natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På den anden side kunne de nederlandske eksportører som følge af den gunstige omkostningsudvikling drage fordel af den beskedne frem gang i verdenshandelen.
The achievement of such growth will be helped by improvements obtained in industrial structure and productivity, and by the low levels of price inflation and wage settlements.
Efter et fald på i alt 2,9 % i 1981 og 1982 blev den økonomiske aktivitet i 1982 således fastholdt. Arbejdsløsheden øgedes imidlertid betydeligt hovedsagelig på grund af den stærke tilgang til arbejdsstyrken.
Nevertheless, the outlook is still uncertain, because of the unbalanced nature of the current recovery, at least during its early phase, depending predominantly on consumer demand.
I 1980 lå arbejdsløsheden på 4,7 %, hvilket var noget under gennem snittet for Fællesskabet, men i 1983 nåede den i gennemsnit op på 15,6% mod 10,4% for Fællesskabet som helhed.
As the UK moved out of recession earlier than its major trading partners, and owing to the relative weakness of the international competitive position, there has been a substantial worsening of the balance of payments, the balance of trade in manufactured goods having moved into deficit.
Inflationstakten faldt i 1983 til i gennemsnit 2,8 %, og overskuddet på betalingsbalancens løbende poster, som allerede var stort i 1982, vil formentlig i 1983 nå op på et tal, der svarer til 3,3 % af bruttonationalproduktet.
Capital goods investment has as yet shown little response to higher demand, a factor which may have adverse supply side effects at a later stage of the cycle.
stabilisering af indtægterne fra naturgassen, og da nogle udgiftsposter, især i forbindelse med arbejdsløsheden, stadig stiger stærkt.
During the last few years, monetary conditions have improved considerably, as inflation, nominal interest rates and the growth rates of the monetary aggregates fell from very high levels.
Budgetforslaget for 1984 omfatter ligesom i 1983 et program for nedbringelse af udgifterne med mere end 10 mia HFL, navnlig udgifter til aflønning af offentligt ansatte, til social sikring og til sundhedssektoren.
The strength of consumer spending in the last 18 months, however, has been accompanied by a sharp increase in lending to the personal sector and some acceleration of monetary growth.
I budgetforslaget opereres der ligeledes med en formindskelse af virksomhedernes skattebyrde på 2 mia HFL og med nye indtægter på ca. 3 mia HFL, men den samlede skattebyrde ændres ikke meget. Statens og kommunernes nettolånebehov (som defineret i Nederlandene) skulle i 1983 blive nedbragt til 12,4% af nettonationalindkomsten og til 12,1% i 1984.
At the same time, the level of real interest rates has discouraged borrowing by enterprises despite the expansion of demand.
Bruttonationalproduktet i faste priser vil ikke vokse i forhold til 1983, og arbejdsløsheden vil stige yderligere og nå op på ca. 17,6 %.
For 1984-85, the March 1983 MTFS set out a target range of 6-10% for the growth of the monetary aggregates.
Inflationen vil fortsat ligge på et ret lavt niveau, og i betragtning af den afdæmpede indenlandske efterspørgsel vil overskuddet på betalingsbalancens løbende poster igen stige.
This appears consistent with the financial outlook for that period, particularly given the planned level of public sector borrowing, and should allow for some further modest downward movement of interest rates.
Dette vil dog ikke hindre en yderligere stigning i arbejdsløsheden i 1984.
Consolidation of the improvements achieved in labour market conditions will be essential to the achievement of more balanced growth.
Opmærksomheden må således i særlig grad være rettet mod mulighederne for at nedsætte arbejdstiden og øge mobiliteten på arbejdsmarkedet uden samtidig at øge lønomkostningerne.
The very large productivity gains during the recession helped to compensate, in terms of. international competitiveness, for some of the exchange rate appreciation, but future gains are likely to be smaller.
På denne baggrund er det ikke let at vælge den rette økonomiskpolitiske strategi.
In order to encourage investment, a further redistribution of relative factor incomes is necessary, allowing higher rates of return on real assets.
