natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den fælles landbrugspolitik: Kommissionens betragtninger -Landbrugsrapporten 1980 levnedsmidler til stabile priser for de 260 millioner forbrugere i Fællesskabet; øget produktivitet og ind komstbeskyttelse for 8 millioner landbrugere; rimelig andel fra landbrugets side i verdenshandelen og bidrag til Fællesskabets handelsbalance.
CAP: Commission reflections and 1980 Report basic foodstuffs at stable prices for the Community's 260 million consumers, growth in productivity and protection of the incomes of 8 million far mers, fair share of agriculture in world trade and contribution of the agricultural sector to the Community trade balance.
Den fælles landbrugspolitik er blevet udsat for alvorlige vanskeligheder: a) den ubegrænsede garantiordning har medført betydelig uligevægt mellem udbud og efterspørgsel på flere store landbrugsmarkeder, med mælkeproblemet som det største; b) der er i prisgaranti- og restitutionsordningerne ikke blevet skelnet mellem producenterne, og det har betydet større støtte for Fællesskabets rigeste områder end for de mindre gunstigt stillede; c) selv om de finansielle følger af den fælles landbrugspolitik ikke er uforholdsmæssigt store i forhold til Fællesskabets BNP, er der tendens til en for hastig stigning i faste priser, og bevillingernes anvendelsesområde, f. eks. i forbindelse med overskuddet i mejerisektoren, har udløst berettiget kritik.
The CAP has met with serious difficulties: (a) the open-ended guarantee system has led to serious imbalances between supply and demand in several major agricultural markets, milk being the major problem; (b) price guarantees or product subsidies have worked out in an indiscriminate manner between producers and have been of greater assist ance to the richer regions than to the leastfavoured areas of the Community; (c) although the financial impact of the CAP is not excessive in relation to the GDP of the Community, it has tended to increase too rapidly in real terms, and the way in which money is spent, for instance on milk surpluses, has been justifiably criticized.
Ved tilpasningen af den fælles landbrugspolitik skal tre hovedmål kunne forenes: a) bevarelse afalle den fælles landbrugspolitiks positive aspekter, navnlig de tre grundprincipper: enhedsmarked (ved hjælp af fælles priser); fællesskabspræference (navnlig ved anvendelse af variable afgifter); finansiel solidaritet (via EUGFL); b) indførelse af mekanismer til kontrol med, at de finansielle konsekvenser af produktionsoverskuddene beherskes; c) koncentration af de finansielle midler omkring de vanskeligt stillede bedrifter og områder. der.
The adjustments to be made to the CAP must reconcile three main objectives: (a) to maintain all positive aspects of the CAP and in particular its three fundamental principles—unity of the market (through common prices), Community preference (mainly through variable levies), financial solidarity (through the EAGGF); (b) to set up mechanisms whereby the financial consequences of pro duction surpluses may be held in check; (c) to con centrate financial resources on the leastfavoured farms and regions.
Kommissionen foreslår endelig, at drøftelserne af den fælles landbrugspolitik: tager udgangspunkt i følgende tre retningslinjer:
The Commission proposes to overhaul the CAP along three lines:
• justering af de fælles markedsordninger ved indførelse af et nyt grundprincip: medansvar eller deltagelse fra producenternes side i form af en afgift (sukker, mælk) eller ved anvendelse af andre mekanismer;
• the adjustment of the common market organizations by the introduction of a new basic prin ciple: co-responsibility or producer participation in the form of either a levy (sugar, milk) or other mechanisms;
Kommissionen vil i sine fremtidige betragtninger om forholdet mellem den fælles politik på de forskellige områder og de dertil knyttede budget mæssige aspekter under ét medinddrage de drøftelser, som dokumentet bliver gjort til gen stand for i EFs institutioner.
The discussions which will take place in the Community institutions on this document will contribute to the Commission's further reflections concerning the overall relation between the common policies and their budgetary aspects.
• ny udformning af Fællesskabets politik for landbrugssamhandelen med tredjelande, både med hensyn til indførsel og udførsel og under større hensyntagen til fødevaresituationen på verdensplan;
• a new approach to the Community's external agricultural trade policy both on the import and the export side to take account more fully of world food strategy; intensification of the socio-structural
Ud fra de betragtninger, Kommissionen har gjort sig over den fælles landbrugspolitik, er den kommet til følgende konklusioner:
The Commission's reflections on the CAP have led it to draw the following con clusions:
De vigtigste mål for den fælles landbrugspolitik er i høj grad blevet nået: fri samhandel med landbrugs produkter; forsyningssikkerhed med hensyn til basis
The common agricultural policy (CAP) has broadly achieved its main goals: free trade in agricultural commodities, security of supply of
Fælles landbrugspolitik: Kommissionens betragtninger
CAP: Commission reflections and 1980 Report
Årsrapport om landbrugets stilling getnedskæringerne, men nok så meget de land brugsmæssige perspektiver ved udsigten til et Fællesskab med 12 medlemmer.
