
Men samtidig må to karakteristiske træk vække nogen bekymring.
At the same time, however, two features must cause some concern.
Det første er den antagelse, der er underforstået ved anvendelsen af et fast beløb pr. arbejdsplads, at arbejdpladsorakostningerne i de enkelte medlemsstater ligger på sammenlignelige niveauer.
The first is the assumption implicit in the use of a fixed amount per job that labour costs between the member states are at comparable levels.
Imidlertid viser fællesskabsstatistikken, at selv på sektorplan er forskelle på over 100 procent ikke usædvanlige.
However, Community statistics show that even at the sectoral level differences of over 1O0 per cent are not uncommon.
Lignende store forskelle på projektplan vil betyde en skævhed til fordel for projekter, der lokaliseres i de lande inden for De Ni, der har lave arbejdslønniveauer (selv om andre faktorer vil være tilbøjelige til at annullere fordelen ved arbejdslønudgifterne i hvert fald til en vis grad).
Similarly large discrepancies at the project level would imply a bias in favour of projects locating in the low labour cost countries of the Nine (though other factors might tend to cancel out the labour cost advantage, at least partially).
Hvis yderligere undersøgelser skulle bekræfte formodningen om en uønsket skævhed, vil den muligvis kunne afhjælpes ved at udtrykke bistandsværdierne i relation til arbejdskraft i de faktiske (skønnede) projektlønudgifter.
If further investigation were to confirm an undesirable bias a possible remedy would be to express aid values in relation to labour in terms of actual (estimated) project labour costs.
Det andet forhold vedrørende den reviderede koordineringsløsning er, at visse medlemsstater øjensynligt nærer bekymring for, at bistanden udtrykt i ar bejdslønudgifter kunne overskride de samlede investeringsudgifter for de mere arbejdsintensive projekter.
The second point about the revised coordination solution is that certain member states are apparently concerned that aids expressed in terms of labour costs could exceed total investment costs for more labour intensive projects.
GD IV har derfor stillet det spørgsmål, om der ikke bør indføres et maksimumsloft foruden det nominelle loft (sammesteds s. 14).
DG IV has accordingly asked whether a maximum ceiling should not be imposed in addition to the nominal ceiling (ibid, p. 26).
Det har foreslået et eventuelt loft på 80 procent for zonen med 20 procent» dvs. fire gange det nominelle loft. Men den samme formel ville betyde lofter på 100, 120 og 400 procent i de tre andre koordineringsregioner og ville således kun delvis løse problemet. Hvis der som et alternativ blev fastsat et loft på 100 procent (dvs. lig med den samlede investering) for de tre andre zoner, ville dette betyde en tilbagevenden til den gamle skævhed til fordel for kapitalintensive
It has proposed a possible ceiling for the 20 per cent zone of 80 per cent, i.e., four times the nominal ceiling.
projekter og således gøre hele proceduren formålsløs.
projects, thus defeating the object of the exercise.
Der er ingen nem løsning på dette problem - der er vigtigt ikke blot på grund af dets substantielle betydning, men også fordi det meget tydeligt understreger et indbygget element af konflikt mellem de enkelte målsætninger for koordineringen.
There is no easy solution to this problem - which is an important one not only in its substantive implications but also because it underlines very clearly an element of goal conflict inherent in coordination.
Denne konflikt er måske ikke umiddelbart indlysende ud fra det foregående.
This conflict may not be immediately apparent from what has gone before.
Men den skulle være selvindlysende, når man erindrer, at den investeringsrelaterede nævner er hensigtsmæssig for den målsætning, der går ud på at dæmme op for indbyrdes udkonkurrering mellem de udviklingsfremmende foranstaltninger, og at den arbejdslønrelaterede nævner træder i stedet for faktormixen i merværdien og derfor er en relevant nævner for regulering af virkningerne af handelsmæssig konkurrenceforvridning.
But it should be evident when it is recalled that the investmentrelated denominator is appropriate to the goal of containing incentive outbidding and that the labour-cost-related denominator proxies the factor mix in value added and is therefore a relevant denominator for regulating trade distortion effects.
Hvis derfor den arbejdslønrelaterede nævner, således som det er skitseret i det foregående afsnit, skal begrænses for at undgå, at tildelingerne overskrider de samlede investeringsudgifter, er der den yderligere følgevirkning heraf, at målsætningen, der består i at dæmme op for virkningerne af den handelsmæssige konkurrenceforvridning,bliver ofret til fordel for en re gulering af den indbyrdes udkonkurrering mellem de udviklingsfremmende foranstalt ninger.
If, therefore, as outlined in the previous paragraph, the labour-cost-related denominator is to be con strained so as to preclude awards exceeding total investment costs, the further implication is that the goal of containing trade distortion effects is being sacrificed in favour of regulating incentive outbidding.
Af denne grund er det vor opfattelse, at koordineringen i sin nuværende form indeholder et indbygget element af konflikt mellem de enkelts målsætninger.
Hence our belief that co-ordination, as currently conceived, contains an inherent element of goal conflict.
Vor gennemgang af koordineringen er hidtil blevet begrænset til politikkens målsætninger og virkninger.
Our discussion of coordination up to this point has been limited to the objectives and effects of the policy.
Herudover vil vi gerne fremhæve et forhold ved iværk sættelsen af politikken, nemlig at understrege nødvendigheden af en projektbaseret koordinering.
In addition, we have one point to make about the implementation of the policy. This is to stress the need for projectbased coordination.