natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D Irland har udarbejdet et landsprogram for videnskab og teknologi. Det skal tjene som rettesnor for den offentlige indsats og til stadighed føres à jour.
□ Ireland is drawing up a national science and technology programme that will act as a constantly updated guide to public action in this sector.
Hovedformålene er: nedsættelse af energiafhængigheden, udvikling af industrier til forarbejdning af lan­dets egne ressourcer og udvikling af topteknologi inden for elektronik, datatransmis­sion og bioteknologi.
The main objectives of the programme are to reduce dependence on energy, develop industries using national resources and encourage advanced technologies (electronics, telecommunications, biotechnologies).
D Italien har lagt vægt på at støtte universitetsforskningen, og der er taget initiativ til at puste nyt liv i den industrielle innovation og produktudvikling efter en mindre nedgang i de offentlige bevillinger til industriforskningen.
Π Italy has expanded aid to university research and measures have been taken to boost industrial innovation, particularly after a recent slight fall­off in public contributions to industrial research.
Det nationale forsknings­råd styrer en række projekter vedrørende økonomisk programmering inden for energisektoren, fødevareindustrien, medicinalindustrien, miljøbeskyttelsen, transport, rumteknologi og andre avancerede teknologier.
The National Research Council is responsible for running a series of projects adopted within the framework of economic planning. These projects cover energy, foodstuffs and human health, the environment, transport, advanced technologies, space, etc.
Forskningspersonellets status skal forbedres bl.a. for at fremme mobiliteten.
The status of research staff is to be reviewed to encourage mobility.
D Holland har prioriteret teknologier, der anvendes inden for flere sektorer — energi, miljø, mikro­elektronik, hygiejne og bioteknologi — samt forskning vedrørende nye materialer, databehandling og sociale forhold.
Π The Netherlands has given priority to multi­disciplinary technologies involving energy, the environment, hygiene and biotechnology, as well as research into new materials, information technology and social sciences.
Videnskab og teknologi er lagt i hænderne på ministeriet for undervisning og videnskab.
Science and technology now come under the Ministry of Education and Science.
I 1980 vedtoges et memora­dum vedrørende betingelserne for støtte til forskning.
A memorandum approved in 1980 sets out the conditions for financing research.
Man har problemer vedrørende
D In the United Kingdom, research is governed by several ministries: Energy, Agricul­ture, Health, etc.
Der lægges op til øget koordinering.
element of technical risk.
The National Research Development Corporation fremmer innovation og udvikling ved at støtte industriens innovation og sørge for, at de offentlige virksomheders frembringelser bliver udnyttet.
The National Research and Development Corporation backs innovation by exploiting the inventions of public services and supplying aid to industrial innovation.
Nye bestræbelser for en fælles politik
Relaunching Community research policy
For at bevare sin plads på verdensplan, for at øge beskæftigelsen og forbedre borgernes levevilkår må Det europæiske Fællesskab i dag styrke det indre sammenhold og bekræfte sin fælles holdning udadtil — især hvad angår det afgørende problem — udviklingen af den tredje verden.
In order to maintain its position in the world and to improve the living and working conditions of its citizens, the European Community must strengthen its internal cohe­sion and affirm its common stance to the outside world, particularly in relation to the key question of developing the Third World.
Den økonomiske krise tilskynder de fleste af medlemslandene til kortsigtede løsninger. Fællesskabet må naturligvis også bidrage hertil, men EF er først og fremmest et instrument, som medlemslandene kan benytte sig af med henblik på at finde løsninger på længere og langt sigt og gennemføre dem i fællesskab.
In the current economic crisis, which forces most Member States to concentrate on finding short­term solutions to their problems, the Community, with its role in responding to current problems, represents an instru­ment which Europeans can use to work out common solutions to common problems requiring medium to long­term answers.
EF har oprettet fælles forskningscentre i Ispra, Geel, Petten og Karlsruhe, og har herudover et system af kontrakter med laboratorier i medlemslandene, hvis arbejde EF støtter og koordinerer.
In the field of research, the Community has already developed its own efforts through the Joint Research Centre establishments at Ispra, Geel, Patten and Karlsruhe, and by concluding contracts with national laboratories, thereby supporting and coordinating their research work.
Bevillingerne til denne fælles forskning øgedes fra 1974 til 1982 fra 70 millioner ECU til mere end 450 millioner ECU. Denne EF-bevilling svarer imidlertid kun til 2 procent af de samlede offentlige bevillinger til forskning i EF-landene.