Annual Report on the Agricultural Situation budgetary constraints, but also because of the outlook for agriculture if the Community expanded to include twelve Member States.
Landbrugsmæssigt var 1980 præget af både succes og fiasko, men det var også et år, hvor tingene blev taget op til fornyet overvejelse, hedder det indledende i Årsrapporten om land brugets stilling i Fællesskabet '), som Kommissionen udsendte i slutningen af året.
From the agricultural point of view, 1980 was a year of success, failure and reappraisal, all at the same time. This was how the Commission's annual Report on the Agricultural Situation in the Community1 summed up the past year.
Forvaltningen af den fælles landbrugspolitik gjorde det i 1980 muligt at gennemføre en stor reduktion af interventionslagrene, navnlig sektoren for smør og skummetmælkspulver.
The measures taken to manage the CAP in 1980 sharply reduced the quantities in inter vention storage, particularly in the butter and skimmed-milk powder sectors.
Når dette har kunnet lade sig gøre, skyldes det bl. a. en bevidst eksportpolitik.
One factor contributing to this success was a deliberate export policy.
Trods den stigende ubalance, navnlig på markedet for mælk og oksekød, kunne budgetåret 1980 afsluttes uden tillægsbudget.
Lastly, despite growing imbalances, particularly on the markets for milk and for beef and veal, the 1980 budget year came to a close without any supplementary budget being required.
I 1980 brugte EUGFL, garantisektionen, 11,5 mia ERE, dvs. ca. 11% mere end i 1979.
In 1980 the EAGGF Guarantee Section spent 11 500 million EUA, which was some 11% more than in 1979.
I 1981 regner man med en udgift på 13 mia ERE.
In 1981 expenditure is expected to reach some 13 000 million EUA.
Fællesskabets landbrug havde i 1980 rekordstor høst i flere nøglesektorer.
In 1980 European agriculture achieved record harvests in several key sectors.
Kornhøsten nåede op på 118,3 mio t, hvilket er en historisk rekord. Denne sektor, der optager 30% af landbrugsarealet, og tegner sig for ca. 13% af den samlede afsatte del af landbrugsproduktionen, har således forbedret sine i forvejen enestående resultater fra de foregående år.
The cereal harvest reached the record level of 118.3 million tonnes; this sector, which uses 30% of the farm land and accounts for some 13% of the total value of marketed agricultural production, thus improved still further on the exceptional results of the preceding years.
Mælkeproduktionen nåede lige ledes en historisk rekord med 105 mio t mælk. Leverancerne steg ca. 3% i forhold til 1979.
Cows' milk production, at about 105 million tonnes, was also at a record level; deliveries were about 3% up on 1979.
Produktionen af oksekød overhalede sin egen historiske rekord fra 1974 til 1975.
Pro duction of beef and veal exceeded the record level of 1974/75.
Mælk og oksekød udgør tilsammen over 35% af den samlede landbrugsproduktion.
Between them, the milk sec tor and the beef and veal sector represent over 35% of total agricultural production.
Men ikke desto mindre skete der i det forløbne år et fald i den gennemsnitlige indkomst i landbruget på ca. 9% 2) i faste priser trods det kolossale høstudbytte. te.
However, average agricultural incomes this year were some 9% down in real terms,2 despite exceptional harvests.
Allerede i 1979 havde man konstateret et fald (2%) i den gennemsnitlige landbrugsindkomst, mens gennemsnitsindkomsten i de øvrige sektorer i erhvervslivet igen var steget.
This came after a 2% drop in average agricultural incomes in 1979, when average incomes in other sectors of the economy were continuing to increase.
Mens beskæftigelsen i landbruget i høj grad er beskyttet af den fælles landbrugspolitiks mekanismer, ramte in flationen direkte ind i samtlige grene inden for landbrugssektoren: den stigning i produktionsomkostningerne, der indtraf i 1980, anslås til 12% (9% i 1979).
