natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regeringen besluttede ved forordning af 28. november 1982 gradvis at hæve salgsprisen for fast brændsel og samtidig som kompensation herfor at indføre varmhjælp til husholdninger med beskedne indkomster.
By a regulation of 28 November, the government decided to increase by stages the price of solid fuel, creating by way of compensation a heating allowance for low-income households.
Endvidere har regeringen bebudet indførelse af lån til unge ægtepar, hvis samlede indkomst ligger under 730 000 LFR om året.
Government loans were announced to help young married couples with a joint income of less LFR 730 000 per year.
Der er tale om særlig lavt forrentede lån (8,25%), som delvis tilbagebetales af staten, hvis der i det pågældende ægteskab fødes et barn senest 30 måneder efter ægteskabets indgåelse, dog ikke hvis moderen er under 23 år.
The loans will carry a special interest rate (8.25%) and will be partially reimbursed by the State if a child is born within the 30 months following the marriage, unless the mother is under 23 years old.
Efter det skøn, der er foretaget af ministeriet for kulturelle anliggender, fritidsanliggender og socialt arbejde, androg faldet i de sociale ydelsers realværdi mellem 1,4 og 3,8% i 1982 mod et oprindeligt forventet fald på kun 1%.
Reductions in the purchasing power of social aid benefits were estimated by the relevant Ministry2as being from between 3.8% to 1.4%, whereas only a reduction of 1% was planned.
Det i sidste Socialberetning2) omtalte forslag til lov om en reform af den sociale bistand er endnu ikke blevet vedtaget, fordi det på grand af den regeringskrise, der opstod i 1982 ikke har kunnet sættes til afstemning i parlamentets to kamre.
The law reforming the social welfare scheme mentioned in last year's report2 was not in fact passed in 1981. The government crisis during 1982 prevented its passing by both houses of parliament until now.
Det økonomiske og sociale Råd har anbefalet, at der oprettes et nyt ældreråd, der skal have til opgave at modvirke overlapningen i den service, der yders at de forskellige institutioner inden for ældreomsorgen.
A new Council for the Elderly was proposed by the Socio-Economie Council, to avoid overlap between various organizations involved with care for the elder- iy.
Af sparehensyn er der foreslået betydelige personalenedskæringer inden for den sociale service.
The search for economies continued with a proposal to reduce considerably the number of persons providing social help and services.
Regeringen har forsat søgt at fremme en decentralisering af den sociale service og en udbygning af det frivillige hjælpearbejde for at reducere det offentliges udgifter.
The government continued the policy of promoting care in the community together with the development of voluntary work as methods of reducing public expenditure.
Således er der indført en bestemmelse om, at frivillige må tjene op til 2 UKL om dagen, og det hidtidige forbud mod at udføre frivilligt arbejde inden for sit egentlige fagområde blev ophævet.
Voluntary workers were allowed to earn up to UKL 2 per day and are now not disbarred from using the skills acquired in their previous occupation.
Der er bebudet andre ordninger, der skal gøre det muligt for arbejdsløse at deltage i det frivillige sociale hjælpearbejde. Her kan f.eks. nævnes arbejdsdirektoratets program for frivillige (Voluntary projects programme), i henhold til hvilket frivillige kan få småudgifter op til 5 UKL om ugen refunderet og fortsat oppebære deres understøttelse.
Further schemes for using the unemployed as possible volunteers were announced, such as the Manpower Services Commission's 'Voluntary Projects Programme', in which out-of-pocket expenses of up to UKL 5 per week may be paid in addition to benefits.
Sundheds- og socialministeriet har ligeledes iværksat et program for frivillige (Opportunities for volunteering), som skal opmuntre arbejdsløse til at deltage i det frivillige hjælpearbejde på sundhedsområdet og inden for den sociale service.
'Opportunities for Volunteering' was launched by the Department of Health and Social Security to promote voluntary work by the unemployed in the fields of health and social care, with grants to local voluntary bodies to cover organization costs.
Ligestillingsrådet har for nylig gennemført to undersøgelser1), hvoraf det fremgår, at det i praksis er kvinderne, der bærer størstedelen af omkostningerne i forbindelse med pasning i hjemmet af ældre og handicappede.
Two recent studies1by the Equal Opportunities Commission indicated that the cost of home-based care for the elderly and handicapped in fact transfers most of the cost onto women.
