natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fremskrivningerne for størrelsen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder (15 år og derover) indtil 1990 volder ikke større vanskeligheder, da de pågældende personer allerede er født før 1975. Den demografiske udvikling ventes - nar der ses bort fra vandringer og under forudsætning af uændrede erhvervsfrekvenser - at øge arbejdsstyrken i Fællesskabet med ca. 700 000 om året i perioden 1980-1985 og med ca. 450 000 om året i perioden 1985-199042.
The projection of population of working age (15 and over) up to 1990 does not raise major difficulties since the persons involved were already born before 1975.
Imidlertid bliver indvirkningen på stigningen i arbejdsstyrken meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat:
However, the impact on labour force growth will vary considerably between Member States.
Fremskrivningerne vedrører niveau Il-regioner.
The projections concern level II regions.
Efter forslag fra Udvalget for Regionalpolitik havde Kommissionen indrømmet en sådan undersøgelse særlig prioritet i sin udtalelse af 23. maj 1979 om den første serie regionaludviklingsprogrammer (EFT L 143 af 12.6.1979).
Following a suggestion by the Regional Policy Committee, the Commission gave priority to such a study in its Opinion of 23 May 1979 on the first generation of regional development programmes (O.J. No. L 143 of 12.6.1979).
I perLoden 1970-1979 voksede arbejdsstyrken i Fællesskabet med ca. 500 000 om året (0,5%).
In the period 1970-1979 labour force growth in the Community was about 500 000 a year (0,5%).
BEFOLKNINGSUDVIKLINGENS INDVIRKNING PÂ STIGNINGEN I ARBEJDSSTYRKEN (% P.A.) (*)
DEMOGRAPHIC PRESSURE ON LABOUR FORCE GROWTH (% P.A.) (*)
(") Tallene i denne tabel viser den gennemsni t lige årlige vækst i antallet af personer pa 15 år og derover; den faktiske stigning i art ej dsstyrken afhænger også a f udvikl ingen i erhvervs frekvens erne og vandringerne
(*) The figures in this table : reflect average annual increases of population of 15 years and o lder; the realised labour force growth also depends on the evolution of partic ίρation ratios and migration.
Indvirkningen bliver særlig kraftig - to gange eller mere over EF-gennemsnittet - i Irland, Nordirland, Syditalien samt i de fleste hollandske og i nogle franske og græske regioner.
In the first place the trends identified are likely to lead to attempts to adapt to the changing situation in the labour market, reflecting the interdependence of supply and demand for labour.
Disse regioner, der repræsenterer 15% af Fællesskabets befolkning i den arbejdsdygtige alder, tegner sig for ca. 30% af den samlede stigning i arbejdsstyrken i Fællesskabet som følge af den demografiske udvikling. Heroverfor står der en lang række norditalienske regioner og visse regioner i Belgien, Tyskland og Frankrig, der ventes at opleve et fald i antallet af personer i den arbejdsdygtige alder (kort 2.5.-1.).
Likewise, it was assumed that there will be no major shocks in the Community economy nor any leads and lags in the transmission of the employment crisis via interregional linkages of a macro-economic character.
Alternative varianter af disse andre variable er også indgået i beregningerne (se boks).
The mathematical difference between these aggregates combines the uncertainty attached to the labour force and employment projections and thereby amplifies the possible margin of error.
Sammenlignet med begyndelsen af indeværende årti vil disse varianter, selv om de er baseret pa forskellige antagelser, ved udgangen af 1980'erne føre til en betydelig større mangel på arbejdspladser i Fællesskabet og heraf følgende regionale skævheder.
Furthermore, the overall regional picture presented does not take full account of some specific characteristics of regional labour markets such as disguised unemployment and underemployment, especially in the most difficult agricultural regions, and so-called unofficial labour markets.
Det skal understreges, at en række faktorer ikke systematisk er inddraget i beregningerne:
They give an idea of the intensity of the regional employment problem lying ahead. In this, the development of national labour markets is a key element.
