natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Uforskammethed, dovenskab, manglende overholdelse af skolens mødetid, klager fra andre forældres side, småkriminelle handlinger, der bringer barnet i berøring med politiet, og sundhedsmæssige problemer blev nævnt, ligesom ( i én irsk primærskole) "sparken efter skolens leder eller hans assistent".
Rudeness, neglect of work, lateness, complaints by other parents, contact with the police and health problems were mentioned, as was (in one Irish primary school) "kicking of Principal or his assistant".
Møder med forældrene på skolen, telefonopkald, breve og besøg af lærere i hjemmet blev for det meste anført som initiativer, der måtte tages af skolen. Særligt vanskelige tilfælde kunne eventuelt overgives til et klasseråd (Forbundsrepublikken Tysk land og Italien) eller et disciplinærråd (de franske sekundær skoler) eller skoleråd.
Meetings with parents at the school, telephone calls, letters and visits by teachers to homes were most commonly listed as actions to be taken by the school.
Undertiden er rådenes arbejdsområde med hensyn til disciplin underlagt visse begrænsninger; eksempelvis kan nævnes, at de skotske skoleråd løbende tager sig af skulkeri, men ikke andre disciplinærsager, selv om et forslag om en udvidelse af deres funktionsområde er under overvejelse (99).
Sometimes councils' work in regard to discipline is limited; for instance Scottish school councils currently deal with truancy but not other disciplinary matters, though a proposal is being considered to extend their functions [993.
I de fleste lande er medindflydelsesråd, hvori der sidder forældrerepræsentanter, bemyndiget til at drøfte disciplinære procedurer, og de bestemmer ofte skolens reglement. Undertiden fører dette med sig, at rådet behandler alvorlige brud på reglementet. lementet.
In most countries participatory councils, including parental representatives, are able to discuss disciplinary policy and they often determine school rules.
Nogle steder er der opstillet klare procedureregler for disciplinære sager. I Hamborg er der følgende stadier:
In some territories clear sequences of disciplinary action are laid down.
1) Skriftlig advarsel til forældrene.
Written warning to parents.
2) Overflytning af eleven til en parallelklasse.
Transfer of pupil to a parallel class.
3) Trussel om udelukkelse fra undervisningen.
Threat of exclusion from classes.
4) Udelukkelse fra undervisningen i fra én til femten dage.
Exclusion from classes for 115 days.
5) Overflytning til en anden skole af samme art som den, eleven går i.
Transfer to another school of the same type of school as the pupil attends.
I Hamborg skal forældrene informeres på alle stadier, og de skal have lejlighed til at drøfte de trufne forholdsregler med myndighederne (100) .
Threat of exclusion from all schools of the same type in Hamburg.
I Danmark kan børn, der har vedvarende adfærdsvanskeligheder, sendes til en observationsskole i en bestemt periode (f.eks.
(vii) Exclusion from all schools of the same type in Hamburg, (viii) Threat of exclusion from all Hamburg schools, (ix) Exclusion from all Hamburg schools.
På en sådan kostskole modtager barnet undervisning og fuldt ophold, idet det er hjemme hos forældrene i week-enden, men samtidig bevarer barnet tilhørsforholdet til sin klasse, og dets klasselærer besøger det i observationsskolen,og samtaler med forældrene arrangeres på alle stadier.
In Denmark children who are persistently difficult may be sent to an observation school for a period (say, 3 months) as weekly boarders, returning home at weekends, but with the child technically remaining a member of his local school and with his normal class teacher visiting him in the observation school; talks with the family are arranged at all stages.
Man kan finde lignende specialundervisningscentre i Det forenede Kongerige og andetsteds.
Similar educational centres may be found in the United Kingdom and elsewhere.
Kriteriet for, om en lærer har handlet tilbørligt ved tildelingen af en straf i Irland, består i, om han har handlet på en måde, som "kloge og retfærdige forældre" ville have gjort, og ved lignende analogier i engelsk og skotsk lovgivning til omsorgsfulde forældre bestyrkes den traditionelle opfattelse af skolen som værende "in loco parentis" (i forældrenes sted ).