Disse kvinder må ofte helt opgive at have erhvervsarbejde eller i det mindste arbejde på nedsat tid for at passe deres forældre, navnlig gamle på over 85 år, som der bliver stadig flere af, hvilket ofte går ud over kvindernes uddannelses- og karrieremuligheder.
They are either prevented from working at all or have to reduce their hours of work, which often means missing out on training or promotion opportunities, in order to look after relatives—particularly the in creasing numbers aged over 85, the 'frail elderly'.
Der er offentliggjort en betænkning om det sociale arbejde2).
The results of a re-examination of social work were made public2 with a major ity recommendation for a move towards a community-based service aimed at cooperating with informal networks already in existence.
Flertallet går ind for en decentralisering og for samarbejde med de eksisterende frivillige organisationer.
In future, no ceiling will be imposed on the amount of debt to be repaid directly from minimum benefits before these are received by the persons entitled.
Det voksende antal arbejdsløse, som kun har den sociale bistand at leve af, og det drejer sig om ca. tre fjerdedele afalle arbejdsløse, vil sandsynligvis blive ramt af ændringerne i reglerne vedrørende ubetalte varmeregninger, idet det hidtidige loft for, hvor meget af den sociale bistand der kan tilbageholdes til betaling af varmeregninger, vil blive afskaffet.
A new scheme of housing benefits started for most local authority tenants in November and will be fully operational in April 1983. It is designed to reduce the duplication between different agencies over the help given to low-income households, but may lead to higher debts in other respects because of reduced flexibility in the household budget.
Selv om der været tale om visse fornyelser og forbedringer for flere landes vedkommende, især på pensionsområdet, var det især finansieringsproblemerne der prægede den socialsikringspolitiske udvikling i 1982.
Whilst 1982 did see improvements in social security systems (notably—in a number of countries—as regards pensions), financial problems occupied the centre of the stage and the most striking feature of the year was the number of the measures taken with a view to tackling these problems.
Der blev i løbet af året truffet et bemærkelsesværdigt stort antal foranstaltninger for at løse disse velkendte problemer, hvis årsager er omtalt i den sidste beretning om den sociale udvikling1).
The reasons for the current difficulties are well known and were, indeed, outlined in last year's Social Report.1
Hvis staten pålægges yderligere udgifter under de nuværende konjunkturforhold, øges underskuddet på statsfinanserne.
Unfortunately—as matters stand—any increase in revenue is likely to be obtained at the price of damage to the economy and the employment situation.
Sætter man virksomhedernes socialsikringsbidrag op, må dette i sidste ende formodes at føre til færre nyansættelser og dermed færre nye arbejdspladser.
To increase the contribution from public funds would in present circumstances simply aggravate budget deficits, whilst higher employer contributions would tend to discourage recruitment and hence hinder job creation.
Indtægtsforøgelsen kan heller ikke hentes over arbejdstagerens bidrag, fordi man derved risikerer nye løn stigninger og øger faren for, at der opstår spændinger i samfundet, fordi de erhvervsaktive skal bære udgifterne til et stadigt voksende antal ikke- erhvervsaktive.
Higher employee contributions, on the other hand, would be liable to provoke further increases in wages and might indeed create unrest, given that unemployment is inevitably adding to the load which those still in work must bear in terms of supporting the economically inactive population.
Tanken om at pålægge lønmodtagere i faste stillinger, højindkomstgrupperne og de ikke-er-hvervsaktive et sådant solidaritetsbidrag skal i øvrigt ses på denne baggrund.
This explains the idea of 'solidarity' contributions to be paid by the non-employed, occupational groups less exposed to the risk of unemployment or high-income groups.
Man kunne også gå den modsatte vej og søge at nedbringe udgifterne.
Another possibility is to reduce expenditure.
Det ville ubestrideligt være en god ide at reducere ordningernes administrationsudgifter og at skride ind overfor misbrug samt uberettiget samtidig oppebæreise af flere forskellige ydelser.
In this context, administrative economies and measures aimed at minimizing instances of unjustifiable multiple entitlement or eliminating abuses are unquestionably to be welcomed.
Sådanne besparelser ville imidlertid ikke være tilstrækkelige til at genoprette
Unfortunately, the impact of such measures is bound to be limited in relation to the overall volume of expenditure.
Dette gælder navnlig inden for sundhedssektoren, hvor stigningen er meget voldsom. I første omgang vil man dog for hurtigt at opnå resultater snarere vælge enten at nedskære ydelserne, stramme tildelingskriterierne og ændre dyrtidsreguleringsordningerne eller lade de sikrede selv bære en del — eller en større del — af udgifterne til den service, der ydes dem, f.eks. i tilfælde af syngdom.