KORT 2.5.­1 UDVIKLINGEN Γ BEFOLKNINGEN I DEN ARBEJDSDYGTIGE ALDER 1980­1990 SAMLET PROCENTVIS ÆNDRING I BEFOLKNINGEN I ALDEREN 15­59, INDVANDRERE IKKE MEDREGNET
MAP 2.5.-1 DEVELOPMENT OF THE POPULATION OF WORKING AGE, 1980-1990 TOTAL % CHANGE OF POPULATION AGED 15-59, EXCLUDING MIGRANTS
Standardafvigelse = 4,3 j.'.V.
Standard deviation =4,3
Selv om beskæftigelsessøgende i et vist omfang reagerer på forskelle i arbejdsløshedsprocenter og beskæftigelsesmuligheder i forskellige regioner, især inden for deres eget land, vil det være rimeligt at antage, at en generelt høj arbejdsløshed i det store og hele vil virke hæmmende på både de internationale og de interregionale vandringer i Fællesskabet. Denne hypotese finder støtte i de erfaringer, der er gjort i de fleste medlemsstater siden krisens begyndelse.
Although job seekers do, to some degree, respond to differential unemployment rates and employment opportunities across regions especially in their own country, it would be reasonable to assume that, on the whole, generalised high unemployment slows down both international and interregional migration flows in the Community.
For Fællesskabet som helhed indebærer dette, at de internationale nettovandringer sandsynligvis ikke bliver af nævneværdigt omfang i 1980'erne, omend Nederlandene, Luxembourg og Tyskland muligvis kan vente en vis stigning i arbejdsstyrken på grund af indvandring fra udlandet.
For the Community as a whole this implies that net international migration will not probably be important in the 1980s, even though the Netherlands, Luxembourg and Germany could be susceptible to some labour force increases due to net immigration from abroad.
Endvidere støtter nyere tal den antagelse, at kvindernes andel af arbejdsstyrken sandsynligvis vil fortsætte med at vokse, især i de lande, hvor der for øjeblikket er lave aldersspecifikke erhvervsfrekvenser for kvinder43, og der er faktisk god grund44til at vente en sådan udvikling.
Moreover, recent trends support the hypothesis that female participation in the labour force could continue to increase, especially in those countries with currently low age-specific ratios of female participation43. There are indeed some reasons to expect such an evolution44.
Det forhold, at mange efterhånden opgiver at finde beskæftigelse, vil måske blive opvejet af, at flere kvinder søger ud på arbejdsmarkedet for at sikre familiens indkomstniveau.
A possible "discouraged worker" effect could be offset by increased female participation in the labour force aimed at safeguarding family incomes.
Endvidere kan en fortsættelse af tendensen til, at oprettelsen af nye arbejdspladser især sker i den tertiære sektor, hvor kvinderne traditionelt har haft bedre muligheder for at finde beskæftigelse, tænkes at øge udbudet af kvindelig arbejdskraft.
Moreover, a possible further shift of new job opportunities from agriculture and industry to the tertiary sector, traditionally more open to female employment, could encourage female labour supply.
Ud fra denne hypotese kan Fællesskabets arbejdsstyrke tænkes at vokse med ca. 0,3% om aret mellem 1980 og 1990 udelukkende som følge af en højere erhvervsfrekvens blandt kvinder.
Under this hypothesis the Community labour force could increase by some 0,3% p.a. over 1980-90 exclusively as a result of increased female participation.
Stigningen i kvindernes erhvervsfrekvens bliver stærkest i Nederlandene, Irland og Italien og også betydelig i Belgien og Luxembourg, hvorimod den bliver langt mindre udtalt i Det forenede Kongerige, Frankrig og især i Danmark.
The impact of female participation would be strongest in the Netherlands, Ireland, Italy and significant also in Belgium and Luxembourg; it would be much weaker in the United Kingdom, France and especially in Denmark.
