natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europa-Parlamentet har altid haft ret til at stille mistillidsvotum til Kommissionen, selv om denne mulighed aldrig er blevet anvendt.
The Council increased information on its activities and decisions by publishing the results of votes when it acts as a legislator.
Kommissærerne er ganske vist ikke folkevalgte, men i nogle medlemslande er det heller ikke et krav, at man skal være folkevalgt for at blive minister.
It started to make wider use of modern technology in its information and communications policies, put emphasis on more comprehensive and simple legislation and decided that some parts of formal sessions of the Council were to be televised.
Kommissionens forvaltning af EU's årlige budget (70 mia. ECU i 1994) overvåges og kontrol leres af Revisionsretten og af Europa-Parlamentet.
The operational management by the Commission of the annual budget of the EU (which totals ECU 70 billion for 1994) is subject to the scrutiny and control of the Court of Auditors and the European Parliament.
Kommissionens formand må anses for at være demokratisk valgt, ¡det han ud peges i enighed af EU's stats- og rege-
The President of the Commission has considerable democratic legitimacy
Tilfredshed med demokratiet i EU ringschefer.
Levels of satisfaction with democracy in the Union in that he is chosen by consensus by EU Heads of State or Government meeting within the European Council.
Desuden skal Kommissio­nens formand sammen med de øvrige kommissærer godkendes af Europa­Par­lamentet.
He and the rest of the Commission are subject to a vote of investiture by the European Parliament before taking up their posts.
Europæerne er ikke 100% tilfredse med demokratiet i Den Euro­pæiske Union.
Europeans are only half satisfied with the way democracy works in the European Union.
44% er »meget tilfredse« eller »nogenlunde tilfredse«.
44 % say they are 'very satisfied' or 'rather satisfied'.
Men den samme procent giver udtryk for, at de er »ret utilfredse« eller »meget utilfredse«.
But the same percentage is 'rather dissatisfied' or 'not at all satisfied'.
12% har ingen mening om spørgsmålet.
Twelve per cent of Europeans have no view on this question.
Luxembourgerne er mest tilfredse med demokratiet i EU (60%) efter­fulgt af ¡rerne (59%), belgierne (51%) samt hollænderne og grækerne (begge 50%).
Most satisfied with the way democracy works in the Union are the Luxembourgers (60 %), the Irish (59 %), the Belgians (51 %) and the Dutch and the Greeks (both 50 %).
Herefter følger danskerne (49%), tyskerne og fransk­mændene (begge 47%), spanierne (43%) og briterne (42%).
Then come the Danes (49 %), the Germans and the French (both 47 %), the Spaniards (43 %} and the British (42 %).
I Italien er procentdelen af utilfredse (50%) større end procentdelen af tilfredse (34%).
In Italy more are dissatisfied (50 %) than satisfied (34 %).
Tallene stammer fra en opinionsundersøgelse, der blev gennemført i efteråret 1993 i EU's 12 medlemslande.
These figures are drawn from the results of an opinion survey in autumn 1993 in the 12 member states of the Union.
Traktaten om Den Europæiske Union giver borgerne ret til at henvende sig di­rekte til Europa­Parlamentet.
As a result of the Treaty on European Union, individual citizens have a right to petition the European Parliament.
Desuden indføres en ombudsmandsinstitution, som skal undersøge klager fra borgerne over de europæiske institutioners admi­nistration.
The Treaty also created the office of Parliamentary Ombuds­man who investigates any complaints citizens may have concerning the way the European institutions exercise their responsibilities.
Ombudsmanden udnævnes af Europa­Parlamentet, der fastlægger de nærmere reglerforombudsmandens virke og også modtager ombudsman­dens rapporter.
The Parliament nominates the Ombudsman, fixes the rules and procedures for his tasks and receives his reports.