Det skal i den forbindelse nævnes, at selv om løntilbageholdenhed, der stort set ikke medfører ændringer i aflønningen per capita i 1984, anses for påkrævet for at opretholde konkurrenceevnen og forbedre virksomhedernes rentabilitet samt investeringsklimaet, kan en sådan politik, hvis den føres for vidt, få en for restriktiv virkning på den endelige efterspørgsel.
It is therefore important that there should be no acceleration of wage settlements, even if consumer price inflation increases slightly in 1984.
Endvidere blev den lange periode med lagernedbygning, som varede fra 1980-1982, bragt til afslutning.
Prospects for higher industrial output and employment in the longer
Faktisk er det fordoblet på tre år, og der kan forventes en øget stigningstakt, såfremt der ikke træffes nye egnede foranstaltninger.
The trends in public finance in the current financial year are such that the Public Sector Borrowing Requirement (PSBR)
Det forenede Kongerige: Vigtigste økonomiske aggregater, 1961-1984
United Kingdom: main economic aggregates, 1961-84
Vækst BNP i løbende priser
GDP price deflator
Stigning i forbruger- pnser
General government balance
' Arbejdsløse i arbejdsstyrken
Unemployed in labour force
Vækst i penge- mængden M23)
Rise Compensation in per consumer employee prices
Af hensyn til mulighederne for at opnå en mere afbalanceret vækst vil det være af væsentlig betydning, at de forbedringer, der er opnået i arbejdsmarkedsvilkårene, fastholdes.
In the longer term, there may be scope for lowering the relative level of public spending and therefore also the tax burden.
For at fremme investeringerne er en yderligere omfordeling af erhvervs- og formueindkomster påkrævet, således at der kan opnås et større afkast af realkapitalen.
It would be desirable to improve the structure of expenditure in respect of its productive element.
Det er derfor af væsentlig betydning, at der ikke sker en væsentlig forbedring af lønoverenskomsterne, selv om forbrugerprisinflationen stiger svagt i 1984.
This depends partly on the overall level of expenditure and partly on the achievement of sufficient economic growth, so that the categories of expenditure determined by demand in the economy, such as unemployment and related benefits, can be reduced.
Mulighederne for at opnå en større industriproduktion og beskæftigelse på længere sigt kan vise sig at være afhængig af, om konkurrenceevnen kan forbedres gennem løntilbageholdenhed og, såfremt markedskræfterne tilsigter det, en vis kursjustering.
Possibilities for cuts in other spending programmes appear more limited, in view of demographic factors (the increasing average age of the population) and the low level of public investment in recent years.
På trods af det opsving, der nu er undervejs, er BNP først lige igen nået op på samme niveau som i 1979, og en periode med varig vækst vil være påkrævet for at nedbringe arbejdsløsheden i væsentligt omfang.
should be relatively close to the target indicated in the MTFS (UKL 8 200 million or 2,75% of GDP).
De forbedringer, der er opnået i henseende til erhvervsstruktur og produktivitet, samt den beskedne prisinflation og de gunstige lønoverenskomster vil medvirke til, at en sådan vækst kan nås.
Measures were announced in July to help keep public expenditure in line with plans, but it remains possible that the outturn for both expenditure and revenue will be a little above planned levels.
Den stærke forøgelse af forbruget gennem de seneste 18 måneder har imidlertid været ledsaget af en kraftig stigning i forbrugerlångivningen og en vis forøgelse af væksten i pengemængden.
For 1984-85, the MTFS target for the PSBR, of UKL 8 000 million or 2,5% of GDP, represents a broadly unchanged fiscal stance, given the increase in revenue resulting from moderate growth of the economy.
Samtidig har den høje realrente afholdt virksomhederne fra at optage lån på trods af efterspørgselsstigningen.
In view of the modest level of the targets in both the current and the next financial years, slightly higher levels of the PSBR could be tolerated.