The test of whether a teacher has taken proper steps in administering a punishment in the Republic of Ireland is whether he has behaved as would "a wise and reasonable parent" and similar analogies in English and Scottish laws to caring parents reinforce the convention of the school being 'in loco parentis'.
Den kendsgerning, at børn på kun 9 eller 10 år i stigende om fang tager del i voldelige gadeoptøjer (101) i Nordirland og i nogle engelske byer, har fornyet interessen for forældrenes ansvar for mindreårige børns adfærd.
Growing involvement of children as young as 9 or 10 years old in street violence [1013 in Northern Ireland and in some English cities has stimulated renewed interest in parental responsibility for the behaviour of minors.
Skønt brud på disciplinen som oftest betragtes som et problem, der kun angår forældrene til det barn, der har forset sig, bør man ikke være blind for gruppepåvirkningen (102).
Although indiscipline is commonly seen to be the problem of the parents of the defaulting Child, group influence also deserves attention [1023.
Børn påvirker hinandens adfærd, men der kan dog også ske en gruppepåvirkning af børns adfærdsmønster gennem de voksnes fælles indsats.
Children influence each others' behaviour, yet group influence can also be exerted on children by consensus among adults.
Hvis forældre taget som en gruppe kan gøre fælles front med hensyn til de normer og de forventninger, de opstiller for de res børns adfærd, er det mere sandsynligt, at de enkelte foræl dre vil få mere selvtillid, så de optræder med større fast hed; skoleråd og klasseråd kan spille en afgørende rolle ved ud arbejdelse af adfærdsnormer både i og uden for skolen, som kan accepteres af alle.
If parents as a group can unite in their standards and expectations of children's behaviour there is more likely to be confidence by individual parents in taking firm action; school councils and class councils can provide focal points for working out jointly-acceptable levels of behaviour both in school and out of school.
Man kan vanskeligt overvurdere betydningen af, at skolerådene går aktivt ind for at bestemme, hvilken holdning skolen skal lægge for dagen med hensyn til disciplin samt det dermed forbundne skolereglement.
It is difficult to over-stress the importance of the active involvement of school councils in determining a school's disciplinary philosophy and the school rules associated with it.
Forældrene kan mødes som en gruppe (måske gennem en forældreforening) for at drøfte spørgsmålene og sørge for, at adfærdsnormerne bliver kendt i en større kreds.
There is also a role for parents meeting as a group (perhaps through a parents' association) to discuss the issues and to spread information about expectations.
Disciplinspørgsmålet giver et særligt tydeligt eksempel på det værdifulde i, at der både på gruppeplan og på individuelt plan tages initiativer af hjem og sko le i fællesskab.
Discipline provides an especially clear example of the value of joint homeschool action at both group and individual levels.
d) Fællesundervisningstemaer
(d) Overlap curricula
Set ud fra en bestemt synsvinkel er et barns hele undervis ningssituation noget, der både er hjemmets og skolens ansvar, og som kræver en fælles planlægning og handling.
From one standpoint all of a child's education is a matter for joint homeschool responsibility, planning and action.
Der er dog nogle aspekter af et barns socialisering, der i højere grad end andre aspekter bliver anerkendt som tilhørende både hjem mets og skolens interessesfære.
However some aspects of a child's socialisation are more readily acknowledged than others as the spheres of interest of both the home and the school.
Til dem hører sædvanligvis:
Common amongst these are :
Undervisning i religion og moral.
Religious and moral education.
Undervisning i sundhedsspørgsmål, herunder tandpleje, seksualoplysning, kendskab til den rigtige ernæring, viden om tobak, alkohol og narkotika samt legemsøvelser inklusive sport.
Health education, including dental care, sex instruction, knowledge about eating, smoking, drinking and drugs, and physical fitness including sport.
Samfundslære, herunder politiske emner.
Civic and social education, including political issues.
Man var af den opfattelse, at seksualundervisningens indhold, spørgsmålet om, på hvilke klassetrin den blev givet, og den generelle moralske holdning til spørgsmålet var emner, der var tilstrækkeligt kontroversielle til at give anledning til en vis forudgående kontakt med forældrene fra skolens side, og at det derfor ville være en nyttig indikator for, i hvilket omfang undervisningen faktisk blev betragtet som et fællesforetagende i de enkelte EF-lande.
