natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arbejdet mellem medlemsstaternes arbejdsmarkedsmyndigheder blev bedre koordineret, og der blev udarbejdet forslag til integrering af unge, handicappede og arbejdsløse i erhvervslivet.
The work of the national employment agencies was coordinated more effectively and pro posals made for the integration of young people, the handicapped and the unemployed into working life.
EF-SOCIALPAGTEN
THE EC SOCIAL CHARTER
I 1980'erne begyndte den »sociale dimension« i Europa at få større og større betydning.
In the 1980s, the social dimension steadily gained importance in Europe.
Den blev i stigende grad anset for et instrument, der kunne styrke sammenholdet mellem europæerne.
It was increasingly seen as an instrument for strengthening European cohesion.
I 1989 vedtog de europæiske stats- og regeringschefer — med undtagelse af Det Forenede Kongerige — »fællesskabspagten for arbejdstagernes grund læggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder«, der for arbejdstagerne skulle bane vejen for konkrete, retsbindende og sociale minimumsstandarder. standarder.
In 1989, the Heads of State or Government of the Member States — with the exception of the United Kingdom — adopted the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers, a declaration intended to pave the way for genuine, legally binding minimum social standards for workers in Europe.
Medlemsstaterne kunne i lang tid ikke nå til enighed om mange af Kommissionens senere lovprojekter.
Many more of the Commission's pro posais for legislation still await the ap provai of the Member States.
F.eks. e spørgsmålet om arbejdsvilkår fo erhvervsaktive, der arbejder unde såkaldte »atypiske« forhold som f.eks deltidsarbejde eller midlertidigt arbejd« stadigvæk uafklaret.
For exam pie, the problem of the working con ditions of people employed in what are called 'atypical employment relationships', such as part-time or temporary employment, still remains to be clarified.
I øjeblikke indhenter Europa-Kommissionen oplysninger om, hvilken stilling arbejdsmarkedets parter har dertil.
The European Commission is currently seeking the opinion of the social partners on this matter.
»Fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder« blev vedtaget i 1989 af stats- og regeringscheferne fra 11 af de daværende medlemsstater.
The Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers was adopted by the Heads of State or Government of the Member States with the exception of the United Kingdom in 1989.
Den blev således afvist af Storbritannien. Pagten er en politisk hensigtserklæring, og de grundlæggende rettigheder, der formuleres deri, kan derfor ikke gøres gældende for en retsinstans, men fungerer i EU-medlemsstaterne — naturligvis med undtagelse af Storbritannien — som politiske retningslinjer.
As an expression of political will, it sets out fundamental rights which, although not enforceable, serve as guiding principles for policy in the Member States of the European Union other than the United Kingdom.
Socialpagten indeholder følgende tolv principper:
The 12 fundamental rights enshrined in the Social Charter are:
Ret for arbejdstagerne til frit at vælge, i hvilken medlemsstat de vil arbejde. 2.
Right to work in any Member State 2.
Ret til en rimelig løn. 3.
Right to fair remuneration J 3.
Ret til social tryghed i overensstemmelse med de givne forhold i de enkelte medlemsstater.
Right to social protection according to the arrangements applying in the individual Member
Organisationsfrihed og ret til overenskomstforhandlinger. 6.
Freedom of association and collective■·«■■«" 6.
Ret til videreuddannelse. 7.
Right to vocational training 7.
Ligebehandling af mænd og kvinder. 8.
Equal treatment for men and women 8.
Ret til beskyttelse af sikkerhed og sundhed under arbejdet. 9.
Right to information, consultation and participation 9.
Beskyttelse af børn og unge. 11.
Protection of children and adolescents 11.
Ældres ret til en rimelig levestandard. 12.
Right of the elderly to a decent standard of living 12.
Fremme af handicappedes erhvervsmæssige og samfundsmæssige integration.
Better integration of the disabled into society and working life
Kun medlemsstaterne har imidlertid kompetence inden for bestemte områder af social- og arbejdsmarkedspolitikken. Det gælder lønforhold, organisationsret samt strejke og lockout.
Under the Agreement, some areas of social policy, such as pay, freedom of association, the right to strike and the right to impose lock­outs, remain exclusively a matter for the Member States.
På andre områder inden for socialpolitikken f.eks. socialsikring, beskyttelse af arbejdstagere ved ophævelse af en arbejdskontrakt eller arbejdsvilkår for statsborgere fra tredjelande, som har ophold i Unionen, kræver den sociale aftale enstemmighed mellem regeringsrepræsentanterne — en medlemstats veto kan altså blokere for enhver beslutning.