Although agricultural employment is, to a great extent, protected by the mechanisms of the CAP, inflation seriously affected all branches of the agricultural sector: production costs rose by an estimated 12% in 1980 (9% in 1979).
De hårdest ramte grene synes at være de mest energiforbrugende (olie, gødning, pesticider).
The branches using most energy (oil, fertilizer, pesticides) seem to have been the hardest hit.
') »Landbrugets stilling i Fællesskabet.
1The Agricultural Situation in the Community.
Rapport 1980« (udgivet i tilslutning til »Fjortende Almindelige Beretning om De europæiske Fællesskabers Virksomhed).
1980 Report (published in conjunction with the Fourteenth General Report on the Activities of the European Com munities).
Når den fælles landbrugspolitik har været til debat, har det for offentligheden ofte kunnet se ud, som om der blev sat et decideret spørgsmålstegn ved denne politik.
2Percentage based on estimated net value added at factor cost per labour unit, adjusted for inflation (at
Det har ikke blot skyldtes de nuværende problemer, som f. eks. over skudslagrene inden for mejerisektoren eller bud raten.
In the public debate on the CAP, frequent demands were made for a full-scale reappraisal of this policy, not only because of the current problems such as the milk surplus or the
Fællesskabets jernbanepolitik
Community railway policy
Jernbanepolitikken
Railway policy
Udsigter for 1980'eme del af arbejdsstyrken inden for transport- og kommunikationssektoren, arbejder i jernbane virksomhederne, hvis materielle aktiver på lang sigt udgør omkring 35 mia ERE.
Outlook for the 1980s by the railways, whose fixed assets are worth some 35 000 million EUA.
Kommissionen foreslår i en meddelelse, som blev forelagt Rådet den 17. december 1980, en række specifikke aktioner med henblik på at udvikle Fællesskabets jernbanepolitik og forbedre jernbanevirksomhedernes finansielle situation. tion.
In a communication which it sent to the Council on 17 December the Commission set out a group of specific measures for developing the Community's railway policy and improving railway finances.
Der har i de sidste tyve år kunnet konstateres en tilbagegang i jernbanernes andel på transport markedet.
The railways' slice of the transport market has declined during the last two decades.
Således er jernbanernes andel i land transport af gods mellem 1965 og 1976 faldet fra 31 til 19%, og der har været lignende tendenser inden for personbefordringsektoren.
Be tween 1965 and 1976, for example, their share of inland goods transport fell from 31% to 19%, a decline which was mirrored in the passenger market too.
Relativt betragtet er der kun blevet nedlagt få linjer, der er kun blevet fjernet få flaskehalse, og personaleudgifterne udgør stadig omkring 70% af drifsomkostningerne.
Comparatively few lines were closed and only a few bottlenecks eliminated, and staff expenditure still accounted for some 70% of operating costs.
Det af Kommissionen foreslåede program
The programme proposed by the Commission
En gennemgang af jernbanevirksomhedernes finansielle og kommercielle situation viser, bortset fra nogle enkelte særlige tilfælde, at der i de seneste tyve år har været tale om en stadig forværring.
Scrutiny of the financial and commercial situation of the railway companies shows, with few exceptions, a deterioration over the last twenty years.
Udviklingen på markedet og de opnåede finansielle resultater viser efter Kom missionens opfattelse, at jernbanerne hidtil ikke har været i stand til i tilstrækkeligt omfang at ændre strukturen i deres udbud med henblik på at tilpasse sig ændringerne i efterspørgselen og konkurrencen fra de andre transportformer.
The market trends and financial results indicate—in the Commission's view—that the railways have not so far been able to alter their supply structure to meet changes in demand and compete with other modes of transport.
Det har med den hidtil førte politik ikke været muligt at udvikle et sammenhængende europæisk jern banesystem, og der skal endnu løses mange politiske og retlige problemer, for at jernbanerne fuldt ud kan udnytte den »europæiske dimension «.
The policy applied to date has not managed to create a coherent railway system in the Community, and there are still many political and legal obstacles to be overcome before the railways can take full advantage of the 'European dimension'.
Kommissionen fremhæver i sin meddelelse, at det på baggrund af disse oplysninger er nødvendigt at udarbejde en mere sammenhængende og integreret politik, hvis man skal undgå en ond cirkel, bestående af langsom vækst i indtægterne, hurtigere vækst i udgifterne og end nu hurtigere vækst i statens indgriben.