It was felt that the content of what is taught about sex, the ages at which it is taught and the general moral approach were sufficiently controversial to stimulate some advance contact with parents by the schools and that is would therefore provide a useful indicator of the extent to which countries did see schooling as a joint process.
Der er det svage punkt i denne logik, at der ikke nødvendigvis bliver undervist i seksuallære som et selvstændigt fag, man at den på naturlig måde indgår i en række andre fag.
A weakness in this logic is that sex education is not necessarily taught as a subject in itself, but appears incidentally in a range of other subjects.
Det er derfor med dette forbehold, at vi be tragter de fremlagte tal:
It is with this reservation that we may consider the figures.
% af skoler, der på forhånd retter henvendelse til forældrene i forbindelse med seksualoplysning
% schools making advance contact with parents in regard to sex education
Belgien Danmark Frankrig Forbundsrepublikken Tyskland Italien Luxembourg Nederlandene Irland Det forenede Kongerige
Belgium Denmark France F.R. of Germany Italy Luxembourg Netherlands Republic of Ireland United Kingdom
Man kan fortolke sådanne tal på flere måder, og jeg ønsker ikke at lægge alt for stor vægt på dem.
Such figures are open to several interpretations and I do not wish to put too much stress upon them.
Man kan forfægte to mod hinanden stridende synspunkter vedrørende omfanget af samarbejdet mellem hjem og skole med hensyn til disse "fællesundervisningstemaer". De kan betragtes:
Two contrasting views may be advanced about the extent of partnership between home and school on these 'overlap curricula' issues.
Undervisning i religion og politik anses i særdeleshed for at være i den grad kontroversiel, at en lærer, der forsøgte at retfærdiggøre en bestemt hold ning, sandsynligvis ville vække uenighed blandt forældrene til børnene i en klasse.
Religious and political education in particular are seen to be controversial in such a way that a teacher who attempted to justify a particular approach would probably stir disagreement among parents of children in a class.
Det samme er tilfældet med aspekter ved seksualundervisningen og sociale spørgsmål.
The same may apply to aspects of sex education and social matters.
Det hævdes derfor, at lærerne bør indskrænke disse elementer til et minimum i deres undervisning, i højere grad koncentrere sig om kendsgerninger end om meninger og undgå at rådføre sig med forældrene om dem.
It is therefore argued that teachers should reduce these elements to a minimum in their teaching, concentrate upon facts rather than opinions and avoid consulting parents about them.
Som spørgsmål, der kræver almindelig enighed.
They may be regarded as matters requiring consensus.
Eftersom man anerkender, at disse emner udgør en fælles opgave for både hjem og skole, er det særligt vigtigt, at der finder en åbenhjertig drøftelse af dem sted mellem forældre og lærere, så at begge parter kan konsolidere deres indsats.
Since these matters are acknowledged to be the joint concern of both home and school, open discussion about them between parents and teachers is especially important so that the efforts of both can be consolidated.
Det er muligvis rigtigt, at skolen i EF-lande til en vis grad har isoleret sig fra familien i begyndelsen af dette århundrede, men der er sat pædagogiske og sociale kræfter i gang, der giver sig udslag i, at dette spørgsmål tages op til fornyet overvejelse, og vi befinder os måske på et overgangsstadium, hvor der er en bevægelse i retning af en tættere forbindelse mellem skole og hjem, der kommer barnet til gavn.
The school in Europe may have developed a degree of isolation from-the family earlier in this century, but educational and social forces are prompting a reassessment and we may be in a stage of transition towards closer homeschool links for the benefit of the child.
Gennemførelsesproblemer, især problemet med at bibringe den brede be folkning en forståelse af forældrenes ansvar, lader sig kun vanskeligt overvinde, medens skolens konservative karakter og nogle læreres modvilje mod at udføre funktioner "uden for sko letiden" bidrager til de administrative vanskeligheder.
Problems of implementation, especially that of publicizing parental duty, are difficult to overcome, while the conservative nature of schools and reluctance by some teachers to carry out functions 'outside school hours' contribute to the administrative difficulties.