På EFTERSPØRGSELSSIDEN - hvor usikkerheden er størst - blev der udarbejdet tre forskellige fremskrivninger for henholdsvis Fællesskabet, medlemsstaterne og regionerne, nemlig en "central" hypotese, en "pessimistisk" hypotese og en "optimistisk" hypotese45.
On the DEMAND SIDE - where uncertainty is greatest - three different projections were worked out for the Community, the Member States and regions: a "central", a "pessimistic" and an "optimistic" hypothesis45:
Denne "centrale" hypotese er i overensstemmelse med Kommissionens makroøkonomiske fremskrivninger for medlemsstaterne og for Fællesskabet som helhed (COMET-modellen4', april 1983), og stemmer overens med en langsom gennemsnitlig vækst i BNP og produktivitet for Fællesskabet som helhed (2,0% p.a.) indtil 1990. Kvindernes andel af arbejdsstyrken ventes
The "central" hypothesis assumes zero average annual employment growth in the Community for 1981-90, with an average yearly decline in employment (-0,4%) in the sub-period 1981-8546and an equivalent recovery subsequently.
For det andet var udviklingen i de samlede erhvervsfrekvenser, således som de er defineret i tabel 2.2.-1, i slutningen af 1970'erne og begyndelsen af 1980'erne langt tættere på NEI's forudsigelser; f.eks. stabiliseredes eller steg erhvervsfrekvenserne i Tyskland, Irland og Nederlandene mellem 1977 og 1981.
In the late 70s and early 80s the development of total participation ratios as defined in Table 2.2.-1 was much closer to that under the NEI assumptions, e.g. in Germany, Ireland and the Netherlands participation ratios stabilised or increased between 1977 and 1981.
Endelig skal det bemærkes, at udviklingen i de samlede erhvervsfrekvenser ikke er et pålideligt grundlag for arbejdsstyrkefremskrivninger, da den afhænger af udviklingen i de alders- og kønsspecifikke erhvervsfrekvenser og af aldersstrukturen i befolkningen i den arbejdsdygtige alder.
Finally the development of total participation ratios does not represent a reliable indication for labour force projections since it is determined by developments in the age and sex specific participation ratios and by the age structure of the population of working age.
Det konstaterede fald i beskæftigelsen i perioden 1980-82 var på 1% om året.
The observed rate of decline of employment in the period 1980-82 was 1% p.a.
at vokse i alle lande.
The female share in employment is considered to increase in all countries.
Denne udvikling skyldes især koncentrationen af beskæftigelsen i servicesektoren.
This development is due in particular to the concentration of employment in the service sector.
Der ventes fortsat betydelig beskæftigelsestilbagegang i Fællesskabet som helhed inden for landbrug, tekstil, læder og beklædning, jern- og stålindustri samt anden metalindustri, metalprodukter og maskinindustri.
Heavy employment losses in the Community as a whole would continue in agriculture, textiles, leather and clothing, ferrous and non-ferrous metals, metal products and machinery.
Beskæftigelsen ventes derimod at stige i servicesektoren.
By contrast, employment would be expected to rise in service sectors.
Der er taget hensyn til implikationerne af denne udvikling for beskæftigelsen pa nationalt og regionalt plan (se boks).
The implications of these developments for national and regional employment were taken into account (see Box).
De forskellige anvendte hypoteser fører til forskellige fremskrivninger af balancen på arbejdsmarkedet mellem den sandsynlige arbejdsstyrke (udbud af arbejdskraft) og beskæftigelsen (efterspørgsel efter arbejdskraft).
The different hypotheses adopted lead to varying projections of balances on the labour market when the potential labour force (labour supply) is confronted with employment (labour demand).