In consequence, as the Commission emphasizes in its communication, a more consistent and integrated policy needs to be worked out, to break out of the vicious circle of slow growth in revenue, faster growth in the rate of expenditure and the still greater tendency of the State to intervene.
I Kom missionens arbejdsprogram er der forudset aktioner p4 to brede fronter:
The Com mission work programme envisages action on two broad fronts:
• udbygning og fuldstændig anvendelse af den eksisterende fællesskabslovgivning, der har gjort det muligt at gennemføre jernbanepolitikken, især Rådets beslutning af 1965 ') med senere foranstaltninger, især Rådets beslutning af 20. maj 19752);
Having completed a critical review of the railways' current situation and future prospects in the transport market, the Commission felt it should propose a work pro gramme containing a series of measures for developing Community policy in this field.
Det er på baggrund af en kritisk gennemgang af jernbanernes aktiviteter og fremtidsudsigterne for jernbanerne på transportmarkedet, at Kom missionen har fundet det nødvendigt at foreslå et arbejdsprogram, som omfatter en række aktioner, der har til formål at udvikle Fællesskabets politik på dette område.
• the development and full application of existing Community legislation on which rail way policy is based, notably the Council Decision of 13 May 19651and subsequent measures, in particular the Council Decision of 20 May 1975;2
• en række nye foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre jernbanernes situation, og som er mere vidtrækkende end de nuværende bestemmelser. melser.
• a series of new measures to improve the situation of the railways, going beyond exist ing provisions.
Kendsgerningerne : Jernbanesektorens betydning og udvikling
The chief responsibility will fall on the Member States and the railways themselves, though the
Jernbanepolitikken aktioner.
Railway policy
Det største ansvar vil utvivlsomt på hvile medlemsstaterne og jernbanevirksomhederne selv, men Fællesskabet har ikke desto mindre en vigtig rolle at spille, især i udformningen af de generelle rammer og på områder, der strækker sig ud over de nationale jernbanenet.
Community institutions will have an important role in designing the general framework and in political aspects outside the activities of the national networks.
Kommissionen har f. eks. til hensigt at fremlægge forslag inden for følgende områder med henblik på at forbedre jernbanernes situation: tion:
Among the areas where the Commission is considering making proposals to improve the railways' situation are:
• samarbejde: mere end tyve år efter Fællesskabets oprettelse er samarbejdet mellem jernbane virksomhederne stadig begrænset, og Kommissionen håber, at et styrket samarbejde vil med føre forbedring af kvaliteten i person- og godstrafikken, især med hensyn til hastighed, regelmæssighed, komfort, sikker transport af gods, priser, information og kundeservice. I denne forbindelse har Kommissionen til hensigt at foreslå en samarbejdsramme, der omfatter foranstaltninger, hvorved hindringer ved grænsepassage skal begrænses, der skal indføres fælles markedsføring, fastsættes principper for omkostningsberegning, som er acceptable for begge parter, der skal tilskyndes til fælles forskning vedrørende udvikling af nye teknologier, især anvendelse af edb, og der skal ske en koordinering af politikken med hensyn til investering i og indkøb af faste anlæg og rullende materiel;
• Cooperation: twenty years after the Com munity was set up, railway cooperation is still limited, and the Commission is con cerned to increase it so as to improve pas senger and goods services, notably with regard to speed, regularity, comfort, safe car riage of goods, price, information and customer services; to this end the Commission intends to propose cooperation arrangements including measures to reduce delays at frontier-crossing points, introduce joint market ing services, define mutually acceptable cost ing principles, encourage joint research into the development of new technologies (especially the use of data-processing systems) and coordinate investment and purchasing policies for equipment and rolling stock;
• forholdet mellem stat og jernbaner: tidsfrister og betingelser for tilvejebringelse af finansiel ligevægt i jernbanevirksomhederne ved hjælp af en forbedring af den finansielle planlægning og af aktiviteterne;
• Relations between the State and the rail ways: the time-limits for and conditions governing the attainment of financial balance by the railway companies through improved planning of financing and activities;
• kombineret transport: efter Kommissionens mening vil en fremme af denne teknik ikke alene kunne begrænse trængselen på vejene og gavne miljøbeskyttelsen og energibesparelser, men ville også kunne bidrage til at sanere jernbanevirksomhederne. somhederne.
• Combined transport: the Commission believes that combined transport, as well as reducing road congestion, protecting the environment and saving energy, would help to improve the situation of the railways.