Finance for Community research has increased from 70 million ECU in 1974 to over 450 million ECU in 1982, buh this is still less than 2% of the total spent on research by the Member States.
EF-landene står over for problemer, som i høj grad er fælles, og som kræver samme indsats i alle lande. En indsats, der imidlertid er større, end et enkelt land kan klare.
The Ten face common problems that call for common solutions. Joint action would allow the Ten to launch, at shared cost, R & D programmes on a scale comparable to those of the US and Japan, guaranteeing the participation of the best scientists in all the Member States, financial resources that avoid national budgetary constraints and economic and industrial developments that span a continent.
Fællesskabet åbner muligheder for at gennemføre el forskningsprogram af samme omfang som det amerikanske og japanske — og for at fordele omkostningerne mellem medlemslandene.
□ the promotion of agricultural competitiveness: improving productivity (soil, animal and vegetable produce, technology), and improving the quality and processing of produce;
Samtidig kan man sikre, at de bedste videnskabsmænd fra de ti lande deltager, at bevillingerne er stabile og ikke rammes af budgetmæssige nedskæringer i de enkelte lande, og at indsatsen industrielt og erhvervsmæssigt kan følges op inden for et helt kontinent.
□ the promotion of industrial competitiveness: support for traditional industries (re­moval or reduction of barriers to free trade within the Community, improvement of production techniques), promotion and development of new technologies (informa­tics and biotechnologies);
Et sådant samlet europæisk forskningsprogram bør ifølge Europa-Kommissionen i det kommende årti samle den videnskabelige og tekniske indsats om følgende områder:
□ improved management of natural resources: optimum use and recycling;
□ Bedre anvendelse af energiressourcerne: sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med atomkraft, udvikling af nye energiformer (bl.a. kontrolleret kernefusion), den størst mulige anvendelse af fossilt brændsel (kulbrinter og kul) samt energibesparelser.
D improved management of energy resources: ensuring safe conditions of development for nuclear fission, development of new energy sources (including controlled thermo­nuclear fusion), optimum use of fossil fuels (oil, coal) and energy saving;
□ Støtte til den tredje verden gennem videnskabelige og teknologiske aktiviteter af betydning for udviklingslandene.
□ increased aid to developing countries, by implementing scientific and technological research that interests Third World nations.
D Forbedring af leve­ og arbejdsvilkårene: eget sikkerhed, øget sygdomsbeskyttelse, øget miljøbeskyttelse og forebyggelse af mangelsituationer.
□ improvement of living and working conditions: better safety and health protection, environmental protection and prevention of pollution.
Fællesskabets forskning må følges op af en indsats for at udnytte resultaterne, og derved sikre effektiviteten.
The Community's research effort must, of needs, be coupled with better evaluation and exploitation of results which alone guarantee the effectiveness of research.
De eventuelle uheldige virkninger i visse regioner og på beskæftigelses­området må der i denne forbindelse også tages højde for.
The implica­tions for employment and regional development must also be seriously taken into account.
Et generelt ramme­program for de videnskabelige og teknologiske aktiviteter i Fællesska­bet er midlet til at fremme disse nye bestræbelser vedrørende EF's forsknings­ og udviklingsstrategi. På basis af politiske overvejelser må man prioritere forskningsområ­derne, og programmet må omfatte såvel det forsknings­ og udviklingsarbejde, der skal udføres på grundlag af medlemslandenes politiske beslutninger, som det arbejde, der skal udføres på international basis.
A framework programme for Community scientific and technological efforts should provide the necessary impetus to relaunch European R & D. Based on political options from which priority actions are drawn, the programme will outline the present and future R & D work for various fields, in the light of national policies and cooperation at international level.
Ramme­programmet skal være et middel til at lette beslutningerne uden at afskære hverken medlemslandene eller Fællesskabets institutioner i at fremføre deres synspunkter om hver enkelt af de fælles aktioner og de midler, der skal sættes af til deres gennemførelse.
The programme would be designed to ease decision­making and would allow the Member States and Community institutions to decide on all joint actions and initiatives to be taken and on the means required.
Tanken med ramme­programmet er, at det skal føre til en bedre koordinering af den europæiske forskning, give anledning til en regelmæssig justering af retningslinjerne for forskningsarbejdet og samtidig sikre, at de enkelte forskningsprojekter indgår i forsknings­ og udviklingsplaner, der stemmer med de fastlagte målsætninger ■
It would allow better coordination of European research, periodic readjustment of activities and their inclu­sion in longer­term R & D plans in line with aims outlined ■
Indholdet af denne publikation gengiver ikke nødvendigvis Fællesskabets institutioners officielle meninger.
