natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I De Ti tegner korkegen sig kun for 200 00 ha.
Cork growing in the Community of Ten covers only 200 000 ha.
Arealet bliver imidlertid syvdoblet (1 400 000 ha) ved Spaniens og Portugals tiltrædelse.
This figure will be increased seven times to 1 400 000 ha when Portugal and Spain join.
De to lande er de to største korkproducenter i verden.
These two countries are the largest cork producers in the world.
De enkelte produktionsår udviser meget store produktionsudsving.
The fluctuations in annual output profoundly shape the cork industry.
Uregel mæssigheden i den årlige produktion er et afgørende vilkår for produktets økor,or.-i·* - Ganske vist er kork ikke et letforgængeligt produkt, men oplag ringen rejse/· betydelige økonomiske problemer.
Although cork is not a perishable product, storing it is a very expensive undertaking.
Det anslås, at Europa i 1980 købte ca. 77% af den korkmængde, der for handles i verden, og at EF alene tegner sig for 38% af dette marked, EFTA for 23 % og COMECON-landene for 12%.
It is calculated that Europe accounted in 1980 for about 77 % of the world cork market and that the Community alone bought 38 %, EFTA 22 % and Comecon countries 12 %.
Korkindustrien var tidligere koncentreret til visse industrilande, der var storforbrugere men ikke producenter af kork. således forarbejdede USA i 50'erne næsten halvdelen af verdenshøsten af kork.
The cork industry used to be concentrated in a few industrialized countries which were major consumers but not producers. The United States, for example, processed almost half the world crop during the 1950s.
Omkring 60'erne blev korkindustrien ført tilbage til producentlandene, især på grund af den socio-økonomiske udviklingsforskel mellem de store forbrugerlande og producentlandene men også som følge af transportomkostningerne.
Around the 1960s, in particular because of the widening socio-economic gap between the major consumer countries and the producer countries and because of transport costs, the cork industry transferred to the producers.
Så ledes har især Portugal, men også Spanien, draget fordel af denne til bagevenden af en industri, som i et tidsrum var blevet videreudviklet på den anden side af Atlanten.
Portugal especially, but Spain as well, have benefitted from the return of an industry which had previously flourished on the other side of the Atlantic.
SKOVJAGT OG STØRRE VILDT
WOODLAND SHOOTING AND LARGE GAME
Skovjagt og vildt, især større vildt, er en aktivitet og et produkt, der er knyttet direkte til skoven, og som i visse områder og lande spiller en betydelig økonomisk rolle.
Hunting and shooting are often closely associated with the woodlands and in some countries and regions are of considerable economic importance.
Af de omkring fem millioner jægere i De Ti (over syv millioner efter Spaniens og Portugals tiltrædelse) driver en stor del skovjagt.
The present Community has about five million hunters (more than seven million after enlargement to include Portugal and Spain), a large proportion of whom are involved in woodland shooting.
Jagtvirksomheden, der således udvikler sig i snæver sammenhæng med det egentlige skovbrug, cg som forudsætter skove, er af betydelige økonomisk vægt, ikke blot på grund af den direkte betydning for de regelmæssige indkomster til skovejerne og som følge af vildtkødet, der bringes pa markedet, men også på grund af følgevirkningerne for flere sektorer, især hundeopdræt, våbenindustri og endog beklædning.
Game shooting is often associated with forestry activities and would often not be possible without the presence of woodland; it is of considerable economic importance, not only because of its direct contribution to the regular income of forest owners and the meat it supplies to the game market, but also because of its knock-on effects in various sectors, above all dog breeding, gun manufacture and even pavement manufacture.
For De Ti anslås globalt, at de specifikke årlige udgifter for jægerne tilsammen udgør ca. 3,5 mia ECU (1).
For the Community of Ten, total spending on shooting by hunters is put at some 3 500 million ECU annually1. It is also estimated that between
Det anslås endvidere, at 80-85 000 arbejdspladser (16 arbejdspladser pr. 1 000 jægere) vedrører jagt.
80 000 and 85 000 jobs (16 per 1 000 hunters) depend on this activity.