I henhold til den "centrale" beskæftigelseshypotese og under forudsætning af, at kvindernes erhvervsfrekvens fortsat stiger, vil Fællesskabets beskæftigelsesunderskud fortsætte med at stige48, na op på 12,2% i 198549og holde sig på et højt niveau i hele årtiet50.
Under the "central" employment hypothesis, and assuming that female participation ratios will tend to converge at higher levels, the Community employment deficit would continue to rise48, reaching 12,2% in 198549and would remain at high levels throughout the decade .
Forbedringer på arbejdsmarkedet i årtiets anden halvdel vil kunne tilskrives det forventede fald i tilgangen til arbejdsmarkedet og den forventede forøgelse af beskæftigelsen.
Improvements on the labour market in the second half of the decade can be attributed to the projected slowdown of demographic pressure and to the assumed recovery in employment.
Baseret på disse forudsætninger viser fremskrivningerne for medlemsstaterne de højeste beskæftigelsesunderskud i Nederlandene og i Irland.
Under these circumstances, the projections for the Member States show highest employment deficits in the Netherlands and in Ireland.
Der er også tale om betydeligt større beskæftigelsesunderskud i forhold til 1981 i
Big increases by comparison with 1981 are also shown in Greece, Germany and in Belgium.
Grækenland, Tyskland og Belgien. De mindste skævheder ventes i Luxembourg og i Danmark51.
The lowest imbalances are projected in Luxembourg and in Denmark51.
Efter den alternative hypotese, der opererer med uændrede erhvervsfrekvenser for kvinderne (i forhold til 1981) og nettovandringer på nul mellem landene, skulle arbejdsløshedsprocenterne blive væsentligt lavere i Nederlandene, Tyskland, Luxembourg, Irland og Italien.
Under the alternative hypothesis of constant (1981) female participation ratios and zero net international migration, substantially lower rates would be seen in the Netherlands, Germany, Luxembourg, Ireland and in Italy.
Som der allerede er gjort opmærksom på i afsnit 72, tager disse fremskrivninger ikke hensyn til den beskæftigelsesmæssige virkning af en eventuelt hurtigere udvikling i retning af en nedsættelse af arbejdstiden.
As already explained in paragraph 72 these projections do not take into account the effect on employment of a potential acceleration in the trend towards a reduction of working time.
Selv om der findes mange mulige resultatkombinationer på fællesskabsplan, nationalt plan og regionalt plan, viser alle varianter for Fællesskabet som helhed meget store og ligefrem voksende skævheder på arbejdsmarkedet.
Although there are many possible combinations of results at Community, national and regional levels, all variants show for the Community very high and even rising imbalances on the labour market.
Kombineres det samme skøn over udviklingen i arbejdsstyrken med den "pessimistiske" beskæftigelseshypotese, vil beskæftigelsen i Fællesskabet i 1990 være ca. 18% lavere end Fællesskabets samlede arbejdsstyrke, og situationen vil være værst i Nederlandene og i Irland.
This model has been developed over the last 10 years and is used by the Commission services for medium-terra projections which ensure consistency between the Community and national layers. In April 1983 unemployment in the Community stood at 10,8% of the labour force, according to SOEC estimates based on Labour Force Sample Survey (1981) results.
Vælges derimod den "optimistiske" beskæftigelseshypotese, vil beskæftigelsesunderskuddet blive mindre, undtagen i Nederlandene, Irland og Grækenland, hvor det stadig vil ligge over 1985-niveauet.
Assuming the same development of the labour force, but under the "pessimistic" employment hypothesis, Community employment would fall short of the Community labour force by some 18% in 1990 with peaks in the Netherlands and in Ireland.
Kombineres den "centrale" hypotese for udviklingen i beskæftigelsen med antagelsen om en øget erhvervsfrekvens for kvinder, vil standardafvigelsen vejet med arbejdsstyrken vokse fra 3,4 (1981) til 4,0 (1985) og 6,0 (1990), hvilket svarer til følgende variationskoefficienter: 0,4 (1981), 0,3 (1985) og 0,4 (1990).