Økonomisk år so ver sigt 19831984
Annual Economic Review 1983-84
(Fremsendt til underretning til Rådet, Det økonomiske og sociale Udvalg og Parlamentet sammen med den foreslåede økonomiske årsberetning 1983-1984)
(Submitted for information to the Council, the Economic and Social Committee and to the European Parliament, together with the Annual Economic Report 1983-84)
Den økonomiskpolitiske problemstilling inden for Fællesskabet
Economic problems and policy issues for the Community
Årsagerne til Fællesskabets utilfredsstillende økonomiske stilling 1.3. Den økonomiskpolitiske problemstilling i 1984 og derefter
1.1 Outlook and economic performance 1.2 The causes of the Community's weak economic performance 1.3 The economic policy issues for 1984 and beyond
Økonomiske udsigter på kort og mellemlang sigt
Economic outlook in the short and medium term
Nogle egenskaber ved de europæiske økonomier set i lyset af økonometriske modeller
Some properties of the European economies in the light of econometric models
Tabelfortegnelse
List of tables
4.3 Arbejdstid og produktivitet i forarbejdningsindustrien 4.4 Samlet befolkning, arbejdsstyrke og befolkning i de arbejdsdygtige aldersklasser i Fællesskabet
4.4 Total population, labour force, working-age population in the Community
4.5 Erhvervsfrekvens efter alder og køn, EF 9 i alt 4.6 Arbejdsløshed efter alder og køn, EF 9 i alt 4.7 Arbejdsløshed - voksne og unge under 25 4.8 Arbejdsløse opdelt efter, hvor længe de har søgt arbejde, EF 9 i alt 5.1 De offentlige indtægter og udgifter, EF i alt
4.5 Participation rates by age and sex, total for EC 9 4.6 Unemployment rates by age and sex, total for EC 9 4.7 Unemployment rates among adults and young people under 25 4.8 Unemployed by duration, total EC 9 5.1 Income and outlay transactions of general government, EC 10 5.2 Income and outlay transactions of general government, 1982-84 (%
5.5 Offentlig gæld, 1973-1982 5.6 Årsagerne til ændringerne i budgetunderskuddene, EF og medlemssta terne, 1981-1984
5.4 General government budgetary aggregates, EC and Member States, 198184 5.5 Public debt, 1973-82 5.6 Components of change in budget deficits, EC and Member States, 1981-
6.1 Ændringer i EMS-kurserne 6.2 Real effektiv valutakurs baseret på BNP-priser 6.3 Delmål og faktisk udvikling 6.4 Væksten i pengemængden 6.5 Supplerende pengepolitiske indikatorer 6.6 Modposter til pengeskabelsen
6.1 Changes in EMS exchange rates 6.2 Real effective exchange rate based on GDP prices 6.3 Intermediate objectives and outturns " 6.4 Growth of money stock 6.5 Subordinate indicators of the stance of monetary policy 6.6 Counterparts of money creation 7.1 Nominal and real external adjustment by major country groups 7.2 Nominal and real adjustment in the European Community, the United
7.2 Nominel og real tilpasning i EF, USA og Japan 7.3 Ændringer i industrilandenes betalingsbalancer 19781982 7.4 Ændringer i EF-medlemsstaternes betalingsbalancer 19781982 7.5 Inflation, valutakursændringer og konkurrenceevne i EF, USA og Japan 7.6 Inflation, valutakursændringer og konkurrenceevne i EF-medlemssta-terne 7.7 Løbende poster på EF-medlemsstaternes betalingsbalancer 7.8 Betalingsbalancefinansiering i Fællesskabet 1979-1982 7.9 Bruttoreserver i Det europæiske Fællesskab
7.5 Inflation, exchange rate movements and competitiveness in the European Community, the United States and Japan
8.1 De finanspolitiske instrumenters begyndelses- og slutrangfølge i aftagende absolut orden — Virkning for BNP i faste priser
7.7 Current balances of Community countries 7.8 Balance of payments financing in the Community, 1979-82 7.9 Gross reserves in the European Community 8.1 Ranking by decreasing initial and final impact of budgetary policy instruments. Effects on real GDP