Der er behov for, at både forældre og lærere engagerer sig i samarbejdet mellem skole og hjem, hvis dette skal være effektivt, og forpligtelsen over for det enkelte barn må danne hovedgrundlaget for et sådant program.
A sense of commitment by both parents and teachers is needed if liaison between school and family is to be effective, and obligation to the individual child must be a prime reason for such commitment.
Det kan være hensigtsmæssigt at afslutte dette kapitel med en sammenfatning af de vigtigste punkter, som blev anført ved et seminar, der blev afholdt af "Bundeselternrat" en landsdækkende forældreorganisation i Forbundsrepublikken Tyskland i juni 1980.
It may be appropriate to conclude this section with a summary of the main points listed by a seminar of the 'Bundeselternrat', the national parent body of the Federal Republic of Germany in June, 1980:
Undervisningen af barnet er en opgave, der skal løses i fæl lesskab af lærere og forældre.
The education of the child is a task shared by teachers and parents.
Denne dialog bør blandt andet dreje sig om undervisningens indhold og form .
The content and form of education should be part of that dialogue.
Lærere og forældre skal forberede sig grundigt til møderne. 5.
Teachers and parents must prepare themselves thoroughly for meetings.
Lærerne bør uddannes i at opretholde kontakt med forældrene.
Teachers should be trained in liaison.
Lærernes kompetence med hensyn til kontaktarbejdet bør be tragtes som en faglig kvalifikation.
Competence at liaison by teachers should be seen as a professional attribute.
Forældrene skal forberedes til deres rolle i samarbejdet. 8.
Parents must be prepared for their part in the cooperation.
Skolerne skal give forældregrupper al fornøden bistand. 9.
Schools must provide parents' groups with all help required.
Indvandrerfamilier trænger i høj grad til støtte.
Parents of foreign children require particular support.
Hverken skole eller hjem bør forsøge at påtvinge den anden part i samarbejdet sin særlige holdning.
Neither school nor home should impose its particular attitude upon the other.
Hver samarbejdspartner skal være villig til både at kritisere og selv blive kritiseret under bestræbelserne for at nå til enighed.
Each must be prepared to criticize and to accept criticism in the search for agreement.
Det inkluderer den tid, der er tilbragt i sko len, men ikke den tid, der er brugt til hjemmearbejde.
It includes time spent in school but excludes homework.
Der er blevet anført andre tal.
Other figures have been cited.
Det siges f.eks. i Rutter et al. (i Fifteen Thousand Hours, Open Books 1979, s. l): "I en halv snes år i en vigtig periode af deres udvikling tilbringer børn næsten lige så meget af deres vågne til værelse i skolen som i hjemmet.", Rutter medtager i sin beregning ikke de fem første leveår og den tid, der hver ken tilbringes hjemme eller i skolen, men i det omgivende samfund.
For instance Rutter et al. (in Fifteen Thousand Hours, Open Books, 1979, page 1) state "For almost a dozen years during a formative period in their development children spend almost as much of their waking life at school as at home".
Hvis man skal vurdere den virkning, som skolegangen har på barnets undervisning, må der anvendes en min dre selektiv beregningsmetode.
Rutter's calculation omits the first five years of life and the time spent neither in the home nor in school, but in the community.
Den danske folkeskolelov af 1975, § 19, stk. 1.
Danish Basic School Act, 1975, section 19.1.
Forbundsrepublikkens grundlov af 23= maj 1949, artikel 6 (2).
German Basic Law, 23rd May 1949, article 6(2).
Den danske folkeskolelov af 1975, § 39, stk. 4.
Danish Basic School Act, 1975, section 39.4.
Lov om beskyttelse af unge af 8. april 1965.
Young People's Protection Act, 8th April 1965.
Denne lov bekræfter, sammen med en lov af 1. juli 1974, forældrenes fælles myndighed, men §§ 29-35 i loven af I965 bemyndiger en ungdomsdomstol til at gribe ind, dersom forældrene for sømmer deres pligt.
This, together with an Act of 1st July 1974, confirms joint authority, but articles 29-35 of 1965 Act allow a youth tribunal to intervene if parents fail in their duty.
