natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Endvidere var det ønskeligt, at prisen på leveret energi for den enkelte beslutninstager svarede til fremstillingsomkostningerne for samfundet, og at de betingelser hvorunder et decentraliseret valg træffes, ligger tæt op ad den, der bedst tilgodeser helhedens interesser.
In addition, we should aim for a situation where for the individual decision-maker, the price of the energy at the point of consumption truly relfects the cost of production for the general public, and where conditions influencing decisions to decentralize approach those which could lead to an optimum solution for the collectivity.
b) For den enkelte og for samfundet er den ofte mindre kostbar end forbruget af den energi der spares; på dette område findes der i alle anvendelsessektorer meget
(b) it is frequently less expensive than energy consumption for the individual and the general public; its potential is considerable in all the sectors of use, provided the rules of economic calculation reflect the medium term;
') De angiver imidlertid et meget lavere niveau end andre opgørelser, som ganske vist er mere generelle og arbejder med fjernere tidshorisonter.
(c) it has secondary energy saving effects throughout the energy chain; (d) unlike investment in capacity, it has no cost in terms of the environment; (e) it does involve permanent operating costs;
Det er nødvendigt at gøre en indsats for at opnå bedre viden på dette område. Under 11.4 henstilles der herom.
(f) it can be included generally with only a small supplementary cost in the usual investments at the level of the final use of energy (vehicles, housing).
De statistiske oplysninger tager desuden kun hensyn til energifremstillingen, men ikke til investeringerne på slutanvendelsesniveauet, og giver derfor kun et partielt overblik over investeringerne i forbindelse med energiforsyningskæderne.
Leaving aside research and development, the same investment enables equipment to be renewed and products to be introduced with a lower energy content.
Den økonomiske baggrund generelt
The general economic context
Den bratte stigning i priserne på olieprodukter i 1973 skabte problemer med energi forsyning og -anvendelse, og forværrede dermed de kriser, der opstod i slutningen af tresserne: sammenbrud i det internationale valutasystem, høj inflation samtidig med økonomisk stagnation, permanent høj arbejdsløshed, problemer på grund af skærpet konkurrence affødt af en ny international arbejdsdeling og med kraftig økonomisk udvikling i flere lande, hvor industrialiseringen havde taget fart (Brasilien, Sydkorea m.v.).
The emergence of an energy-supply and energy-use problem following the sharp increase in the price of hydrocarbons in 1973 was a factor aggravating the crisis born at the end of the sixties: the disorganization in the international monetary system; the co-existence of inflationary trends and economic stagnation, continuous high unem ployment, troubles caused by the stepping up of competition due to a new international division of labour and the economic take-off by several recently industrialized countries (Brazil, South Korea, etc.).
Efter en periode, hvor spændingerne på oliemarkedet og i de vestlige landes økonomi aftog noget, opstår der en ny krise i 1979, som synes at vise, at både de energimæssige og de økonomiske vanskeligheder, som man tidligere havde oplevet, er af permanent karakter.
After a period of reduced tension, 1979 has seen the emergence of a new crisis in world energy which tends to prove that the economic and energy difficulties previous ly observed are here to stay.
De vil uden tvivl endnu en tid fremover danne baggrund og virke begrænsende for enhver politik der sigter mod afkobling mellem økonomisk vækst og energiforbrug.
For some time to come, they will provide the general context constraining a policy to dissociate economic growth from energy require ments.
Selv om størrelsen »bruttonationalprodukt« (som tidligere nævnt) kun er et dårligt mål for alt det produktionen indeholder og for den tilfredsstillelse af menneskets behov, som den giver, vil det på grundlag af den nuværende økonomiske struktur næppe være muligt at opnå mere end beskedne vækstniveauer for dette BNP.
Even allowing for the fact (as stated above) that the statistic of 'gross national product' is a poor measure of all the elements of production and of the satisfactions obtained, the present economic system does not enable more than a moderate rate of growth for GNP so defined.
Og der er tilsyneladende kun en smal vej at følge mellem en vidtgående industriel omstrukturering, som giver nye stimulanser for væksten, men forværrer arbejdsløsheden, og en begrænsning af denne med risiko for ikke at tilvejebringe den innovation og den modernisering, der er nødvendig for EF's internationale konkurrenceevne.