Meget tilfredse
Rather satisfied
Meget utilfredse
Very satisfied
Nogenlunde Ret tilfredse utilfredse
Rather Notatall dissatisfied satisfied
Kilde: Eurobarometer nr. 40.
Source: Eurobarometer No 40
Journalisterne har desuden let adgang til uformelt at kontakte Kommissionens tjenestemænd og repræsentanter for derved at kunne informere offentlig­heden om hvad, der foregår bag ku­lisserne.
They also have wide-ranging, but informal, access to Commission officials and representatives of Member States so that they can inform public opinion of what goes on behind the scenes.
Pressen er et vitalt instrument i den de­mokratiske proces og spiller en vigtig rolle ved at sikre offentlighedens ret til at få indsigt i EU's aktiviteter.
The press, a vital instrument in the democratic process, plays an important role in ensuring the public's right to know what the EU is doing in the absence of more formalized public scrutiny.
Pressen er med til at sikre stor åbenhed i beslut­ningsprocessen.
It ensures a high degree of openness in the decision-taking process.
Dette blev erkendt af stats­og regeringscheferne på topmødet i Edinburgh, hvor de også blev enige om, at Rådet for Den Europæiske Union skulle styrke kontakten med pressen.
This was recognized by the Edinburgh meeting of Heads of State or Government who also decided that the Council of the EU should intensify formal contacts and briefings with the press.
De har adgang til et omfattende kil­demateriale i form af udtalelser, bag­grundsdokumenter og kommunikéer fra Kommissionen og Rådet.
They have access to abundant source material in the form of state ments, background texts and com muniqués from the Commission and the Council.
De har adgang til et omfattende kildemateriale i form af udtalelser, bag grundsdokumenter og kommunikéer fra Kommissionen og Rådet.
This booklet appears in all the official Community languages ­ Spanish, Danish, German, Greek, English, French, Italian, Dutch and Portuguese.
Manuskript afsluttet i maj 1994
Manuscript completed in May 1994 Drawings: Yannis Kouroudis
© EKSF-EF-EAEF, Bruxelles · Luxembourg, 1994 Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielle formål.
© ECSC­EC­EAEC, Brussels · Luxembourg, 1994 Reproduction is authorized, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged.
Kontor i Danmark *)
(71)973 1992 Office in Wales 4 Cathedral Road, Cardiff CF1 9SG — Tel.
Højbrohus, Østergade 61, Postboks 144 DK-1004 København K Tlf. 33 14 41 40
37 16 31 Office in Scotland 9 Alva Street, Edinburgh EH2 4PH — Tel.
*) Kommissionen har ligeledes kontorer i de øvrige EU-lande samt i andre dele af verden.
Commission offices also ex ist in the other countries of the European Union and in other parts of the world.
SPØRGSMÅL OG SVAR OM DEN EUROPÆISKE UNION
QUESTIONS AND ANSWERS ABOUT THE EUROPEAN UNION
— Hvilke fordele indebærer det indre marked?
What difference does Maastricht make for ordinary citizens in the short term?
— Hvornår bliver personkontrollen mellem medlemsstaterne endeligt afskaffet?
When will border controls finally disappear at frontiers
■— Vil åbningen af grænserne øge indvandringen?
Will open frontiers increase immigration pressures?
— Hvorfor er det nødvendigt med en fælles valuta? Og hvornår kommer den?
Why do we need a single currency?
— Hvor er EU's fælles landbrugspolitik på vej hen?
What is the future of the common agricultural policy (CAP)
— Hvilke fordele har Den Europæiske Union og dens borgere af GATT­aftalen om verdenshandel? — Er EU en »de riges klub«, som ikke interesserer sig for de fattige lande?
Is the European Union a rich man's club, neglecting poorer countries?
— Hvilke lande har ansøgt om medlemskab af Den Europæiske Union? Vil udvidelsen svække Unionens strukturer?
Which countries have applied to join the European Union?
— Kan Den Europæiske Union bevare sin position som industriel og handelsmæssig stormagt?