I Fællesskabet nedskydes der årligt 80 000 t vildt (0,5% af kødforbruget), hvilket repræsenterer en vaerai på ca„ 400 mio ECU.
The total amount of game shot each year in the Community is approximately 80 000 tonnes (0.5 % of all meat consumed), in value terms around 400 million ECU.
En væsentlig del af denne mængde er skovvildt.
A major share of this game is to be found in woodlands.
(1)3 mia ECJ^ hvis jagthunde ikke medregnes.
1 The figure is three million ECU if gun dogs are left out.
BESKÆFTIGELSE OG PRODUKTIVITET I TRÆ­ OG PAPIRBRANCHEN
EMPLOYMENT AND PRODUCTIVITY IN THE FOREST-BASED INDUSTRIES
Det er endnu vanskeligere at fremskaffe sammenlignelige makro­økonomiske tal for produktivitet og beskæftigelse end for produktion og forbrug.
Comparable macroeconomic data on productivity and employment are even more difficult to obtain than figures on production and consumption.
De tal, der generelt er til rådighed, vedrører årene 1970­1980.
The statistics available generally relate to the years 1970-80.
De viser en almindelig stigningstendens for arbejdsproduktiviteten og kapitalinten­siteten men en nedgang i kapitalproduktiviteten.
They show an overall trend towards greater labour productivity and capital intensity but a decline in capital return.
Med hensyn til værditilvæksten konstateres det, at træ­ og papirbranchen i Tyskland er langt den største i Fællesskabet.
In terms of value added, Germany has by far the largest complex of forest-based industries in the Community.
Med 4,6 mio US $ i 1980 (1970­værdi) repræsenterer den to gange branchen i Det forenede Kongerige og i Frankrig og to en halv gang branchen i Italien.
In 1980 it had a turnover of US$ 4.6 million (1970 prices), twice the size of this sector in the United Kingdom or France and two and a half times that of Italy.
Det er de virksomheder, der forarbejder træ og trævarer, som skaber den største værditilvækst i Det forenede Kongerige (650 000 US $) og i Italien (440 000 US $).
The greatest addition of value in any Member State in the wood and wood-products industry is to be found in the United Kingdom (US$ 650 000) and in Italy (US$ 440 000).
Med hensyn til møbler indplacerer medlemsstaterne sig ef­ter værditilvækst således: Det forenede Kongerige (690 000 US $), Italien (640 000 US $), Frankrig (520 000 US $) og Belgien (360 000 US $).
In furniture manufacturing, the Member States rank in order of value added as follows : United Kingdom (US$ 690 000), Italy (US$ 640 000), France (US$ 520 000) and Belgium (US$ 360 000).
Hvad angår papirmasse indtager Tyskland atter førstepladsen med en værditil­vækst på 1 530 000 US $ foran Det forenede Kongerige (1 320 000 US $) og Frankrig (1 300 000 US $).
In pulp for paper-making, Germany again leads with a value added of US$ 1 530 000 in front of the United Kingdom (US$ 1 320 000) and France (US$ 310 000).
I 1980 var tallet faldet til ca. 1 600 000.
This had fallen to about 1 600 000 by 1980.
I de tolv medlemsstater, som fra den 1. januar 1986 udgør det udvidede Fælles­skab., var der for omki­ing fem år siden 1 90G 000 lønmodtagere i de for­skellig? sektorer inden for træ­ og papirbranchen.
The twelve Member States which will make up the Community from 1 January 1985 had about 1 900 000 workers in the various sections of the timber industry five years ago.
Tallet varierer stærKt efter medlemsstat.
Numbers vary widely between Member States.
Tyskland og Det forenede Konge­rige har den største lønmodtagergruppe i disse sektorer, henholdsvis 450 000 og 420 000 i 1980.
The Federal Republic of Germany (450 000) and the United Kingdom (420 000) have the largest workforces in these sectors.
Derefter følger i aftagende orden: Frankrig (330 000), Spanien (220 000) og Italien (190 000).
They are followed, in decreasing order of size, by France (330 000), Spain (220 000) and Italy (190 000).
Skovbruget skaber arbejdspladser.