There seems to be a narrow road to tread between vigorous industrial restructuration providing new motors for growth but aggravating unemployment; and reducing unemployment at the possible expense of the innovation and modernization need to maintain the Community's competitive position in the world.
Endvidere ser det ud til, at man er ude af stand til at overstige en vis vækstrate uden at slippe en uacceptabel høj inflation løs.
In addition, it seems that a certain level of economic growth cannot be exceeded without rekindling an unacceptable inflation.
Det har ikke været gruppens opgave at udforske årsagerne til denne konflikt.
It is not the responsibility of the panel to examine the cause of this incompatibility.
Den har imidlertid hæftet sig ved, at to af disse årsager synes at vanskeliggøre en energipolitik i mere end en henseende.
However, it notes that, in several respects, two of these causes impede energy policy in a number of ways.
På den ene side gør sammenbruddet i det internationale valutasystem forsyningskredsløbene ustabile og vanskeliggør fastsættelsen af langsigtede planmål på energieområdet, hvad enten det drejer sig om kontrakter mellem leverandører og forbrugere, eller om investeringer og priser.
Firstly, the disorganization of the international monetary system destabilizes supply systems and makes it difficult to fix longterm energy objectives, in the form of either contracts between suppliers and consumers, or in terms of investments or prices.
På den anden side gør den inflationsbestemte usikker hed over for de fleste økonomiske værdier og det skarpe sociale opgør om fordelingen
Secondly, in these inflationary times, uncertainty in respect of most economic trends, and the sharpness of the social struggle to divide the spoils of production, do not make it any easier for governments to develop an energy-saving policy, at least by economic means (realistic prices; taxation, financial incentives).
Afkobling mellem økonomisk vækst og stimulering af beskæftigelsen
Dissociation between economic growth and the creation of employment
Der udfoldes i øjeblikket stærke bestræbelser på at forbedre produktiviteten inden for alle sektorer af det europæiske erhvervsliv.
Determined efforts are now being made to improve productivity in all spheres of European economy activity.
En sådan tendens bidrager til den senere tids stadig mere tydelige afkobling mellem økonomisk vækst og beskæftigelse.
It is partly as a result that economic growth has recently become increasingly dissociated from employment.
I Frankrig f.eks. er arbejdsløsheden blevet mere end fordoblet på fire år, skønt der stadig er en ikke ubetydelig økonomisk vækst, og det skønnes, at investeringer til forbedring af produktiviteten i de senere år tegner sig for 70% mod 30% for investeringer i forøgelse af kapaciteten.
In France, for example, unemployment has more than doubled in the last four years in spite of the maintenance of appreciable economic growth; and while over the last few years 70% of investment has probably been allocated towards improving productivity, only 30% has been earmarked for increasing capacities.
I de fleste lande fremtræder arbejdsløsheden i stadig stigende grad som et strukturelt, og dermed varigt fænomen — i strid med et af Fællesskabets vigtigste målsætninger. ger.
In most countries, unemployment is emerging more and more as a structural—and thus a permanent—feature which conflicts with one of the main objectives of the Community.
De europæiske lande står over for en konkurrence, der er alt for hård til, at man kan undlade at gøre sit bedste på dette område, samtidig med at man bestræber sig på at løse de sociale problemer, som følger heraf.
The competition facing the countries of Europe is too acute for them not to aim for optimum productivity, though at the same time we must try to solve the resulting social problems.
Endvidere kan denne øgede produktivitet ventes at få positive virkninger for energiforbruget.
Moreover, improvements in labour productivity can be expected to have some favourable effects on energy consumption.
F.eks. får visse teknologier, navnlig datateknik (under meget forskellige former, lige fra mikroprocessorer til telesystemer til data- og informationsoverføring) en voksende indflydelse på beskæftigelsen efterhånden som de vinder indpas i produktions- og forbrugsmønstrene. Men de fører eller kan føre til energibesparelser enten ved at forbedre virkningsgraden af energianvendelsen (mikroprocessorer) eller ved at erstatte aktiviteter, der er bekostelige med hensyn til energi (telematik i stedet for material transport).
Some technologies, for example, data processing above all (which may take many forms varying from microprocessors to telecommunications networks), are having an increasing impact on employment as they penetrate modes of production and consumption.