Diagramfortegnelse
List of graphs
2.1 Sammenligning af konjunkturforløbene for BNI/BNP i faste priser i USA og Fællesskabet, 1979-1984 3.1 Ændring over seks måneder (sæsonkorr.) udtrykt på årsbasis 3.2 Eksterne virkninger på deflatoren for den endelige anvendelse 3.3 Den reale valutakur's bidrag til deflatoren for den endelige anvendelse 3.4 Forventet reallønsstigning og efterspørgselspres 4.1 Produktivitet pr. lønmodtager i forarbejdningsindustrien, 1960 =100 4.2 Befolkning og beskæftigelse 5.1 Udviklingen i det offentliges nettorentebetalinger målt i % af BNP, 1970-
2.1 Comparison of cycle in real GNP/GDP in the USA and the Community, 1979-84 3.1 Consumer prices and main components, EC 9 3.2 External impacts on the final expenditure deflator 3.3 Contribution of the real exchange rate to total final expenditure deflator 3.4 Expected real wage increases and the pressure of demand 4.1 Productivity per employee in manufacturing industry 4.2 Population and employment 5.1 Trend of general government net interest payments, as % of GDP, since
5.2 Udviklingen i det offentliges finansieringsevne ( + ) eller -behov ( - ) efter fradrag af nettorentebetalinger siden 1970; i % af BNP 6.1 Udviklingen i de tonegivende valutaer og EMS i forhold til ECU 6.2 Bilaterale kursforskelle i EMS 6.3 Udviklingen i EMS-valutaerne og drachmen i forhold EMS 6.4 Divergensindikator 6.5 Pengepolitiske målsætninger og faktiske resultater, 1981-83 6.6 Kortfristede rentesatser på pengemarkedet 7.1 Konkurrenceevne og udenrigshandel med forarbejdede varer i EF, USA
1970 5.2 Trend in general government net lending ( + ) or borrowing ( — ) less net
149 og Japan 7.2 Konkurrenceevne og udenrigshandel med forarbejdede varer i EF's medlemsstater 8.1 Sammenligning af dynamiske multiplikatorprofiler i tilknytning til en forøgelse af de offentlige investeringer på 1 %afBNP i faste priser i 1981
154 public investment equal to 1% of 1981 real GDP—Impact on GDP 8.2 Comparative dynamic profile of the multipliers linked to an increase in public investment equal to 1% of 1981 real GDP—Average of the four Eurolink countries
8.2 Sammenligning af dynamiske multiplikatorprofiler i tilknytning til en forøgelse af de offentlige investeringer på 1 % af BNP i faste priser i 1981. Gennemsnit for de 4 Eurolink-lande
8.3 Comparative dynamic profile of the multipliers linked to an increase in public investment equal to 1% of real GDP—Impact on GDP price
Den økonomisk­politiske problemstilling inden for Fællesskabet
Economie problems and policy issues for the Community
Der er i øjeblikket ved at blive etableret et økonomisk opsving i Fællesskabet, men dette vil være moderat ogfølsomt overfor rentestigninger og vil næppe vise sig stærkt nok til at sikre lavere arbejdsløshed.
A recovery in economic activity in the Community is now underway but it will be modest and vulnerable to increases in interest rates and will hardly befast enough to induce a lowering of unemployment.
De mellemfristede produktions­ og beskæftigelsesudsigter er forstemmende.
The mediumterm outlook for output and unemployment is discouraging.
Afmatningen i 1981­1982 viste sig at være mere langvarig end ventet, hovedsagelig fordi pengepolitikken siden 1981 i vid udstrækning og i virkeligheden uundgåeligt har været indrettet efter de fremherskende rentebetingelser i De forenede Stater.
The 1981/82 recession proved to be more prolonged than expected, to a large extent due to the fact that monetary policy since 1981 has, in large degree and virtually unavoidably, replicated the interest rate conditions prevailing in the United States.
Siden midten af 1982 har væksten i realpengemængden i Europa været hurtigere end i 1981­1982.