The desire to obtain immediate results will, however, militate in favour of cuts in benefits, stricter conditions of eligibility, less generous arrangements for cost-living ad justments or the payment by insured persons of a share—or a larger share than hitherto—of the cost of services provided for their benefit (e.g. in the case of illness).
På de følgende sider gives der eksempler på sådanne foranstaltninger, hvis virkninger rammer de dårligst stillede samfundsgrupper særlig hårdt.
This chapter furnishes a number of examples of such measures, whose effects are most strongly felt by the least favoured sections of society—a fact which explains the exceptions or compensatory arrangements from which the latter benefit in certain instances.
Dette er forklaringen på, at foranstaltningerne i visse tilfælde omfatter undtagelses- eller kompensationsbestemmelser. I øvrigt giver spare foranstaltningerne ingen garanti for, at der ikke opstar nye udgifter, dels fordi antallet af arbejdsløse stiger og langtidsledigheden tager til, dels fordi der træffes finansieringskrævende foranstaltninger med henblik på at fremme beskæftigelsen.
Though reductions in expenditure may be achieved by the above means, this in no way prevents additional expenditure from arising as a result of other factors—increases in unemployment totals, longer average periods of unemployment or financial aid schemes introduced as an incentive to recruitment.
Der har undertiden været tanker fremme om at lægge en del af »byrden« over på den private sektor for at få indtægterne op og udgifterne ned på socialsikringsbudgetterne.
In the face of this dual problem of increasing revenue and reducing the overall volume of expenditure, there is a temptation to suggest that part of the 'burden' of social security should be shifted to the private sector.
Men på hvilke betingelser? Og hvilke sociale konsekvenser ville det få for en stor del af befolkningen, der er ude af stand til at bære en sådan ekstraudgift?
There would, however, be a price to pay and the social consequences would be severe for the considerable number of people who would be unable to afford the cost of the services transferred.
I øvrigt bør man i denne forbindelse overveje, om ikke socialsikringen er de dårligst stillede befolkningsgruppers eneste mulighed for at overleve krisen.
It should also be remembered that social security is the final shield against the effects of the crisis for these disadvantaged groups.
Derfor nægter deres repræsentanter at gå med til, at de sidste 100 års sociale fremgang anfægtes.
For these reasons their representatives argue that there should be no backtracking on a hundred years of social progress.
Men det går heller ikke blot at lukke øjnene for problemerne.
Equally, however, we cannot afford to close our eyes to the present difficulties.
Den eneste udvej synes at være en tilpasning af ordningerne, først og fremmest til de økonomiske muligheder, men også til de ændrede samfundsforhold og den befolkningsmæssige udvikling.
The solution would seem to lie in a readjustment of social security systems to bring them into line not only with economic realities but also with social and demographic changes.
Det er en sådan tilpasning, der er baggrunden for visse af de initiativer, der beskrives nedenfor, og som går ud på at rationalisere, harmonisere og forenkle socialsikringssystemerne, ændre deres finansieringsmåde og gøre ydelserne mere effektive, tilpasse dem til nye former for arbejdstidstilrettelæggelse og gøre mere brag af den ny teknologi i administrationen af ordningerne osv.
Evidence of efforts to pursue this approach can be seen in a number of the initiatives des cribed in this chapter, which include measures aimed at rationalizing, harmonizing and simplifying systems, reassessing methods of financing or the efficacity of benefits, adjusting the rules to new patterns of working time, introducing technological innovations into management systems, etc.
I øvrigt får man indtryk af, at de foreslåede eller trufne foranstaltninger har til formål at bøde på de værste følger af den akutte situation.
The measures introduced—or proposed—give the impression of having been devised under pressure of time to cope with the immediate crisis.
Hvis de kriseforanstaltninger, man med kört varsel har måttet træffe, imidlertid bevirkede, at man tog det langsigtede perspektiv af udviklingen inden for den sociale sikring op til overvejelse, ville den økonomiske krise i det mindste have været godt for noget.
The crisis period will not, however, have been totally without benefit if these emergency measures provide the opportunity for a more measured consideration of the problems associated with the future of social security.
Mon ikke tiden er inde til nytænkning og omprioritering og til, at man først og fremmest beskæftiger sig med de nuværende systemers primære aspekter frem for med deres mere underordnede, se kundære eller diskutable bestanddele?