• rollen som offentligt serviceorgan: opstiling af kriterier for fastlæggelse af jernbanernes forpligtelser til offentlig tjenesteydelse, der indebærer de mindste omkostninger for skatteborgerne; på mellemlang sigt kan Kommissionen fremsætte forslag om en revision af forordningen om for pligtelserne til offentlig tjenesteydelse, som kan muliggøre en strengere finansiel styring af denne rolle og en større gennemsigtighed i de offentlige myndigheders interventioner;
• Public service role: the definition of criteria for establishing public service obligations which involve the least cost to the tax payer; in the medium term the Commission might propose that the rules on public service obligations should be revised to allow stricter financial management of this role and greater transparency with regard to intervention by the authorities;
• finansiel omstrukturering: nye finansielle strukturer skal sikre jernbanevirksomhederne til strækkelige investeringsmidler til at modernisere banernes faste anlæg og det rullende materiel i tilfælde, hvor rentabiliteten berettiger hertil; der skal indledes aktioner med henblik på at bidrage til udarbejdelse af mere klare metoder for finansiel omstrukturering af jernbanerne;
• Financial restructuring: new financial structures should provide the railway com panies with adequate investment funds for modernizing the networks' equipment and rolling stock where economically justified; action will be taken to help devise clearer methods of restructuring the railways' finances;
• infrastruktur: jernbanenettet mellem med lemsstaterne skal forbedres, hvis de fremtidige kvalitative og kvantitative trafikbehov skal dæk kes; Fællesskabet behøver et sammenhængende trafiknet, og jernbaneteknikken er yderst velegnet i denne forbindelse;
• Infrastructure: alterations to the network of railway communications between the Member States—to an overall plan—to meet future qualitative and quantitative traffic needs are a top priority; these alterations should be designed to provide the Community eventually with a coherent network adapted to the kinds of traffic for which transport by rail is particularly suited;
Upbygning at en fællesskabshelhed
Building the Community
Ændring af ERE til ECU i alle Fællesskabets retsakter
Economic and monetary policy
Rådet vedtog den 16. december4) en forordning, i henhold til hvilken den europæiske regningsenhed (ERE) i alle Fællesskabets retsakter erstattes af ECU, der er den nye europæiske monetære regningsenhed, hvis sammenslutning blev defineret i Rådets forordning af 18. december 1978 5).
On 16 December the Council adopted a Regulation4substituting the new European Currency Unit (ECU), as defined in the Council Regulation of 18 December 1978,5for the European unit of account (EUA).
Rådet mente nemlig, at der burde benyttes samme regningsenhed overalt inden for Fællesskabet, og ECU sættes derfor i stedet for ERE i alle Fællesskabets retsakter fra og med 1. januar 1981. Ved denne overgang er det imidlertid fastsat, at de fordringer og forpligtelser, som er opstået i ERE, fortsat skal udtrykkes i ERE.
The Council considered that the units of account used by the Communities should be standardized, and accordingly that the EUA should be replaced by the ECU in all Community legal instruments from 1 January 1981.
Det europæiske monetære System, der blev fastlagt for to år siden, har fungeret eksemplarisk trods alle de nye forhold, der siden er opstået på internationalt plan.
The European Monetary System worked out two years ago has operated in an exemplary fashion despite all that has occur red since then on the international scene.
Det har således ydet et væsentligt bidrag til indførelse af en bedre monetær orden, både i fællesskabssammenhæng og når det gælder om at løse de problemer, der rejser sig i de internationale monetære forbindelser.
It has made an essential contribution towards establishing an improved monetary order, both for the Community and for a more effective response to the problems arising in international monetary relations.
Denne konstatering foretog Det europæiske Råd i Luxembourg og bekræftede endvidere, at det er besluttet på fortsat at styrke Det europæiske monetære System, indtil der på et passende tidspunkt kan ske en overgang til den institutionelle fase ')·
This was noted by the European Council at its meeting in Luxembourg, and the Council confirmed its determination to continue strengthening the European Monetary System until its transition to the institutional stage at the appropriate time.1
Det europæiske Råd havde ved afslutningen af mødet i Bruxelles den 4. og 5. december 1978 vedtaget en resolution »om oprettelsen af Det europæiske monetære System (EMS) og om spørgsmål i forbindelse hermed «2).
The Council had adopted its Resolution on the establishment of the European Monetary System (EMS) and related matters at its meet ing in Brussels on 4 and 5 December 1978.2 The system came into force on 13 March 1979.3