■ Can the European Union maintain its position as a leading world industrial and trading power?
— Hvem finansierer Den Europæiske Union?
• Who pays for the European Union?
Hvad bruges pengene til?
Who benefits from its budget?
— Har Europa­Kommissionen for megen magi? Får de EU­ansatte for meget i løn?
- Does the European Commission have too much power? Are Eurocrats overpaid?
— Hvordan ser fremtiden ud for Den Europæiske Union?
- What is the future of the European Union?
D, et Europæiske Fællesskab skiftede i november
τ, he European Community ¡s now the European
1993 navn til Den Europæiske Union.
Union.
Det skete efter, at de tolv medlemsstater havde ratificeret traktaten om Den Europæiske Union, den såkaldte Maastricht-traktat.
The change took place in November 1993 following the ratification of the Maastricht Treaty by the 12 Member States.
Er der så tale om andet end blot et navneskift?
Is this more than just a change of name?
Hvilke beføjelser har denne Europæiske Union?
What are the powers of the new Union?
Hvilken betydning har den for borgernes dagligdag?
How will it affect the lives of ordinary people?
Kan den gøre noget for det stigende antal europæere, der er arbejdsløse?
Will it help find jobs for the increasing number of Europeans without work?
Disse nye spørgsmål føjer sig til den række af spørgsmål, der allerede er blevet stillet om åbningen af grænserne i Europa, om formålet med det indre marked og en fælles mønt eller — mere grund læggende — om fordelingen af magtbeføjelser mellem de nationale regeringer og Bruxelles.
Questions on the European Union come on top of those already being asked about the opening of Euro­pean frontiers, the advantages of the single market, moves towards a common currency or, more fundamentally, the share­out of power be­tween national governments and Brussels.
Borgerne er klar over, at arbejdet i EU er vigtigt, dog uden altid at for stå hvorfor.
Euro­peans sense the importance of what the EU is doing without always understanding why.
Formålet med denne brochure er at imø dekomme behovet for oplysning.
This brochure is a first response to their need for infor­mation.
Den giver svar på en række af de hyppigst stillede spørgsmål om Den Europæiske Union.
It answers some of the questions most frequently asked about the EU. The answers are perforce brief.
Svarene må nødvendigvis blive korte, men det er muligt af få mere udførlige redegørelser for samtlige de behandlede emner i de øvrige publikatio ner i samme serie.
But detailed information on each of the themes touched upon is available in other publications in the current series.
Hvis De vil vide mere herom, behøver De blot at skrive til en af de adresser, der er angivet i slutningen af brochuren.
To find out more, contact any of the addresses listed on the back cover of this brochure.
Den Europæiske Union og borgeren
he European Union and its citizens
Ligesom tilfældet i sin tid var med Det Europæiske Fællesskab, er formålet med Den Europæiske Union at sikre borgerne fred og velstand.
It strengthens the Community further, most notably by preparing the way for economic and monetary union (EMU) and a single currency and by giving extra power to the European Parliament.
De tolv med lemsstater har forpligtet sig ti I at nå dette mål gennem et tæt samarbejde inden for rammerne af Unionen.
But Maastricht also added a common foreign and security policy and cooperation on justice and police affairs.
Unionen — det er os selv, borgerne, som via vore egne ministre træffer beslutninger i Rådet for Unionen, ligesom vi via de parlamentarikere, vi har valgt til Europa-Parlamentet, deltager i lovgivningsprocessen. cessen.
The term'European Union' is used to describe the wider Maastricht framework in which all these activities — old and new — take place.
en realitet, og det blev det formelt i januar 1993, varde tolv medlemsstaterallerede i gang med at forberede fremtiden.
The goal of the European Union, like the European Community before it, is to bring peace and prosperity to its peoples.
Traktaten om Den Europæiske Union, den såkaldte Maastricht-traktat, trådte i kraft den 1. november 1993.