Information offices (countries fully or partially English speaking*
Informationskontor for Danmark*
37 16 31 - 7 Alva Street, Edinburgh EH2 4PH - Tel. 225 20 58
Torv 4, postbox 144 - 1004 København K - Tlf. (01) 14 41 40
- Windsor House, 9/1 5 Bedford Street, Belfast BT2 7 EG - Tel. 40 708
Den europæiske stå I pol iti k
The European steel policy
I slutningen af juni 1982 besluttede Europa-Kommissionen — og Fællesskabets Ministerråd afgav en samstemmende udtalelse — at opretholde EF's stålordning, hvorefter virksomhederne er pålagt produktionskvoter, som overvåges af Europa-Kommissionen.
At the end of June 1982, with the approval of the Community's Council of Ministers, the European Commission decided to 'prolong' the system of monitoring and production quotas that it had introduced in the steel industry.
Man kunne herefter fortsætte gennemførelsen af Davignon-planen, der er opkaldt efter Etienne Davignon, som er næstformand for Europa-Kommissionen og ansvarlig for industripolitikken.
The implementation of what most people know as the Davignon Plan, named after the Commission Vice-President responsible for industrial affairs, was therefore able to proceed.
Planens formål er at sikre den europæiske stålindustris fremtid på kort og på langt sigt.
The aim of the plan is to assure the immediate and long-term survival of the European steel industry.
Situationen i denne sektor er fortsat vanskelig ')- Fremtiden tegner sig mørk for den halve million arbejdere, der er tilbage i Fællesskabets stålindustri, og for de mange ansatte i industrier, der er knyttet til stålproduktionen.
The position of the steel sector remains very precarious and there is widespread concern amongst the half a million workers still employed in the Community steel industry, or in related industries. '
I de industrialiserede landes økonomiske vækstperiode i efterkrigsårene fik stålindustrien et kraftigt opsving.
During the post-war years, the steel industry saw an exceptional expansion, mirroring the general economic growth.
Stål spiller en afgørende rolle for produktionen af maskiner og udstyr til industrien, for mange forbrugsgoder, for byggeindustrien og for produktionen af biler og andre transportmidler.
Steel plays an important role in the manufacture of machinery and equipment, many consumer goods, in the building industry and in carmaking and other transport sectors.
I årene før krisen — fra 1946 til 1974 — seksdobledes verdensproduktionen af stål (fra 112 til 709 millioner tons).
Before the onset of the crisis, between 1946 and 1974, world crude steel production multiplied 6-fold, increasing from 112 million to 709 million tonnes.
Især i Japan var denne udvikling imponerende. Japans andel i verdensproduktionen voksede fra 1950 til 1970 fra 2,5 procent til 16 procent, mens eksporten blev 32-doblet. Alene i årene fra 1960 til 1975 blev produktionskapaciteten syvdoblet i Japan, mens den i Europa kun blev fordoblet og i USA forblev på samme niveau.
The most dramatic expansion occurred in Japan: between 1950 and 1970 Japan's share of world production increased from 2.5% to 16%, while its exports grew 32-fold.
I de følgende år ­ fra 1970 til 1981 ­ lå den japanske andel af verdensproduktionen næsten fast på 15 procent, mens Fællesskabets andel faldt fra 23 til 18 procent og USA's andel faldt fra 21 til 16 procent. Andre konkurrenter tog over.
Between 1970 and 1981, Japan's share of world production remained more or less stable around 15%, while that of the Community fell from 23% to 18% and the United States of America from 21% to 16%.
Selv om disse lande fortsat er nettoimportører af stål, dækker de i stadig højere grad deres eget behov.
While remaining net importers, these latter countries are becoming increasingly self-sufficient.
De konkurrerer på basis af lave lønninger, nyere produktionsmateriel og i visse tilfælde en lettere adgang til råstofferne, og de har let ved at afsætte deres produktion på et stagnerende verdensmarked, som præges af en stadigt stigende priskonkurrence.
They enjoy lower wage bills, more modern plant, sometimes better access to raw materials and can sell their products more easily on an almost stagnant world market where increasing competition is forcing prices down.
De investeringer, som blev gennemført i vækstårenes overmod, resulterede i et overskud af produktionskapacitet, som blev ramt af den nedgang i efterspørgselen efter stål, der fulgte med den almindelige økonomiske krise.