Alternatively, under the "optimistic" employment hypothesis employment imbalances would tend to decline except in the Netherlands, Ireland and in Greece, where they would exceed 1985 levels.
Kun i en håndfuld regioner - hovedsagelig i Tyskland, Norditalien og i visse, især sydlige, franske regioner - forventes der en relativt gunstigere udvikling.
On the other hand, only a handful of regions - essentially in Germany, northern Italy and some, mostly southern, regions of France - are projected to attain a relatively more favourable position.
Konkluderende kan det siges, at der må oprettes ca. 3,5 mio ekstra arbejdspladser i Fællesskabet i perioden 1984-90 blot for at stabilisere underskuddet af arbejdspladser på 1983-niveauet på 10,8% (kort 2.4.-2).
In conclusion, some 3.5 million additional jobs would need to be created in the Community over the period 1984-90 merely to stabilise disequilibria on the labour market at their 1983 level of 10,8% (Map 2.4.-2).
Disse tal er en direkte følge af den stigning i arbejdsstyrken, der udelukkende kan tilskrives den demografiske udvikling, og som er baseret på de forsigtige antagelser, at erhvervsfrekvenserne er konstante (i forhold til 1981-niveauet), og at nettoindvandringen til Fællesskabet bliver på nul.
These figures are a direct consequence of the increase in the labour force attributable only to demographic pressure and under the conservative assumptions of constant (1981) participation ratios and zero international net immigration to the Community.
Medmindre antallet af arbejdspladser vokser med ca. 600 000 om året for at udligne denne stigning i arbejdsstyrken, vil underskuddet af arbejdspladser i Fællesskabet være endnu højere ved udgangen af indeværende årti. Ca.
Unless the number of jobs grows by some 600 000 annually to compensate for this labour force increase, employment deficits in the Community will be higher at the end of the present decade.
Den demografiske udvikling er den vigtigste, men ikke den eneste faktor, der bestemmer væksten i arbejdsstyrken.
Demographic developments are the main, but not the sole determinant of labour force growth.
Hvis, når der ses bort fra konjunkturbestemte udsving, det yderligere antages, at kvindernes erhvervsfrekvens stiger hurtigt i de lande, hvor den for tiden er lav i forhold til fællesskabsgennemsnittet, vil den samlede vækst i arbejdsstyrken blive meget større, hvilket vil gøre det nødvendigt at oprette langt flere nye arbejdspladser (ca. 6 mio eller 1 mio om året), dersom denne ekstra vækst i arbejdsstyrken skal kunne absorberes og beskæftigelsesunderskuddet fastholdes på 1983-niveauet. Det er værd at bemærke, at behovet for ekstra arbejdspladser vil gøre sig gældende i de fleste af de ovennævnte regioner, hvor den demografiske udviklings indvirkning på arbejdsstyrken ventes at blive kraftigst.
If, abstracting from cyclical variations, it were further assumed that female participation increased rapidly in those countries where at present it is at low levels compared with the Community average, the total growth of the labour force and the additional job creation which would be necessary to absorb that growth and thereby maintain the 1983 labour market imbalances would need to be much higher (about 6 million or 1 million a year); it is noteworthy that the supplementary jobs would concern most of the regions mentioned above in which the demographic impact on the labour force is expected to be greatest.
Kommer der ikke et betydeligt opsving i beskæftigelsen, vil de absolutte uligheder mellem regionerne i Fællesskabet med hensyn til arbejdsmarkedsskævheder under alle omstændigheder øges betragteligt.
In the absence of a significant recovery of employment, absolute regional disparities related to labour market disequilibria in the Community would, in either case, increase substantially.
På grund af krisen er det usandsynligt, at denne forøgelse af ulighederne skulle kunne undgås gennem justeringer af vandringerne.