Since mid-1982 real money supply growth in Europe has been more accommodating than in 1981/82.
Der er imidlertid snævre grænser for, hvor vidt man kan gå i retning af aktiv anvendelse af pengepolitikken som efterspørgselsstimulerende faktor, så længe de offentlige budgetunderskud er så store, som de er i øjeblikket, og mange medlemsstaters inflationsudvikling er mindre gunstig end udviklingen i De forenede Stater og Japan.
There are, however, narrow limits to the scope for using monetary policy actively to stimulate demandas long as government budget deficits are as high as at present and in many Member States inflation performance remains less favourable than that of United States and Japan.
De øjeblikkelige bindinger på den makroøkonomiske politik kan kun lempes ved udbudspolitik, positiv tilpasning og — især — nye og omfattende foranstaltninger, som tager sigte på at styrke det interne marked og forstærke Fællesskabets valutariske ■ sammenhold.
The present straitjacket on macroeconomic policy can only be lifted through supply policies, positive adjustment and, notably, new'and substantial steps forward to strengthen the internal market and increase the monetary cohesion of the Community.
Det, der skal til, er en kombination af mikro­ og makroøkonomiske tiltag.
A combined micro-macro approach is needed.
En realistisk ramme for den økonomiske politik kunne være, at den finansielle politik (finans­ og pengepolitik ) tilrettelægges under skyldig hensyntagen til behovet for større konvergens indenfor Fællesskabet, medens mikropolitikken (allokerings­ og udbudspoli­tik) tager sigte på at forbedre forholdet mellem realkomponenten og inflationskomponen­ten af en given vækstrate for BNP i løbende priser.
A feasible framework f or economic policy is one where financial policies (budgetary and monetary policy) are decided upon with reference to the need for greater convergence within the Community while the micro-policies (allocative and supply policies) address the problem of improving the split between the real component and the inflation component within a given rate of growth of nominal GDP.
1.1 Udviklingen i den økonomiske aktivitet toppunktet, som nås i 1984 og 1985, men ledighedsprocenten ville i 1987 stadig være så høj som 10,4 %.
1.1 Outlook and economic performance
Et særlig forstyrrende træk ved den nuværende afmatning har været det markant lave investeringsniveau, idet investe­ringerne er en af de vigtigste faktorer, som bestemmer produktionspotentiellet (sektion 2.4).
A particularly disturbing feature of the current recession has been the marked weakness of investment, one of the principal factors determining production potential (section 2.4).
Faren for, at den nuværende afmatning kan føre Fællesskabet ind i en »lavvækstfælde«, kan ikke helt ignoreres.
The danger that the present recession might lead the Community into a 'low-growth trap' is one which cannot be ignored.
Inflationsnedbringelsesprocessen i Fællesskabet fortsætter.
The process of disinflation in the Community continues.
Stigningstakten for Fællesskabets per capita­lønudgift, der måske er den klareste indikator for den underliggende inflationstakt, har været jævnt aftagende gennem tidsrum­met 1981­1983.
The rate of increase of labour compensation per head in the Community, perhaps the soundest indicator of the underlying inflation rate, has decelerated smoothly in each of the three years since 1980.
Opbremsningen ventes at fortsætte i 1984.
The deceleration is expected to continue in 1984.
De mellemfristede fremskrivninger (sektion 2.3) giver ikke noget væsentlig bedre billede.
After the failure of economic recovery in the Community to materialize in 1982, shortterm forecasts (Chapter 2) suggest an upturn in output may now be getting under way.
Grundforløbet, hvor der forudsættes uændret vekselkur mellem dollar og ECU fra 1984 og fremefter uændret finanspolitik i forhold til de senest bebudede tiltag og en som helhed stabil lang rente i De forenede Stater, udviser en gennemsnitlig årlig vækst i Fællesskabets reale produktion på 1,9% for tidsrummet 1982­1987.