Under alle omstændigheder er det nødvendigt at skelne mellem forskellige tidshorisonter for at måle virkningen af ny teknologi.
In any case, it is necessary to distinguish properly between the different time horizons to assess the impact of new technologies.
En produktivitetsstigning giver sig på kort sigt udslag i en beskæftigelsesnedgang, og denne nedgang er generelt uundgåelig, hvis konkurrencedygtigheden og dermed de ikke-berørte arbejdspladser skal bevares.
Enhanced productivity has the effect in the short term of reducing employment, but such productivity is essential to maintain competitivity and hence to the maintenance of the unaffected jobs.
Det er på mellemlang eller lang sigt, at man kan vente nye aktiviteter og produkter, der kan skabe et betydeligt antal nye arbejdspladser.
In the medium or long term can be expected new activities and products, which should create a substantial number of jobs.
Denne uundgåelige tidsmæssige forskydning og usikkerhedsmomenterne i forbindelse med nye sektorer og produkter er alt sammen faktorer, der indgår i en afkobling mellem økonomisk vækst og stimulering af beskæftigelsen.
This inevitable time-lag, and the uncertainties about new sectors and products, are other factors which tend to dissociate economic growth from the creation of employment.
Endelig må det siges, at omend ændringerne i fordelingen af erhvervsaktiviteter og i vækstens struktur kan øge vanskelighederne på beskæftigelsesområdet, så kan de have gunstige virkninger på energiforbruget.
Lastly, although changes in the structure of economic activity and of growth may cause added difficulties for employment, they may have favourable effects on energy consumption.
Alt i alt er der ikke noget ved udviklingen i produktionsstrukturerne eller ved den teknologiske udvikling som gør det bydende nødvendigt, at der anvendes mere energi for at skabe nye arbejdspladser.
But in conclusion, neither the change in patterns of production nor technical advances provide opportunities or reasons for using more energy to enable more jobs to be created.
Det synes at være muligt at skabe arbejdspladser uden at fremprovokere en stigning i energiforbruget.
On the contrary, it seems feasible to create jobs without causing an increase in energy consumption.
Dette vil bl.a. være tilfældet med udviklingen af en energibesparelsesindustri, en tilbagevenden til mere reparations-
In particular, this can occur through the development of an energy-saving industry, by a return to repair and maintenance work or by the development of services related to social organization.
Selv om en generel stimulering af beskæftigelsen hidtil har været betinget af en kapital- og energiintensiv vækst, synes dette ikke længere at gælde hvad fremtiden angår.
Lastly employment is flexible in that work time can be organized in several different ways.
Men eftersom det er muligt at opnå en vis substitution af energi og kapital med arbejde, ville det uden tvivl være hensigtmæssigt at skabe gunstige betingelser herfor, særlig for visse aktiviteter, ved at tilstræbe en ny ligevægt mellem de forskellige skattetryk, der hviler på den ene side på arbejdet og på de øvrige produktionsfaktorer på den anden.
However, if it could be possible to substitute labour for energy and capital to some extent, it would certainly be worthwhile creating a favourable condition for such substitutions, for some activities in particular, by redistributing the tax burdens which weigh on labour and on the other factors of production.
Som politisk målsætning har økonomisk vækst ikke i sig selv nogen værdi.
Economic growth has no intrinsic value as a political objective.
Den er kun noget værd, hvis den giver større glæde og tilfredshed for det enkelte menneske, på arbejdspladsen og i tilværelsen i det hele taget.
Its only value lies in enhancing personal satisfaction at work and in daily life.
De betingelser, under hvilke denne vækst opnås, er derfor af største betydning.
The conditions under which this growth is achieved are hence of supreme importance.
I de fleste tilfælde, og for de fleste indbyggeres vedkommende, har de store industricentre og de kæmpemæssige bykoncentrationer, baseret som de er, på en entensiv anvendelse af energi, begge medført ulemper, som har forringet den glæde og tilfredshed, som væksten skulle have åbnet mulighed for og de fordele bylivet specielt har at byde på (f.eks. sundheds- og uddannelsesområdet).
Large industrial complexes and gigantic urban conurbations, for example, are both energy-intensive, and equally create disutilities which have decreased the benefits obtained from growth and urban concentration (in the fields of health and education, for example).