For other areas of social policy such as regulations relating to social security, the protection of workers on the termination of an employment contract or the employment conditions of nationals of a non­member State working in the EU, the Social Agree­ment requires unanimity among the government representatives — a Member State can therefore use its veto to block any decision.
Den fremgangsmåde, som den sociale aftale foreskriver blev for første gang anvendt i 1994 med direktivet om oprettelse af de europæiske samarbejdsudvalg.
In 1994, the procedure laid down in the Social Agreement was used successfully for the first time with the Directive on the establishment of European works councils.
Det fastsættes i direktivet, at virksomheder med mindst 1 000 arbejdstagere i EU-medlemsstaterne og mindst 150 arbejdstagere i hver af mindst to EU-medlemsstater i fremtiden skal sikre, at de ansatte i et vist omfang bliver informeret og hørt.
That directive requires firms operating across borders with at least 1 000 employees in the EU Member States and at least 150 employees in each of two EU countries to afford their employees a certain measure of information and influence.
Arbejdsloshed er et af de største problemer for de unge i Europa.
Unemployment is one of the most serious problems facing young people in Europe.
De kvinder, der deltog, blev lettere integreret i arbejdslivet, da de både fik dækket udgifterne til børnepasning og fik udbetalt en mindsteløn gennem ESF-midlerne under videreuddannelsen.
Basic and further training are the greatest assets to anyone in search of employment, helping young people to adapt to the constantly changing requirements of the job market.
Konkurrencen på det indre marked må dog ikke føre til, at de sociale resultater, der er blevet nået, ødelægges.
To eliminate the risk of cut-throat competition in the single European market and therefore any erosion of existing social policy achievements, the EU lays clown minimum social standards in the form of directives which the Member States have to transpose into national law.
Derfor fastlægges EU-minimumsstandarder i form af direktiver, der skal omsættes til love i medlemsstaterne.
These, of course, are the outcome of lengthy political discussions in which all those involved have to make compromises.
Disse direktiver er selvfølgelig resultatet af lange politiske diskussioner, hvor alle implicerede parter har måttet indgå kompromiser.
Nonetheless, these social laws introduce substantial improvements to the living and working conditions in Europe.
De pågældende love forbedrer dog mærkbart europæernes leve- og ar bejdsvilkår, og medlemsstaterne kan selv vedtage at indføre et højere social sikringsniveau.
The Member States are entitled to lay down a higher level of protection in law if they so wish.
Det er således ikke meningen, at de sociale love fuldstændigt skal harmoniseres på lang sigt for hver medlemsstat skal selv kunne regulere sine særlige problemer.
The aim in the long term is not the full harmonization of social standards; each Member State will be free to tackle its own particular social problems as it sees fit.
EU opfatter dog sig selv som en social- og arbejdsmarkedspolitisk formidler, som tager initiativer, sætter mål, inspirerer til diskussioner, og forsøger at frembringe kompromiser.
But the EU sees itself as a socio-political intermediary which formulates ideas and objectives, promotes discussion and endeavours to bring about consensus.
arbejdsmarkedets krav, der uafbrudt ændrer sig.
place for example in Bremen, where high numbers of women received training in clerico-technical skills, health and caring occupations, dataprocessing and communications technology: almost 80% of them subsequently found employment.
KONKRET STØTTE
PRACTICAL ASSISTANCE
De såkaldte fællesskabsinitiativer, BESKÆFTIGELSE og ADAPT, finansieres også gennem ESF-midlerne.
ESF resources are also used to support Community initiatives such as 'Employment' and 'ADAPT'.
Initiativet BESKÆFTIGELSE er inddelt i tre aktionsområder: NOW støtter nyskabende projekter, som videreuddanner kvinder. HORIZON skal fremme beskæftigelsesmulighederne for handicappede, og YOUTHSTART støtter unge under 20 år.
The 'Employment' initiative covers three fields of action: 'NOW' promotes innovative projects entailing further training for women; 'Horizon' concerns improved employment opportunities for the handicapped and 'Youthstart' helps young people of under 20 years of age.
Alle fællesskabsinitiativerne arbejder på tværs af grænserne og forsøger med nye idéer at få mennesker ind på arbejdsmarkedet.
All Community initiatives operate across the borders and experiment with new ways of preparing people for the employment market.
Forskellige aktioner henvender sig også til ældre medborgere.