Forestry activities generate employment over the longer term.
Erfaringen fra Landes­skovområdet, der med ' mio i',% nåieskov, som er skabt ud af ingenting, er det største sam­menhæng & nde skovområde i Europa af denne art, viser, at en veldrevet skov efterhånden çiver to arbejdspladser pr. 100 ha træbevokset areal, fordelt mellem de forske·, ι i gs ted i træ­ og papirbranchen.
The experience in the 'Landes' in France, where a pine forest of a million hectares has been built up from nothing, making it the largest of its type in Europe, suggests that in the long run a well-managed forest generates two jobs per 100 ha of woodland somewhere in the timber industry.
Antal lønmodtagere
Paid workers
Hældningen angiver udvik­lingsretningen mellem 1970 og 1980
Note : slope indicates change between 1970 and 1980 o
193C c iy?0tiL tiL
LI (esp packaging and other
1970 tiL 1975 e
PuLp and paper ISIC 3411 1970 - 1975 e
1970 tiL 1977 r I ì_BAR_?o tic 19^9
Wood and F^5 Furniturt I wood K£¡ J.SIC 332 products ISIC 331 1973 - 1980 c - 1970 - 1978 paper goods) ISIC 341 1970 -1977 d a - 1971 - 1980 f - 197O - 197Q
Kilde: FAO/ECE" ­ Skcvkomiteer: ­ Tendenser og perspektiver vedrørende træ i Europa indtil Ir 20CC og senere ('uddrag af TIPi/EFC/ACS S 15)
Source : FAO/ECE - Timber Committee, Trends and prospects in timber in Europe to the year 2 000 and beyond (taken from TIM/EFC/ACR R 15)
Omstående figur viser, at udviklingen i værditilvæksten i træ- og pa pirbranchen i det sidste tiår har været forskellig i medlemsstaterne.
The accompanying graphs show that value added in the timber industry has followed different patterns in different Member States over the last decade.
Derimod har der næsten generelt været tendens til nedgang i beskæftigelsen, undtagen i de tre stater, der på daværende tidspunkt endnu var medlemmer af Fællesskabet.
By contrast, the downward trend in employment has been fairly general save in the three Member States which did not belong to the Community during the period.
Træ- og papirbranchens kapital er ligeledes generelt blevet væsentlig forøget, men vækstraterne er ikke ens i de forskellige lande og i de enkelte sektorer, som det fremgår af nedenstående tabel.
The capital invested in the forest-based industries has also increased generally by large amounts but at different rates according to country and sector, as shown by the table below.
GENNEMSNITLIG ÅRLIG ÆNDRING I KAPITALEN- PR- LØNMODTAGER OG I KAPITAL- OG ARBEJDSPRODUKTIVITETEN I TRÆ- OG PAPIRBRANCHEN I DE SEKS FRA 1970 TIL 1976
AVERAGE ANNUAL CHANGE IN CAPITAL PER HEAD OF WORKFORCE AND IN THE PRODUCTIVITY
GENNEMSNITLIG ÄRLIG ÆNDRING I %
OF CAPITAL AND LABOUR IN SIX MEMBER STATES IN 1970-76
Arbejdsprodukt ivi tet
Capital stock per paid employee
Kapitalapparat pr. lønmodtager
Productivity of Labour
Træ og møbler
: MEMBER : STATES
Træ og møbler
Wood + furn. urn.
Kilde: FAG ~ ECE - Komiteen for træ.
Source : FAO - ECE, Timber Committee
Pa grundlag af de fo-eliggende tal kan følgende konkluderes for det pågældende tidsrum (1970-1976): - i alle lande.-ie (pa én undtagelse nær: Italien) er kapitalapparatet pr. lønmodtager blsvet større og kapitalproduktiviteten blevet mindre - i alle landene ¿r arbejdsproduktiviteten steget.
To summarize, the figures indicate for the period under review that - capital stock per paid employee has increased and productivity of capital has fallen in all countries except Italy; - the productivity of labour has increased in all countries.