The 12 Member States believe they can best achieve this by working together within the Union.
Den betyder en styrkelse af Fællesskabet, idet den bl.a. fastslår, at der skal etableres en Økonomisk og Monetær Union (ØMU) med en fælles valuta, ligesom den giver Europa-Parlamentet større be føjelser.
First and foremost, the Union consists of its citizens who, via their national ministers, take the decisions in the Council of the European Union and, via their elected representatives in the European Parliament, take part in the legislative process.
Hvad gør Den Europæiske Union for borgerne?
What does the European Union do for the ordinary citizen?
Den europæiske integrationsproces be gyndte efter Anden Verdenskrig.
European integration began in the aftermath of World War II.
De oprindelige medlemmer al Fællesskabet besluttede først at lægge deres sværindustrier sammen.
Founding members of the Community first pooled their heavy industries.
Derefter gik de i gang med at skabe et fælles marked, hvor personer, varer, tjenesteydelser og kapital kunne cirkulere lige så frit, som inden forsamme land. Det bleven grad vis proces, som skulle vare omkring 40 år, og som omfattede både politiske, sociale, økonomiske og handelsmæssige dimensioner.
They then set about creating a single market in which goods, services, people and capital move about as freely as within one country.
Den Europæiske Union giver borgerne en fælles identitet og en ramme, der er velegnet til at skabe større solidaritet, samtidig med at den respekterer den kulturelle og sproglige mangfoldighed.
While retaining the cultural and linguistic diversity of its peoples, the Union gives them a common identity and a structure for greater solidarity.
Den åbner nye perspektiver for borger ne og giver dem nye former for frihed.
In dividual citizens gain new opportunities and freedoms.
Dekan bo og arbejde i de lande, deselv vælger.
They can live and work in the country of their choice.
Når man rejser inden for Unionen, er grænsekontrollen så godt som ophørt.
For travel within the Union, border controls have virtually disappeared.
Denne fjernelse af de indre
Within their own country, the EU provides them with a
I deres eget land harde adgang til et meget stort udvalg af varer fra hele EU, som måske ellers ikke ville være til rådighed.
wide range of products from across Europe that might not otherwise be available.
Maastricht­traktaten omfatter også et unionsborgerskab til supplering af statsborgerskabet.
The Maastricht Treaty has created a common European citizen­ship in addition to national citizenship.
Perso­ner, der er statsborgere i en medlems­stat, men bor i en anden, kan nu stemme og lade sig opstille til lokalvalg og valg til Europa­Parlamentet i det land, hvor de er bosat.
Nationals of one membercountry living in another can vote in local elections in their country of residence and can par­ticipate in European elections there as well.
Borgernes støtte til foreningen af Vesteuropa
Will the European Union be able to create jobs?
Kan Den Europæiske Union bidrage til at skabe arbejdspladser?
Nearly three in four Europeans (737o) support efforts being made to unify Western Europe, 18% are against, and 9% don't know.
85% af grækerne og 84% af italienerne var »meget for« eller »mest for« bestræbelserne for at forene Vesteuropa.
Eigthy­five per cent of Creeks and 84% of Italians said they were 'very much' or 'to some extent' for the efforts being made to unify Western Europe.
Det samme gælder 78% af spanierne, 75% af hollænderne og ¡rerne, 74% af portugi­serne, 73% af belgierne og franskmændene, 71% af tyskerne, 70% af luxembourgerne, 62% af danskerne og 597o af briterne.
The corresponding scores were 78% in Spain, 75% in the Netherlands and Ireland, 74% in Portugal, 73% in Belgium and France, 71% in Germany, 70% in Luxembourg, 62% in Denmark and 59% in Britain.
Dette er resultatet af en opinionsundersøgelse, som blev foretaget i efteråret 1993 i EU's tolv medlemsstater.
These are the findings of a survey of the 12 countries of the Euro­pean Union carried out In autumn 1993.