Imidlertid spiller vækst en vigtig rolle for samfundets funktion, eftersom det er lettere at fordele voksende ressourcer end at finde ud af hvordan man skal omfordele konstante ressourcer (væksten per capita, som tager hensyn til den demografiske udvikling, betyder derfor mere end den samlede vækst).
However, growth plays an important part in the organization of society as it is easier to distribute growing resources than to find ways of redistributing constant resources (growth per capita, taking account of demographic trends, has more significance than overall growth).
De økonomiske beslutningstagere i særdeleshed er vant til at ræsonnere ud fra en vækstøkonomi.
Those active in economic life have the habit of thinking in terms of economic growth.
Den økonomiske udvikling ledsages af strukturelle ændringer. I EF-landene vil disse sandsynligvis blive meget omfattende inden for de kommende år, idet produktionsapparatet skal tilpasses den nye internationale arbejdsdeling, som er indledt.
Economic development is accompanied by structural changes—which will probably be considerable in the Community over the next few years to adapt the means of production to the emerging international division of labour.
Arten af disse ændringer har afgørende indflydelse på udviklingen i energibehovet.
The nature of these changes will have a decisive impact on future trends in energy demand.
Det er derfor nødvendigt at analysere de ændringer, der kan forudses, og undersøge, om man ved hjælp af foranstaltninger, som ikke forstyrrer markedsmekanismerne, kan påvirke disse strukturændringer for at bremse stigningen i energibehovet.
Hence the foreseeable changes must be analysed to see if these structural changes can be influenced to slow down energy demand by measures which will not upset market mechanisms.
Det meget omfattende begreb verdensøkonomisk omstrukturering omfatter flere tendenser, der generelt er centreret omkring begrebet, den internationale arbejdsdeling, men arbejdskraften er kun ét af de mange elementer heri.
The all embracing term 'world economic restructuration ' includes several trends broadly centred on the international division of labour; but labour is only one element of many.
Den internationale arbejdsdeling virker i retning af, at der i et vist omfang sker en udflytning af visse industrisektorer, efterhånden som der uden for Europa, i
The international division of labour is pushing towards the relocation of certain industrial activities, at least relatively, as new production capacity is set up outside Europe, in developing countries.
Industrilandene vil imidlertid forsat have interesse i at producere goder, der kræver energi, hvor de kan udnytte den relative fordel, de har af at vide, hvorledes produktionsfaktorerne — herunder energi — bedst udnyttes ved fremstilling af forædlede produkter.
However, energy-intensive production will continue in industrialized countries in reflection of their relative advantage in know-how, and in the efficient use of production factors, including energy, in producing manufactured goods.
Dette er tilfældet med fremstilling af kapitalgoder, som har et højt energiindhold, men som udviklingslandene har brug for, og hvor de fleste EF-lande også i fremtiden synes at ville være gunstigt stillet.
This is the case in the production of capital equipment, where most EEC countries appear to have a strong position in the long term, even though this involves large amounts of energy. These are products which will continue to be needed by developing countries.
Naturligvis begunstiger den internationale arbejdsdeling og »den internationale energifordelinga ikke de samme lande, hvilket gør en analyse af den internationale industrielle omstrukturering endnu mere kompleks.
Of course, the international division of labour and the 'international distribution of energy' do not benefit the same countries; this makes it even more complicated to analyse international industrial restructuration.
Endvidere forfølger de multinationale firmaer deres egne mål udfra en vurdering af arbejdsforhold, energiforhold, finansieringsbetingelser og samfundspolitiske forhold på internationalt plan.
In addition, the multinationals have their own objectives and base their decisions on the different employment and energy situations, financing possibilities, and socio-political environments throughout the world.
De monetære og finansielle aspekter er ligeledes vigtige elementer i den helhed hvori afkoblingen må indgå.
Monetary and financial questions are equally an important factor in the general context of dissociation.
De urolige forhold på det internationale valutamarked fører til uventede dispositioner hos de lande, som producerer energiråstoffer, og øger dermed importlandenes sårbarhed.
The disorganization of the international system makes the behaviour of the energy-producing countries less stable and thus increases the vulnerability of the importing countries.