SKADER PÃ SKOVENE I FÆLLESSKABET
DAMAGE TO FORESTS IN THE COMMUNITY
Skovene i Fællesskabet er udsat for talrige biotiske og abiotiske på virkninger, som forårsager betydelige skader på hele skovområder.
The forests of the Community are subject to attack from a variety of biotic and abiotic sources, leading to considerable damage to whole tracts of forest.
Med lemsstaterne går herved glip af en træproduktion, som de i høj grad har behov for, og der voldes økologiske ødelæggelser, som undertiden er varige.
This means a loss of timber output which Member States can still afford and a deterioration of the environment which is sometimes irreversible.
Der er dels tale om vedvarende påvirkninger såsom sur nedbør og skov brande, og dels om andre påvirkninger, som kan være pludselige, men normalt af kort varighed, f.eks. voldsomme storme eller angreb af al lerede kendte skadevoldere.
Such attack can be either permanent in its effects, in the form of "acid rain" and forest fires, or sudden but more generally of short duration, for example gales or attack by known pests.
I Fællesskabet voldes der for øjeblikket betydelige skader på grund af især
The two factors which are currently causing serious damage throughout the Community are :
- sur nedbør og - skovbrande.
- acid depositions - forest fires.
Der er i en årrække konstateret omfattende skader på skovene i Europa.
For some years now, extensive damage to trees has been observed in Europe.
Ifølge undersøgelser er næsten 7 mio ha europæisk skov mere eller mindre angrebet af den ødelæggelsesproces, som normalt tilskrives "sur nedbør", et udtryk, som ikke er fuldt dækkende, men som er en fælles betegnelse for forskellige former fer luftforurening. Ca.
Surveys show that nearly seven million hectares of woodland in the Community are very seriously affected in varying degrees by the dieback generally attributed to "acid rain", an ill-defined term that is widely applied to the various forms of atmospheric pollution.
Ødelæggelserne gør sig især gældende i Midt- og Nordeuropa.
The damage has been concentrated in Central and Northern Europe.
De er konstateret i følgende ti lande, opstillet i aftagende orden efter størrelsen af det angrebne areal: Forbundsrepublikken Tyskland, Tjekkoslovakiet, Polen, Schweiz, Østrig, Ungarn, Frankrig, Nederlandene, Luxemoourg og Belgien.
The ten countries in which it has been recorded, in declining order of area affected, are the Federal Republic of Germany, Czechoslovakia, Poland, Switzerland, Austria, Hungary, France, the Netherlands, Luxembourg and Belgium.
I visse af disse lande betragtes skovdøden som en sand national katastrofe.
In some of these countries, forest dieback is considered a national disaster.
Indtil nu skønnes halvdelen af skovarealet i Forbundsrepublikken Tyskland at være angrebet.
In the Federal Republic of Germany, 50 % of the forest area is now thought to be affected.
Træerne er døde eller ved at hendø på 1,6% af dette areal.
Trees are dead or dying over 1.6 % of the total area.
Skaderne er ikke geografisk regelmæssigt fordelt over hele Landet. Visse områder, f.eks. Niedersachsen, er kun lidt berørt, hvo-imod andre såsom Schwarzwald og skovene i Bayern er ramt af meget alvorlige ødelæggelser.
The damage is not distributed evenly throughout the country.
Skovdøden synes at være blevet gradvis alvorligere siden begyndelsen af 1980erne i Tyskland.
This blight seems to have gathered momentum in Germany since the beginning of the 1980S.
Det er til. gengæld først fra 1983, at der er oplyst om skader i andre af Fællesskabets medlemsstater (jf. bilag XXIV).
Reports of damage in other Member States have been coming in only since 1983 (see Annex XXIV).
Der er taLrige virkninger af de skader på skovene, som skyldes sur nedbør.
The damage caused to trees by "acid rain" takes many different forms.
Hvis nedbøren ikke er for alvorlig, bringes træerne måske ikke til at vis ne, men de bliver mere skrøbelige over for andre former for påvirkninger, såvel biotiske som abiotiske, der eventuelt medfører endelig hendøen.
Where it is not too acute, pollution may leave a tree alive but vulnerable to other types of attack, biotic or abiotic, which may kill it off.