We must ask our selves whether the time has not come to take a new look at existing social security systems with a view to separating the essentials from those elements which are either secondary or questionable in character and redefining priori-
På fællesskabsplan kunne denne tanke omsættes i nogle generelle målsætninger for en mere fremadrettet socialsikringspolitik1). Kommissionen har netop foreslået, at der inden for fællesskabsinstitutionerne indledes en bred debat om dette spørgsmål, og at arbejdsmarkedets parter inddrages heri2).
A review of this nature—extended to Community level—should help to identify the broad objectives for a social security policy geared to the future.1 With this aim in view, the Commission recently proposed that the Community institutions conduct a wideranging debate on this question, taking care to involve the two sides of industry in their consultations.2
For eksempel er den forsikredes egen andel af udgifterne til lægekonsultation, receptmedicin, fysiurgisk behandling osv. ved kongelig anordning af 23. marts blevet forhøjet samt udvidet til at omfatte flere af de kategorier (enker, invalide, alderspensionister og forældreløse), som hidtil har været undtaget fra at betale egen andel.
Thus, in the area of health care, the insured person's contribution for medical consultations, pharmaceutical preparations on prescription, physiotherapy, etc., was increased by a Royal Decree of 23 March; at the same time, certain categories previously exempt from this contribution (widows, disabled persons, old-age pensioners, orphans) became liable.
Lægekontrollen med om sygefravær er berettiget, blev skærpet, ligesom man fastfrøs honorarerne inden for sundhedssektoren.
Medical checks to prevent irregularity were tightened up, while fees in the health professions were frozen.
Også på området arbejdsulykker og erhvervssygdomme er der truffet spareforanstaltninger.
Various economy measures were also taken in the area of industrial accidents/occupational diseases.
Der er blevet indført pensionsbidrag for invalide- og førtidspensionister samt for personer, der modtager ydelser fra arbejdsulykkesfonden.
Recipients of disability allowances, early retirement pensions and allowances from the industrial accident fund were made subject to pension contributions.
Arbejdsløshedsunderstøttelsen til husstande med mere end én indkomst er blevet sat 6% ned, og beregningsmåden for den gennemsnitlige dagløn er blevet ændret.
With regard to unemployment, benefits were cut by 6% in the case of households with more than one income, and the method of calculating the average 'daily' wage was modified.
Endvidere blev der truffet beslutning om indtil den 31. december at reducere de almindelige børnetilskud med 500 BRF om måneden, samtidig med at der blev pålagt personer uden børn et bidrag på 900 BFR.
Finally, a temporary reduction (until 31 December) of BFR 500 a month in ordinary family allowances was decided on, while a contribution of BFR 900 was imposed on taxpayers without children.
Endelig blev der i 1982 vedtaget et ekstra bidrag på 10% fra forsikrede med høj indkomst (over 3 mio BFR), ligesom bilforsikringspræmierne-blev beskattet med yderligere 5%.
A special contribution of 10% was levied on the higher income groups (over BFR 3 million) in 1982 and an additional 5% tax was levied on car insurance premiums.
For eksempel udvidede man rettighederne for kvindelige lønmodtagere, der midlertidigt ophører som medlemmer af socialsikringen, fordi de i en periode går på deltid for at passe mindre børn. Desuden er
It should be pointed out in this context that certain specific objectives have already been established at Community level: equal treatment for men and women as regards social security: flexible and phased retirement.
) Meddelelse fra Kommissionen om problemerne i forbindelse med den sociale sikring, Dok. KOM(82) 716.
Council on social security problems
UDVIKLING I 1982 den sociale sikring for deltidsbeskæftigede blevet udbygget, især på områderne ar bejdsløshedsunderstøttelse (der udbetales nu dagpenge, når der har været tale om 18 timers beskæftigelse pr. uge eller 3 timer pr. dag) samt sygesikring.
Thus, for example, the situation of a working mother who temporarily ceases to be covered by social security (a woman working parttime for a limited period in order to bring up a young child) has been improved; more generally, social security cover for parttime workers has been developed, particularly as regards unemployment insurance (which now applies to those working 18 hours a week or 3 hours a day) and sickness insurance.
Alle unge, der bliver arbejdsløse efter afslutningen af deres uddannelse, har ret til er fast dagpengebeløb.
All young people who had completed their studies were allowed to claim flatrate tideover allowances if they were unemployed.