Selv om tilførsler af international valuta i større mængder ved hjælp af euro-valutaerne hidtil nærmest har styrket økonomiernes ind byrdes afhængighed og den internationale samhandel, indebærer denne ordning en stor risiko for ustabilitet og begrænser spillerummet for den økonomiske politik.
Whereas the creation of considerable quantities of international money in the form of Eurocurrencies has so far helped to safeguard the interdependence of economies and international trade, this system involves considerable risks of destabilization and limits the room for manœuvre in economic policies.
Den kan vanskeliggøre industrilandenes solidaritet — navnlig EF-landenes.
It could endanger solidarity between industrialized countries, particularly those of the EEC.
Modsat vil etableringen af en solidaritet på det monetære område som f.eks. »det europæiske monetære system«, i højere grad nødvendiggøre, at der i energispørgsmål indtages en fælles holdning.
Conversely, common rules to ensure a more parallel and stable monetary development within the 'European monetary system', should support efforts towards a common position on energy.
EFs ansvar over for landene i den tredje verden er en vigtig del i EFs målsætning, både på de politiske og det økonomiske plan.
A political and economic obligation towards the countries of the Third World is one of the Community's primary objectives.
For de industri lande, som er toneangivende i international politik gælder det om at skabe forudsætninger, som giver alle parter de bedste udviklingsmuligheder, bl.a. gennem en rationel anvendelse af de knappe ressourcer og en udvidelse af den internationale samhandel på lige vilkår.
Industrial countries participating in world 'leadership' must work towards a better future for everyone, in particular by a rational use of the scarce resources, and by developing world trade on a fair basis.
Energiens vitale betydning for industrilandene skyldes ikke så meget dens økonomiske betydning i sig selv (nogle få procent af BNP) som den indflydelse, denne vækstfaktor har haft for den tekniske udvikling derudover og for de institutionelle og samfundsmæssige organisation. »Energiforsyningskæderne« har haft en sammenhængende dynamisk udvikling hele vejen fra produktion til anvendelsen af energien.
The vital role of energy for industrialized countries is not due so much to its economic importance (it represents only a few percent of GNP) but to the increasingly complex interrelations between technical aspects of this factor .of development, and beyond that between technical aspects and institutional and social organization. There has been a dynamic development of energy chains stretching from the production to the use of energy.
Ligevægten i denne helhed ligger imidlertid forskudt til fordel for de nationale forsyningsselskaber.
But the balance of this energy system is tilted in favour of the national producers of energy.
Det er helt klart, at forsyningen i høj grad er centraliseret af tekniske årsager: for hver enkelt energiform har man søgt at opnå besparelser ved stordrift og drage fordel af et integreret energidistributionsnet. Samtidig er en stærk finansiel og institutionel koncentration nødvendig for investeringer, som er så meget desto større som produktions- og konverteringsmetoderne i høj grad hænger sammen.
Obviously supply is extremely centralized for technical reasons. For each form of energy, advantage is taken of economies of scale and of the benefits of interconnections between energy distribution networks.
Med hensyn til efterspørgslen, så er den på den anden side afhængig af et meget stort antal økonomiske beslutningstagere (virksomheder, husholdninger), som kun sjældent interesserer sig for energispørgsmål.
For its part, at the end of the process, demand is the result of decisions by a wide variety of economic actors (firms, households) who are concerned by energy issues only in exceptional circumstances.
Under disse omstændigheder udvikler energianvendelsen sig efter udbudssidens vilkår.
Hence, energy use follows the nature and conditions of supply.
De energiformer, som producenterne tilbyder, bidrager til en standardisering af anven delsen og af apparaturet og derigennem til fastlæggelse af forbrugsmønstre, transportformer og retningslinier for den fysiske planlægning (navnlig byplanlægning).
The forms of energy offered by producers encourage a standardization of usage and products, and as a result patterns of consumption, modes of transport, and land-use planning (particularly town planning).
Dengang de forskellige energiformer var til stede i tilstrækkelig mængde, tjente de store forsyningsselskaber i overensstemmelse med deres formål, som effektive redskaber til udbredelse og fremme af energianvendelsen.
As long as the availability of the different forms of energy was certain, the major energy producers, following their vocation, set up powerful machinery to promote and increase market penetration.