Production overcapacity, resulting from investments made during the growth years, coupled with the general economic crisis have provoked a slowdown in demand for steel.
For verden som helhed steg efterspørgse­len fra 1974 til 1980 kun 0,7 procent, og for Fællesskabets vedkommende er ef­terspørgselen endog faldet 15 procent.
It only increased by 0.7% at world level in 1980, compared with 1974. In the Community, demand actually fell by 15%.
Derfor udnyttede den europæiske stålindustri i 1981 kun 63 procent af sin kapacitet, mens den amerikanske udnyttede 80 procent og den japanske 64 procent.
The result is that the European steel industry is only working at around 63% of its capacity, the US industry at 80% and the Japanese at 64%.
I Fællesskabet medfører denne verdensomspændende stålkrise:
The impact of the world steel crisis in the Community has created:
D En nedgang i produktionen af råstål på 20 procent fra 1974 til 1981. Produktionen faldt fra 156 til 125 millioner tons.
□ a drop in crude steel output, which fell by 20% between 1974 and 1981 (from 156 million to 125 million tonnes).
Heroverfor står, at EF i dag har en produktions­kapacitet på 200 millioner tons, og der skal produceres 170 millioner tons, for at produktionsapparatet kan være rentabelt.
Total Community production capacity is 200 million tonnes and the industry needs to produce and sell 170 million tonnes to be profitable;
□ Et prisskred på 50 procent fra 1974 til 1977, da priserne blev rettet op af EF­foranstaltninger.
D a slump in prices, which fell by 50% between 1974 and 1977, before being stabilized by Community measures;
□ Et drastisk fald i beskæftigelsen. Antallet af arbejdspladser faldt fra 1974 til 1981 fra 792 000 til 549 000.
D a sharp cutback in the number of jobs in the steel industry, from 792 000 to 549 000 between 1974 and 1981 (—31%).
Det er et fald på 31 procent. Hertil kommer, at mange,gik på arbejdsfordeling.
In addition, a good many employees have been put on short-time working;
Ü Betydelige økonomiske tab. Til den strukturelle overkapacitet kommer, at stålindu­striens produktivitet er for ringe.
D considerable financial losses.
I 1973, da konjunkturerne endnu var gode, krævede det 8,3 arbejdstimer at producere et tons stål i Fællesskabet, mens det i Japan kunne gøres med 5,9 timer.
In 1973 — a boom year — it took on average 8.3 working hours to produce 1 tonne of crude steel in the Community, compared with 5.9 hours in Japan.
Og trods de stadige moderniseringer er en stor del af det europæiske produktionsapparat endnu i dag forældet og ude af stand til at konkurre­re med de nye producenter.
Even today, despite modernization programmes, Europe has too much outdated plant, which competes badly with new producers.
Hvorfor er stålindustrien et fællesskabsproblem?
Why steel is a Community concern
Krisen inden for stålindustrien har ramt samtlige medlemslande i Det europæiske Fællesskab, selv om stålindustrierne i Danmark og Irland spiller en relativt ringe rolle inden for det samlede erhvervsliv.
The economic crisis affects all ten Community countries since each has its own steel industry, occupying a central role in the national economies of all countries, except Denmark and Ireland. The Community can and must play a leading role in finding a solution to the industry's problems:
Af flere grunde både kan og bør Fællesskabet derfor spille en hovedrolle i bestræbelserne for at løse stålproblemerne:
□ firstly, because that is its agreed role: the Treaty of Paris signed in 1951 established the European Coal and Steel Community (ECSC). Removed from the traditional
D For det første fordi det har pligt til det ifølge Paris­traktaten, der blev underskrevet i 1951.
rivalry of nations vying for European supremacy, strategic sectors like coal and steel, were brought under common control.
Den hurtige udvikling i handelen med kul og stål mellem de oprindelige seks medlemslande — den steg med 129 procent i løbet af de første fem år af EKSF's eksistens — bidrog kraftigt til det økonomiske opsving.
The rapid expansion of the coal and steel trade within the Six — it increased by 129% over the first five years of the ECSC — contributed greatly to Europe's post-war economic recovery.
EKSF's virkemidler og nu 30­årige erfaring i fælles planlægning og fælles beslutninger bør i dag udnyttes til at overvinde krisen i fællesskab.