Endvidere beregnes arbejdsløshedsydelserne fra nu af efter den samme grundløn for kvinder som for mænd.
Existing forms of discimination be tween men and women as regards the reference wage used for calculating un employment benefits were abolished.
I øvrigt er der planer om at ændre pensionsalderen, således at mænd i lighed med kvinder kan pensioneres, når de er 60 år, hvorved førtidspensioneringen afskaffes.
In adition, arrangements for retirement pensions are to be reviewed to allow men to retire at 60, as is already the case for women; this would entail the abolition of the present 'bridging pension' scheme.
For at fremme beskæftigesen fritages arbejdsgiverne ved ansættelse af unge under 25 år for at betale socialsikringsbidrag i to kvartaler (indtil den 31. marts 1983).
With a view to stimulating employment, employers were exempted from contributions over a period of six months (until 31 March 1983) where young workers aged under 25 were hired.
Derimod er arbejdstagernes pensionsbidrag sat op fra 6,25% til 7%.
Worker's contributions to pensions insurance, however, were increased from 6.25% to 7%.
Det skal endvidere nævnes, at regeringen med henblik på at skabe balance på socialsikringsbudgettet i 1983 har til hensigt at forlænge og udvide visse af de foranstaltninger, den traf i 1982 (henholdsvis vedrørende børnetilskud og socialsikringsbidrag). ringsbidrag).
Nevertheless, in order to achieve financial stability in 1983, the government plans to continue (in the case of family allowances) or extend (in the case of contributions) certain measures adopted this year.
I foråret blev efterlønsordningen forbedret, således at ydelserne på ordningens tredje trin forhøjedes fra 60% til 70% af det maksimale dagpengebeløb.
In spring, the early retirement scheme was improved, benefits for the 3rd level increasing from 60% to 70% of the maximum amount of unemployment benefit.
Samtidig hævedes arbejdsgiver- og arbejdstagerbidragene.
Simultaneously, contributions from employers and employ ees were increased.
Invaliditetsydelsen udbetales nu igen i form af et fast beløb i lighed med, hvad der var tilfældet før socialindkomstens indførelse i 1980.
The incapacity allowance for the handicapped was reorganized according to the principle of universality, similar to the introduction of social income in 1980.
Den nye regering har reduceret de sociale udgifter på en række områder.
The new government made a series of cuts in social security benefits.
For de fleste ydelsers vedkommende er dyrtidsreguleringen i forbindelse med regeringens indkomst politik blevet afskaffet og erstattet af en forhøjelse i faste beløb.
Indexlinked upratings have been mainly abandoned, in favour of uprating by regulation in line with incomes policy.
Dette gælder dog ikke pensionerne, men arbejdsløsheds- og sygedagpengene blev fastfrosset frem til den 1. april 1983.
Pensions are excepted, but unemployment and sickness benefits are frozen at their present level until April 1983.
Af andre foranstaltninger kan i øvrigt nævnes:
In addition:
— der blev indført én karensdag ved sygdom; arbejdsgiverperioden blev forlænget fra 5 til 13 uger, og retten til dagpenge fra arbejdsgiveren gælder først efter 8 ugers ansættelse mod tidligere 3; sygedagpenge kan højst oppebæres i 2 år;
(i) a waiting period has been generalized for the first day of sickness; the period over which employers have to pay sickness benefit has been extended from 5 weeks to 13 weeks, as long on the person was in employ ment for at least 8 weeks (3 previously); no sickness benefits will be paid for more than 2 years;
Loven af 3. juni 1982 om beskæftigelses-, vækst- og stabilitetsforanstaltninger indeholder bl.a. bestemmelser om erhvervsuddannelsesstøtte til unge arbejdsløse under 22 år, der har været arbejdssøgende i tre måneder, såfremt de tidligere har haft arbejde og betalt socialsikringsbidrag i mindst fire måneder.
A law of 3 June 1982 (measures concerning employment, growth and stability) provides in particular for training allowances for unemployed workers aged under 22 who have held a job entailing payment of social security contributions for at least four months and have been seeking work for at least three months.
Samme lov indeholder desuden bestemmelser om, at pensionisterne for fremtiden skal betale sygesikringsbidrag (for øjeblikket er det pensionskasserne, der betaler pensionisternes bidrag til sygesikringen).
The same law introduces for the future the principle of requiring pensioners to pay sickness insurance contributions (currently their share is borne entirely by the pension funds).