Det er foranstaltninger, der kan stimule­re økonomisk vækst og bringe de ar­bejdsløse i arbejde ¡gen, som for tiden har første prioritet i Den Europæiske Union.
Action to stimulate economic growth and put jobless Europeans back to work is the biggest current priority of the European Union.
I en hvidbog om vækst, konkur­renceevne og beskæftigelse har EU­Kommissionen opstillet en handlings­plan, som fik enstemmig tilslutning fra stats­ og regeringscheferne på deres møde i Bruxelles i december 1993.
An action plan drawn up by the European Commission in a White Paper on growth, com­petitiveness and employment was given full backing by EU Heads of State or Government when they met in Brussels in December 1993.
Hvidbogen overlader det direkte ansvar for beskæftigelsespolitikken til med­lemsstaterne, men koncentrerer sig om de områder, hvor en fælles indsats fra enten medlemsstaternes side eller fra Unionens side vil kunne styrke virksom­hedernes konkurrenceevne og skabe beskæftigelse.
While direct labour market policies are the responsibility of Member States, the White Paper con­centrates on areas where joint action by the Member States or action by the Union will help European firms become more competitive and create jobs.
Hvad betyder Maastricht­traktaten for EU­borgerne på kort sigt?
Through their investments, the regions oí the Union help to create jobs.
Maastricht­traktaten gav Europa­Parla­mentet flere beføjelser og dermed fik denne institution, der vælges direkte af borgerne, større indflydelse på beslut­ningerne i Den Europæiske Union.
What difference does Maastricht make for ordinary citizens in the short term?
Gennem deres investeringer bidrager Unionens regioner til ¡it skabe beskæftigelse.
By giving the European Parliament more power, the Maastricht Treaty in­creases the influence on EU decision­taking of the directly­elected represen­tatives of its citizens.
Det europæiske forretnings­center Euralille, som er finansieret af offentlig og privat kapital, håberat nyde godt al de gode transportforbindelser mellem Lille og de europæiske hovedstæder.
The Treaty also medium­sized enterprises (SMEs) where most new jobs are going to come, the reduction in social security costs of low­paid workers so that more of them get hired, more flexible work­ing hours, and so on.
bringeise af omkostningerne til social sikring for lavtlønnede, således at der kan ansættes flere; større fleksibilitet med hensyn til arbejdstid mv.; større vægt på betydningsfulde projekter in­den for transport, energi, kommunika­tion og miljø (transeuropæiske net).
They also cover large­scale projects in the areas of trans­port, energy, communications and the environment (trans­European net­works).
Desuden vil EU udvide programmerne for uddannelse og omskoling af arbejds­tagere for at give dem mulighed for at opnå nye kvalifikationer.
In addition, the EU will expand current programmes for retraining workers to acquire new skills.
Når den nuvæ­rende krise er overvundet, skulle forde­lene ved den forventede vækst (herun­der øget beskæftigelse) takket være det indre marked hurtigt blive mærkbare i alle medlemsstater.
The ex­istence of the single market should en­sure that when the current recession
Hvorledes opfatter europæerne medlemskabet af Den Europæiske Union?
Europeans' perception of membership of the European Union
57% af europæerne mener, at deres lands medlemskab af EU er en god ting, 13% mener, at det er en dårlig ting, 25% siger, at det hverken er godt eller dårligt, og 5% ved ikke.
Fifty­seven per cent now think Union membership is a good thing for their country, 13% say it is a bad thing while 25% say it is 'neither good nor bad', and 5% 'don't know'.
De mest tilfredse er hollænderne (80%), ¡rerne og grækerne (73%), luxembourger­ne (72%), italienerne (68%), belgierne og portugiserne (59%). Herefter følger dan­skerne (58%), franskmændene (55%), spanierne (54%), tyskerne (53%) og briterne (43%).