Because of the crisis it is unlikely that this widening of disparities could be avoided through migration adjustments; it therefore seems even more necessary to apply regional policies which, while supporting the positive adjustment process, significantly extend the capacity of regional economies to generate jobs.
Det synes derfor endnu mere nødvendigt at iværksætte en regionalpolitik, der, samtidig med at den bidrager til den positive justeringsproces, kan føre til en betydelig forøgelse af de regionale økonomiers evne til at skabe ny beskæftigelse.
Under the "central" employment hypothesis and that of increasing female participation, the standard deviation weighted by the labour force increases from 3,4 (1981) to 4,0 (1985) and 6,0 (1990), which corresponds to the following coefficients of variation (C.V.): 0,4 (1981), 0,3 (1985), 0,4 (1990).
BOKS 2.5 LABEUR-FREMSKRIVNINGEN
BOX 2.5 THE LABEUR PROJECTION
Arbejdsstyrken (udbudet af arbejdskraft) og beskæftigelsen (efterspørgslen efter arbejdskraft) for henholdsvis 1985 og 1990 er anslået på grundlag af detaljerede fremskrivninger af de vigtigste arbejdsmarkedselementer, dvs.
Labour force (supply) and employment (demand) for 1985 and 1990 were estimated on the basis of detailed projections of the constituent element;" of the labour market, i.e.
• på udbudssiden: befolkningstal, dødelighedsprocenter, vandringer samt erhvervsfrekvenser, opdelt efter køn og aldersgrupper à fem årgange • på efterspørgselssiden: samlet beskæftigelse og beskæftigelsen opdelt efter sektor og efter køn.
• on the supply side: population, death rates, migration, participation ratios, by sex and for 5 year age groups; • on the demand side: employment, total, by sector and by sex.
En analyse af de statistiske oplysninger om den øjeblikkelige situation og om den umiddelbart forudgående fortid tjente som udgangspunkt.
The analysis of statistical data for the present and recent past served as the starting point.
For at sikre en fuldstændig konsistens blev de detaljerede elementer integreret i en og samme begrebsramme, som er sammensat af uafhængige moduler, der er opstillet på tre adskilte planer (fællesskabsplan, nationalt plan og regionalt plan - i alt 117 niveau li-regioner) og i to separate sæt fremskrivninger (arbejdsstyrken (udbud) og beskæftigelsen (efterspørgslen)).
To ensure full consistency the detailed elements were integrated in one conceptual framework. The latter is composed of independent modules arranged in three distinct layers, Community, national and regional - 117 level II regions - and in two separate projection blocks, labour force (supply) and employment (demand).
Denne modulstruktur åbner mulighed for fleksibilitet i konsekvensberegninger af justeringer for alternative antagelser samt for indarbejdelse af nye statistiske oplysninger.
This modular structure allows for flexibility in calculating the consequences of adjustments for alternative assumptions and for new statistical information.
Nationale og regionale ARBEJDSSTYRKEFREMSKRIVNINGER er beregnet på følgende måde: tallene for befolkningen i den arbejdsdygtige alder (15 år og derover), mænd som kvinder, er fremskrevet for aldersgrupper à fem årgange.
National and regional LABOUR FORCE projections were calculated as follows: population of working age (15+), male and female, was projected on the basis of five-year cohorts.
Der er taget hensyn til internationale vandringer, selv for de lande, hvor denne antages at være ret uvæsentlig og praktisk taget nul.
International migration was taken into account even for the many countries for which it was assumed to be rather unimportant and practically nil.
Derimod er der ikke taget hensyn til interregionale vandringer.
Interregional migration was not however accounted for.
Den samlede arbejdsstyrkefremskrivning er udarbejdet ved anvendelse af fremskrevne erhvervsfrekvenser, opdelt på køn og aldersgrupper, på den fremskrevne samlede befolkning i den arbejdsdygtige alder.
The full labour force projection was developed by applying projected participation ratios by sex and age-group to the projected total population of working age.