I en tør sommer er der risiko for, at angrebne træer går til grunde under tørken.
In dry summers, trees suffering from dieback may fall victim to drought.
Det er sandsynligt, at insekterne fortrinsvis angriber syge træer med henblik på æglægning.
Insects may prefer ailing trees for laying their eggs.
Følgen er ikke blot, at træet lider skade, men insekterne kan også være bærere af svampesygdomme, som de spreder under træ ernes bark.
Not only do the feeding and emerging pupae damage the timber but the insects may also be vectors for fungal diseases which they introduce under the bark.
Beskadigede træer er også mere udsatte for visse former for svampeangreb, som ikke blot kan medføre træernes død, men også gøre træet ubrugeligt.
Damaged trees are in any case more vulnerable directly to some types of fungus which can not only kill them but also render the wood unusable.
Den trædød, som udelukkende skyldes forurening eller et samspil af forurening og abiotiske angreb såsom tørke, indvirker ikke på kvaliteten af træets ved, der forbLiver lige så sundt som veddet af træer, der fældes i forbindelse med de normale cykliske hugster.
Death caused exclusively by pollution or pollution in combination with abiotic stress such as drought does not impair the intrinsic quality of the timber, which is as healthy as timber felled in the course of normal rotation.
Problemet består i den eventuelle tilførsel af en stor mængde træ på markedet med risiko for pludseLig fald i noteringerne.
Here the problem is the possible appearance of a large quantity of timber on the market, with the danger of prices collapsing.
I Tyskland har talrige delstater allerede indstilLet deres normale hugstprogrammer og foretager kun hugst af be voksninger, som repræsenterer hastetilfælde. De fældede træer skal imidlertid afbarkes for at hindre angreb af visse insekter, og ofte skal de derefter behandles med henblik på beskyttelse mod svampeangreb eller an greb af andre insekter.
Many Lander in Germany have already halted their normal cutting programmes and are only carrying out emergency felling of stands.
Disse behandlinger er forbundet med yderligere, ikke ubetydelige omkostninger, som ikke kan overvæltes på et vigende marked. ked.
All these operations give rise to considerable extra costs which cannot be passed on when market, particularly if prices are falling.
Hidtil har det været muligt på nationalt plan at absorbere den hugst, der skyldes træernes sundhedstilstand, uden at der er indtruffet en om fattende forstyrrelse af markedet.
So far, it has proved possible at national level to absorb timber felled for plant health reasons without seriously disrupting the timber market.
Det er dog umuligt selv på kort sigt at forudse de virkninger, som træet fra de pågældende skovbeskadigelser vil afføde på markedet.
It is foreseen however, even over the short term, that forest dieback will have a decided impact on the market.
Nye hugster, som må gennemføres på grund af træ ernes sundhedstilstand, vil måske nok kunne absorberes ved hjælp af nye mekanismer, dvs. ved tilpasning af hugsterne på nationalt plan, men det kan ikke udelukkes, at der sker forstyrrelser på mellemlang og lang sigt med behov for nye interventioner.
While it may well be possible to deal with further emergency fellings by introducing new measures to adapt national felling schedules, disruptions over the medium and long term may well call for new types of intervention.
Det er således nødvendigt at følge udviklingen nøje, ikke blot på nationalt plan men også på EF-plan, idet der er tale om et fænomen, som gør sig gældende på tværs af medlemsstaternes grænser, og hvis eventuelle fremtidige virkninger kan berøre hele Fællesskabets økonomi.
A careful watch will thus have to be kept not only at national level but also at Community level, since the damage caused by pollution is no respecter of frontiers and the future repercussions may affect the Community economy as a whole.
SKADER PÄ SKOVENE I EUROPA PÄ GRUND AF LUFTFORURENING af skovejere
POLLUTION DAMAGE TO FORESTS IN EUROPE
Kilde: Materiale udarbejdet af sammenslutningen i Rheinland Pfalz.
Source : materiat gathered by the Forest Owners Association of Rhineland Palatinate.