The Dutch have the highest satisfaction count with 80%, the Irish and Greeks with 73%, the Luxembourgers with 72%, the Italians with 68%, the Belgians and Portuguese with 59%, the Danish with 58%, the French with 55%, the Spanish with 54%, the Germans with 53% and the British with 43%.
Dette er resultatet af en opinionsundersø­gelse, som blev foretaget i efteråret 1993 i EU's tolv medlemsstater.
These were the results of a survey of the 12 Member States carried out in autumn 1993.
En god ting
A bad thing
En dårlig ting
Λ good thing
Kilde: Eurobarometer nr. 40.
Source: Eurobarometer, No 40.
Er Den Europæiske Union demokratisk?
Is the European Union democratic?
Og hvordan arbejder den?
How does it work?
Traktaten giver også den enkelte borger ret til at indgive andragender til Europa-Parlamentet.
gives each citizen the right to petition the European parliament.
Parlamentet udpeger desuden en ombudsmand, som be handler klager fra bor gerne over dårlig for valtning fra EU-institu-tionemes side.
In addition, the parliament now nominates an Ombudsman to handle complaints from citizens concerning possible misconduct by any EU organ in the execution of its duties.
Med op rettelsen af Regionsudvalget, som skal høres i for bindelse med et stort antal lovforslag, vil borgernes interesser på regionalt plan for første gang blive repræsenteret i EU-institutionerne.
For the first time, citizens' interests at regional level will get a full hearing in the institutions of the European Union through the creation of the Committee of the Regions, which now has to be consulted on many items of draft legislation.
Takket være unionsborgerskabet kan en statsborger i en medlemsstat, der befinder sig i et land, hvor hans eget land ikke er repræsenteret, opnå beskyttelse fra enhver anden medlemsstats diplomatiske myndigheder. digheder.
By virtue of his or her EU citizen ship, a national from a given Member State can enjoy the protection of any other EU diplomatic mission when travelling in a foreign land where his own country is not represented.
Hvad gør Den Europæiske Union for de unge?
What does the European Union do for young people?
Den Europæiske Union består af demokratiske lande.
The European Union is a union of democratic States.
Dens vigtigste institutioner er: Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Domstolen, Rådet for Den Europæiske Union og Revisionsretten.
Its main institutions are the European Parliament, the European Commission, the European Court of Justice, the Council of Ministers and the Court of Auditors.
Rådet er Unionens vigtigste beslutningsinstans.
The Council is the main decision-taking body of the EU.
Institutionerne er alle undergivet forskellige grader af demokratisk kontrol, en kontrol, som Parlamentet ønsker at øge. Rådet består af medlemsstaternes ministre, som refererer direkte til deres regeringer, som igen er ansvarlige over forde nationale parlamenter.
The institutions are subject to varying degrees of democratic control, which the Parliament is seeking to reinforce.
Europa-Parlamentet vælges hvert femte år af Unionens borgere ved direkte valg.
The European Parliament is directly elected by EU
For de unge er Den Europæiske Union en realitet, for på trods af den nye betegnelse har den eksisteret i mere end en generation.
For young people, the European Union is a fact of life. Despite its new name, it is older than they are.
De unge er vokset op i en verden præget af bevægelsesfrihed og kontakt, en verden, der var ukendt for deres forældre.
The result is that they have grown up in an environment of mobility and contacts their parents never knew.
Unionen organiserer og finansiereren række programmer for de unge, hvor mobilitet er fællesnævneren; det drejer sig bl.a. om tilegnelse af fremmedsprog og udveksling af studerende og unge arbejdstagere.
The EU organizes and funds a number of programmes for young people with mobility as the common theme. These include language learning and exchanges for young workers and students.
Det mest populære af disse programmer hedder »ERASMUS«, og det giver studerende mulighed torat tilbringe indtil et år ved en højere læreanstalt i en anden med lemsstat.
The most popular of these is the Erasmus programme enabling students to spend up to one year at a university in another Member State.