There are also various measures designed to assist the elderly.
Det vigtigste instrument i den europæiske socialpolitik er Den Europæiske Socialfond (ESF).
The most important instrument of the Europe-wide social policy is the European Social Fund (ESF).
I 1995 finansierede den projekter i medlemsstaterne for ca. 7,5 mia. ECU. Ca.
In 1995, the fund contributed ECU 7.5 billion to finance projects in the Member States.
80% af ESF-midlerne anvendes til at bekæmpe langtidsarbejdsløshed, udelukkelse fra arbejdsmarkedet, til at give unge mennesker de nodvendige kvalifikationer, så deres beskæftigelsesmuligheder øges, fremme lige muligheder for mænd og kvinder og lette arbejdstagernes tilpasning til de industrielle ændringer.
About 80% of ESF money was used to combat long-term unemployment and exclusion from the employment market, provide young people with the necessary qualifications and employment opportunities, promote equal opportunities and help workers to adapt to changes in industry.
ESF støtter specielt uddannelse af lærere, omskoling og erhvervsmæssig videreuddannelse; den finansierer netværk af uddannelsesinstitutioner, yder tilskud til børnepasning, når kvinder ønsker at videreuddanne sig.
The ESF focuses particularly on the training of instructors, retraining and further occupational training, finances the formation of networks between training institutes or subsidizes child care for mothers wishing to improve their qualifications further.
For at forbedre kvindernes muligheder på arbejdsmarkedet er det vigtigt at fremme kvinders erhvervsmæssige videreuddannelse og forbedre deres mulighed for at forene familie- og arbejdsliv.
European equal opportunities policy sets out to improve employment opportunities for women by encouraging specific vocational training schemes for women and greater compatibility between family and working life.
Det har lige siden traktaten om oprettelse af EF trådte i kraft i artikel 119 været fastsat, at mænd og kvinder skal have lige løn. Ligeløn er imidlertid stadig langt fra en realitet i EU.
The principle of equal pay for men and women has been enshrined in Article 119 of the Treaty establishing the EC from the very beginning.
Mange forslag til forbedringer er dog stadig ikke blevet gennemført, som f.eks. forslaget om den omvendte bevisbyrde.
But many ideas for improvement have not yet been put into effect, one example being the pro posal for reversing the burden of proof.
Når kvinder f.eks. diskrimineres på arbejdsmarkedet, tøver de ofte med at rejse sag, da bevisbyrden ligger hos dem.
Many women who suffer discrimination on the employment market are reluctant to complain because the burden of proof lies with them.
Europa-Kommissionen har derfor foreslået, at det ved begrundet mistanke er arbejdsgiveren, der skal bevise, at der ikke er tale om diskrimination.
The European Commission has therefore proposed that, where there are reasonable grounds for suspecting discrimination, the employer must produce evidence to the contrary.
I øjeblikket indhentes arbejdsmarkedets parters stilling til dette forslag.
The opinion of the social partners is currently being sought on this matter.
FREMTIDEN FOR DEN EUROPÆISKE SOCIALPOLITIK
THE FUTURE OF THE EUROPEAN SOCIAL POLICY
Centrale spørgsmål i EU's socialpolitiske handlingsprogram for 1995-1997:
Major features of the European social policy action programme 1995-9/
— mere effektiv udnyttelse af Socialfonden til fremme af beskæftigelsen
• More effective use of the Social Fund to promote employment • Promotion of general and vocational training
— fremme af den frie bevægelighed inden for EU (f.eks. revision af direktiverne om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og overførsel af pensionskrav)
• Measures to facilitate free movement within the Union (e.g. review of guidelines on recognition of qualifications or transfer of pension rights)
— udførelse af minimumsregler inden for alle områder af social- og arbejdsmarkedspolitikken
• Establishment of minimum requirements framework in all fields of social policy
Vort samfund er under dybtgående forandring. F.eks. udgør de ældre en stadig stigende del af befolkningen, og arbejds- og familiemonstrene ændres.
An increasingly ageing population, changing employment patterns and a revolution in family structures are leading to a radical transformation in European society.
1 7 millioner mennesker er arbejdsløse i EU og beskæftigelsespolitikken, ja den okonomiske politik i sin helhed, er tæt forbundet med social- og arbejdsmarkedspolitikken.
The existence of 17 million unemployed in the Union demonstrates just how inseparable employment policy — indeed, one might say economic policy as a whole — is from social policy.
Kun en høj beskæftigelse kan garantere, at det stigende behov inden for ældreforsorgen og sundhedssektoren kan dækkes.