Fænomenet "sur nedbør" er i visse henseender fortsat et mysterium, hvori mod skovbrandene er en velkendt foreteelse.
While "acid rain" damage remains in some respects an unexplained phenomenon, forest fires are only too well known.
Der er fuldt kendskab til, hvilke årsager og virkninger sådanne skovbrande har.
The causes and effects of fires have long been fully elucidated.
Skovbrandene er et vedvarende problem i hele Fællesskabet, dog navnlig i middelhavsområdet, og de økonomiske og økologiske skader er betydelige.
Throughout the Community, but particularly in the Mediterranean regions, the scourge of forest fires causes considerable damage to the economy and the environment.
I det udvidede Fællesskab bliver over 250 000 ha skov hvert år flammernes bytte, og arealerne udviser efter iIdends hærgen kun det trøstesløse billede af afsvedne arealer, hvis potentiel for stedse er skadet, og som nu er udsat for erosion.
In the 12-country Community more than 250 000 ha fall prey to fire every year, leaving behind the dismal spectacle of a charred landscape which in some cases might never produce again and will succumb to erosion.
I 1981 brændte der ca. 200 000 ha skov i De Ti; tallet ligger over 500 000 ha, hvis Spanien og Portugal medregnes (jf. bilag' XXIV).
In 1981 close to 200 000 ha of woodland in the present community were ravaged by fire, 500 000 ha if Portugal and Spain are included (see Annex XXIV).
I løbet af indeværende år, 1985, hvor skovbrandsperioden 'på grund af den vedvarende efterårstørke endnu ikke er afsluttet på det tidspunkt, hvor disse linjer skrives, har ilden hærget 784 218 ha, heraf 363 786 ha tæt skov (jf. bi lac XXV). Skovbrandene har kostet 47 menneskeliv.
During this year (1985), with the season of fire hazard not yet over as these lines are being written because of the continuing autumn drought, 784 218 ha have suffered from fires, including 363 786 hf of closed forest (see Annex :XXV).
Fem luftfartøjer er gået tabt, og mange køretøjer er blevet ødelagt.
Five aircraft have been lost and a large number of ground vehicles destroyed.
Alle de pågældende medlemsstater udfolder betydelige bestræbelser for at forebygge og bekæmpe dette fænomen, som koster samfundet dyrt.
All the Member States concerned have undertaken unusual efforts to provide advance warning of and to combat fires, which are so expensive to the community at large.
Det er ikke kun tabet af skovbrugsprodukter, der skal tages i betragtning, hvis der skal opstilles et objektivt skøn over skaderne, men også de økologiske tab, som brandene medfører, samt de betydelige omkostninger, brandslukningen indebærer.
A sober appraisal of the cost has to take into account not only the loss of forest products but also the damage to the environment resulting from fires, and the considerable sums spent on putting them out.
Det er vanskeligt at opstille skøn, og resultatet må anvendes varsomt.
It is not easy to make an assessment and the figures must be treated with caution.
Det er dog muligt uden fare for at overdrive de faktiske forhold at anslå, at skovbrandene trods vekslende omfang årligt koster De Tolv tilsammen over 500 mio ECU.
However, a conservative estimate would put the cost of fires to all the Member States (plus the two new members) in an average year at more than 500 million ECU.
Forebyggelsen og bekæmpelsen af skovbrandene kan uden tvivl gøres endnu mere effektiv i flere af de berørte lande, hvis indsatsen bliver bedre struktureret.
Preventing and fighting forest fires could, without doubt, be made more effective still in several of the countries involved if they had a better infrastructure.
Desuden vil et internationalt samarbejde, når brandene vokser hinsides den nationale interventionskapacitet, sikkert kunne be tyde et positivt bidrag.
Furthermore, when national resources can no longer cope with major fires, international cooperation should have a positive contribution to make.
Det ville være beklageligt, om de betydelige investeringer, som foretages af de enkelte på dette område, ikke blev bedre udnyttet til fordel for hele Fællesskabet.
It would be a pity if the considerable investment made by the different parties concerned were not better exploited to the benefit of the whole Community.
ANDRE PÅVIRKNINGER
OTHER TYPES OF DAMAGE