However, against a background of high real interest rates, tightening budgetary policies in most of the Community countries and a weakness of world trade partly attributable to the debt problems of developing countries, the recovery in the Community is likely to be slow and hesitant, certainly by comparison with the growth rates expected for the US and Japan in 1983 and 1984.
En vækstrate af den størrelse kunne gøre det muligt at nedbringe arbejdsløsheden en smule i forhold til
Moreover, the potential recovery in the Community is likely to be very fragile and could easily be knocked off course by an adverse movement in, for example, interest rates.
Den jævne opbremsning af per capita­lønudgiften er til dels blevet tilsløret af bratte ændringer inden for andre prisbe­stemmende faktorer : eksportpriser, vekselkurser, avancer og indirekte skatter.
The steadiness of the deceleration in labour compensation per head has been rather obscured by sharp movements in other price-determining factors: suppliers' export prices, exchange rates, profit margins and indirect taxes.
Starteffekten af den bratte dollarstigning var, at Fællesskabets importpriser steg; denne effekt var mest udtalt i 1981.
The initial effect, most marked in 1981, of the sharp upward movement of the dollar was to increase the prices the Community had to pay for its imports from the rest of the world.
Senere faldt verdensmarkedspriserne i dollars imidlertid brat, således at importpriserne i sidste halvdel af 1982 havde stærkt dæmpende indvirkning på Fællesskabets inflationstakt.
Later, however, world prices in dollars fell sharply, so that in the latter half of 1982 import prices were having a considerable dampening effect on inflation in the Community.
Samspillet mellem disse for­skellige faktorer behandles mere indgående i kapitel 3.
The interplay of these various factors is considered in some detail in Chapter 3.
Økonomisk årsberetning 19831984 tilbagevundet hovedsagelig som følge af udviklingen i de nominelle vekselkurser.
Annual Economic Review 1983-84 since the second oilprice shock.
Denne udvikling kunne tyde på, at en gennemgribende ændring af realvekselkursforholdet mellem ECU og yen kunne være rimelig, medens en yderligere kraftig real appreciering af dollar over for ECU næppe kan siges at være berettiget af konkurrencemæssige grunde (selv om den måske kunne være berettiget af andre årsager — jf. nedenfor).
These trends perhaps indicate that, while a substantial movement of the real exchange rate of the ECU against the yen might bejustified, a further substantial real appreciation of the dollar against the ECU would be uncalled for on competitiveness grounds (although it might have to be accepted for other reasons—see below).
Udviklingen på arbejdsmarkedet, som har afgørende betydning for fortolkningen af den foreliggende situation og for de kort- og mellemfristede prognoser, analyseres i kapitel 4.
shortterm and mediumterm forecasts, are analysed in Chapter 4.
Det fremgår af kapitlet, at arbejdskraftefterspørgslen i Fællesskabet kun voksede langsomt i et langt tidsrum, før den nuværende afmatning satte ind (faktisk lige siden 1963), og at en langsommere vækst i produktionen mellem 1973 og 1980 ledsagedes af en langsommere stigning i produktiviteten.
This chapter shows that labour demand in the Community had been growing only slowly for a long period of time before the onset of the present recession (ever since 1963, in fact), a slower growth of output between 1973 and 1980 being matched by a slower growth of productivity.
Som følge af demografiske faktorers indvirkning er arbejdskraftudbudet imidlertid steget betydelig hastigere siden 1973.
Labour supply, however, has been growing considerably more quickly since 1973 as a result of demographic factors.
Den næsten uafbrudte stigning i arbejdsløsheden siden 1973 blev stærkt forværret i årene efter 1980 som følge af fald i beskæftigelsen i afmatningens kølvand.
The almost uninterrupted rise in unemployment since 1973 was sharply aggravated from 1981 onwards by falls in employment as the recession developed.
I 1983 kommer Fællesskabets ledighedsprocent efter alt at dømme op på 10,4, og arbejdsløsheden vil i 1984 ifølge prognoserne stige yderligere til 10,9 %.
In 1983 the unemployment rate in the Community is likely to reach 10,4%, and is forecast to rise even further, to 10,9%, in 1984.