After all, only a high employment rate can ensure coverage of the rising costs of pensions and health care.
I april 1995 præsenterede Europa-Kommissionen derfor et nyt handlingsprogram inden for social- og arbejdsmarkedspolitikken for tidsrummet 1995-1997. Det fremhæves deri, at social- og ar bejdsmarkedspolitik i dag ikke må være statisk, men at den må være fleksibel og tilpasse sig de nye behov.
In April 1995, (he European Commission therefore presented a new social policy action programme for the period 1995 to 1997, emphasizing that social policy can no longer remain static but has to adapt flexibly to new circumstances.
Överst på dagsordenen står kampen mod arbejdsløsheden og skabelsen af nye arbejdspladser.
Measures to combat unemployment and to create new jobs thus stand at the top of the agenda.
EU's aktiviteter må ikke begrænse sig til arbejdsmarkedet og de dertil knyttede arbejdsretlige spørgsmål, men skal inddrage folk fra hele EU i en europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik. politik.
However, activities under the European social policy must not be confined to the labour market and related aspects of labour law but must involve the people of the entire EU.
— fremme af regler, der gør det muligt at forene arbejde og familie, samt regler om deltidsarbejde
• Regulations on compatibility between working and family life and on part-time work
— anvendelse af princippet om lige muligheder for mænd og kvinder på alle områder inden for social- og arbejdsmarkedspolitikken
• Application of equal opportunities principle in all areas of social policy
DEN VIDERE UDVIKLING AF MAASTRICHTTRAKTATEN TRAKTATEN
THE DEVELOPMENT OF THE MAASTRICHT TREATY
— hjælp til fattige, handicappede og ældre — fælles aktion til bekæmpelse af racisme og fremmedhad i samfundet — uddybelse af den sociale dialog — fremme af samarbejdet med ikke-statslige organisationer — analyse af informationssamfundets sociale konsekvenser.
• Assistance for the poor, the handicapped and the elderly • Joint action to combat racism and xenophobia in society • Development of the social dialogue • More intensive cooperation with NGOs
I en rapport, som Europa-Parlamentet har udarbejdet om dette handlingsprogram, opfordrer parlamentsmedlemmerne til en klarere social vision for Europa, som især skal tage sigte på arbejdsmarkedets parter.
A report by the European Parliament on this action programme calls for a more social vision of Europe, which should find expression above all through the social partners.
De strukturændringer, som det indre marked medfører, skal finde deres losning ved en dialog mellem arbejdstagere og arbejdsgivere.
Dialogue between management and labour should be used as a way of coming to terms with the structural changes arising from the single market.
På grundlag af denne dialog skal der vedtages en europæisk lovgivning, der effektivt, som i forbindelse med forældreorloven og deltidsarbejdet, beskytter arbejdstagernes rettigheder.
As in the case of parental leave or the discussion concerning part-time working, this should then be followed by European legislation providing effective safeguards for workers' rights.
På regeringskonferencen i 1996 skal det efterprøves, om Maastrichttraktaten har været effektiv og relevant, og på hvilke områder den skal videreudvikles.
In 1996, an intergovernmental conference will review the Maastricht Treaty from the point of view of its effectiveness, appropriateness and possible further development.
EU's social- og arbejdsmarkedspolitik skal således også tages op ved denne lejlighed.
Consideration should at the same time be given to a reshaping of the union-wide social policy.
Pádraig Flynn, medlem af Kommissionen med sociale anliggender, og beskæftigelse som ansvarsområder fastslår, at »EU's socialpolitik befinder sig ved et vendepunkt. Sandheden er, at det hidtil ikke er lykkedes os at opfylde borgernes forventninger«. Han op-
Pádraig Flynn, Member of the European Commission responsible for social policy, says that the European Union's social policy has reached a crucial stage in its development, the harsh truth being that we have not yet met the public's expectations. Mr Flynn
fordrer til en diskussion om, hvorvidt der i traktaten skal indføres en række grundlæggende sociale rettigheder.
issue directly applicable regulations and not only — as provided for in the Social Agreement — directives which first have to be transposed into the legislation of the Member States.
I modsætning til socialpagten fra 1989, som kun fastsatte nogle principper på det sociale område for arbejdstagere i EU, skal de grundlæggende rettigheder være bindende for alle EU-borgere.
In contrast to the 1989 Social Charter, which laid down Europe-wide social principles only for workers, these fundamental rights would then have to be mandatory for all European citizens.