The mechanisms intro­duced with the creation of the ECSC, and 30 years of experience in joint decision­making and cooperation should see the European steel industries through the current crisis;
Π For det andet fordi den nødvendige omstrukturering ikke bliver effektiv, hvis de europæiske lande handler hver for sig uden en samlet plan.
D secondly, because the reorganization forced on the industry by current structural difficulties cannot be undertaken effectively if European countries act independently.
Det er en følge af, at de alle sælger hovedparten af deres stål på det samme marked.
All of them sell the majority of their steel production on the same market.
Nationale foranstaltnin­ger og planer, der ikke tager højde for, at dette marked er et fælles marked, og for den politik, der føres i de andre medlemslande, vil kun medvirke til en forværring af krisen.
Any forecasts or national plans which do not take into account the existence of the common market and the policies of the other partners will only make the crisis worse.
Har det givet resultater at »europæisere« stålet?
Why Europeanize steel?
Det europæiske Kul­ og Stålfællesskab er nu mere end 30 år.
The European Coal and Steel Community is over 30 years old.
I 30 år har stålet været »europæisk«.
For over three decades then steel has been European.
Alligevel er stålsektoren nu ude i en krise uden sidestykke.
It is now, however, facing an unprecedented crisis.
Har det da ikke gavnet at oprette Kul­ og Stålfællesskabet?
Has the ECSC been any real use?
D Toldskrankerne ville ikke være blevet fjernet mellem medlemslandene, og de enkelte landes stålindustrier havde ikke kunnet eksportere mere end 20 procent af deres produktion til kunder i de andre lande i Fællesskabet, således som tilfældet har været i de sidste år.
D Customs barriers between European countries would not have been removed and national steel industries would not be able to export over 20% of their output to other Community countries, as they have done in recent years.
Stålsektoren havde ikke kunnet bidrage til den økonomiske vækst og til at øge den europæiske levestandard i samme omfang, som den rent faktisk gjorde det gennem ca. 20 år — 20 år, hvor man oplevede en årlig vækst på i gennemsnit ca. 5 procent. De nationale markeders begrænsede størrelse ville have lagt hindringer i vejen for specialisering og deraf følgende vækst i produktiviteten.
The steel industry would not have been able to make the sort of contribution that it has made towards the expansion of European economies and standards of living and enabling Europe to sustain an average economic growth rate of around 5% per annum over the past 20 years.
De enkelte euro­pæiske lande ville have stået over for to lige umulige alternativer: De måtte enten forbyde sammenlægninger og tvinge virksomheder med et utilstrækkeligt produktions­apparat ud i en håbløs konkurrencesituation, eller — lige modsat — tillade oprettelse af nationale monopoler — til skade for de forbrugerfordele og det vækstincitament, som følger med en afbalanceret konkurrence.
European countries would have been faced with an impossible alternative: either to restrict the formation of the required industrial groupings and force ill-equipped firms into cut-throat competition with each other, or alternatively, to encourage the creation of genuine national monopo­lies, thereby foregoing the benefits that fair and balanced competition can offer to consumers and to economic growth.
Hvis EKSF ikke havde eksisteret, ville konkurrencen fra de nye producentlande have gjort sig gældende alligevel.
— its overseas trade represents a good fifth of total world trade — to try to bring new discipline to the steel market.
EKSF's eksistens har medført en gunstigere udvikling af handelen mellem Fællesskabets medlemslande indbyrdes og med resten af verden.
The existence of the ECSC has therefore led to a better development of trade both between European countries and with the rest of the world.
Hertil kommer, at Europa-Kommissionen i dag kan udnytte traktatens muligheder for at gribe ind vedrørende investeringer og statsstøtte og vedrørende produktionens størrelse og salgspriserne til at gennemføre en politik, der sigter direkte mod på langt sigt at sikre fremtiden for en europæisk stålindustri.
Moreover, since the Treaty opens the door to investment, financial aid and even, where required, action to control quantities produced and prices, it enables the European Commission to conduct a policy aimed at ensuring the long-term future of the European steel industry.
Europa kan ikke holde op med at producere stål. Det ville være at give afkald på et af de vigtigste led i produktionskæden for en lang række forarbejdede produkter.
Europe cannot give up steel production, since this would be to do away with one of the essential links in the production chain for a whole host of products, creating extra dependence at the cost of half a million jobs.
Det ville betyde yderligere afhængighed af omverdenen — og prisen ville være en halv million arbejdspladser. Europa kan heller ikke i det lange løb gå ind for en kostbar subventionspolitik.
Nor can Europe opt for a policy that is expensive or subsidized over a long period of time.