Allerede i 1972 understregede de europæiske stats- og regeringschefer på Det Europæiske Råds møde i Paris, at de økonomiske og de sociale aspekter skulle tillægges lige stor vægt i den videre europæiske integration.
As long ago as 1972, the European Heads of State or Government meeting in Paris stressed that in Europe's further development, economic and social aspects should be dealt with on an equal footing.
Det er dog tvivlsomt, om »den sociale dimension« virkelig i praksis spiller en ligeværdig politisk rolle i EU.
However it is debatable whether the 'social dimension' really plays an equal part in the practical policy of the Union.
Den væsentligste grund hertil er, at den økonomiske integration på grund af de krav, som økonomien stiller, betragtes som vigtigere end social og politisk integration, men på lang sigt er denne situation ikke holdbar.
This is attributable not least to the fact that, for economic reasons, economic integration generally proceeds ahead of political and social integration. This relationship cannot continue in the long term.
Europa-Parlamentet opfordrer regeringerne til ved revisionen af traktaten at tilføje et kapitel om beskæftigelsen, hvori fuld beskæftigelse gøres til et mål for EU, og hvorved der indføres mekanismer, der koordinerer de forskellige medlemsstaters beskæftigelsespolitik.
The European Parliament takes the view that, when they come to revise the Treaty, the governments should incorporate a chapter entitled 'Employment union' elevating full employment to an EU Treaty objective and introducing mechanisms for coordinating national employment policies.
Medlemmerne af Europa-Parlamentet går også ind for at indfore et personligt sygeforsikringskort, som gælder i hele EU, og det er en stærk fortaler for et handlingsprogram for ældre med henblik på en øget indsats for udvikling af den sociale rollefordeling og bedre integration af ældre i samfundet.
Parliament is also in favour of the introduction of a personal social security card affording protection throughout the Union. And it wants to see improvements in the position of the elderly, for whom it wants to see a specific action programme and greater financial resources and also the development of social roles so as to integrate the elderly more effectively into society.
Solidaritet mellem generationerne.
Solidarity between the generations.
I 1993 var en femtedel af borgerne i EU over 60 år.
In 1993, a fifth of the Union's population was over 60 years of age.
Næsten 4% af befolkningen er over 80 år gamle.
Almost 4% of people are over 80 years of age.
EU vil gerne bidrage til, at de ældre medborgere får en hojere levestandard og bliver bedre integreret i samfundet.
The aim of the European Union is to help bring about a higher standard of living for the elderly and integrate them more effectively into society.
Den finansierer med dette sigte bl.a. projekter og undersogelser og forelægger medlemsstaterne forskellige forslag.
With this aim in mind it finances for example model projects and studies and submits proposals to the Member States.
Pensionister kan frit vælge deres bopæl i EU's medlemsstater, modtage pension dér og være omfattet af deres sociale sikringsordning.
In the EU, pensioners are entitled to reside and draw their pension and social security entitlements in any Member State.
Har de arbejdet i forskellige lande, bliver den pension, de er berettiget til, lagt sammen og udbetalt dér, hvor de har deres bopæl som pensionister.
If they have worked in more than one country, then their entitlements are combined and paid out at the place of retirement.
Det Forenede Kongeriges borgere er på flere områder ikke omfattet af de forbedringer, som den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitik har medført.
The advances made in the field of European social policy do not extend in all cases to the inhabitants of the United Kingdom.
Europa-Kommissionen ser det derfor som en prioriteret målsætning for regeringskonferencen i 1996, at gør alle medlemsstater lige for Unionen: lovgivning.
The European Commission therefore regards it as a priority objective for the Intergovernmental Conference of 1^9(^o ensure that the Union-wide legal framework once again covers all the Member States.
Det er også et krav fra politikerne, at de på dette område kan vedtage forordninger, der gælder umiddelbart og ikke kun direktiver som foreskrevet i den sociale aftale, der forst skt^omsæ^ps til national lov i medlemsstaterne.
Thoj^^^^arge of fljropean social policy are calling tor the power also to
På Internet fås en mængde andre oplysninger om EU via EUROPA-Serveren (http://www.cec.lu)
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://www.cec.lu).
Manuskript afsluttet i januar 1996
© ECSC-EC-EAEC, Brussels · Luxembourg, 1996 Reproduction is authorized, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged.
Kontor i Danmark *)
(171)973 1992 4 Cathedral Road, Cardiff CF1 9 SG — Tel.