Mallinson, V.: Power and Politics in Belgian Education I815-I961, Heinemann I963 · Vedrørende oprindelsen til den sproglige tvedeling, der går tilbage til det 3. århundrede, henvises til s. 99-121, 135-45 og s. 243; vedrørende en drøftelse af overenskomsten vedrørende skolerne af 1959 henvises til side 24l.
For the origins of the linguistic divide going back to the 3rd century see page 147; for reference to ideological differences see pages 99-121, 135-145, and 243 ; for discussion of the schools pact of 1 959, see page 241.
Lov nr. 333 af 19· juni 1974 indeholder bestemmelser om forældremyndighed. 17.
[ 17] Act n° 313 of 26th June, 1975 on the 'folkeskole', section 33.1.
Lov nr. 313 af 26. juni 1975 om folkeskolen, § 33, stk. 1. 18.
[18] Ibid, section 33.2.
Sammesteds § 33f stk. 2. 19.
[19] Ibid, sections 2.1, 19.1 and 35.1.
Sammesteds § 2, stk. 1, § 19, stk. 1, § 35, stk. 1. 20.
[20] Ibid, section 36.4.
Sammesteds § 12, stk. 8. 23.
[23] Ibid, section 39.1 - 39.4.
Sammesteds § 39, stk. 14. 24.
[24] Ibid, section 12.1.
Undervisningsministeriet 1977· 27· Sammesteds, side 29: "Både forældre og lærere kan når som helst søge kontakt med den anden part". 28.
[27] Ibid., page 29, "Both parents and teachers can get in touch with the other party whenever they want to".
I henhold til undervisningsloven af 11. juli I98I, § 1, skal alle have adgang til de forskellige former og niveauer for undervisning alt efter deres evner og anlæg. 29· Halls, W.D.: Education, Culture and Politics in Modern France, Pergampn 1976,især kapitel2,s.21-34. 30.
The Education Law of 11th July 1981, article 1, allows everyone to have access to the various types and levels of education in accordance with his talents.
Sammesteds § 1.
[ 32] Ibid., article 1.
33· Forholdet mellem 'offentlig og privat undervisning regule res af loven af 3I· december 1979· 34.
[ 33] Relations between state and private education are governed by the Act of 31st December 1979.
Forbundsrepublikkens grundlov af 23. maj 1949, § 6, stk. 2. 35· Forfatningen for delstaten Nordrhein-Westfalen, § 8. 36. Schleicher, K.: Elternhaus und Schule: Kooperation ohne Erfolg? Pädagogischer Verlag Schwann 1972. 37· Hamburg Schulgesetz, § 28, stk. 4. 38. Nordrhein-Westfalens Schulpflichtgesetz, § l6, stk. 2. 39. Entschliessungder Kultusminister 25. maj 1973, Voraussetzungen, Nr. 6. 40.
[34] Federal Basic Law, 23rd May 1949, article 6(2).
stico") over barnet, hvori han hvert år noterer, om foræl drene har opfyldt deres undervisningspligt.
The Testo Unico, 1928, article 174 ; the Law of 31st December 1962, no 1859, article 8.
Lov nr. 5O3 af l4. juni 1955 indeholder bestemmelser her om for primærskolernes vedkommende og et ministerielt de kret af 9· februar 1979 for mellemskolernes vedkommende. 47.
For elementary schools this is laid down in a Law of 14th June 1955, no 503, and for middle schools as requested by Ministerial Decree of 9th February, 1979.
Luxembourgs Code Civil, § 372, som ændret ved loven af 6. februar 1975· 48.
Luxembourg Civil Code, section 372 amended by the Act of 6th February 19 75.
Besvarelser i Luxembourg af spørgeskema, der blev udsendt inden afholdelsen af Konferencen mellem europæiske ministre for Familieanliggender, Strasbourg 28. oktober 1976. 49.
Luxembourg answers to questionnaire prior to Conference of European Ministers Responsible for Family Affairs, Strasbourg, 28th October 1976.
Sammesteds, side 6.
[54] Ibid., page 6.
57· Sammesteds, § 42, stk. 2. 58. School Attendance Act, 1926, § 4, stk. 1. 59· The Extension of Application Order af 1972 hævede den sko lepligtige alder til 15 år.
[57] Ibid., article 42(2).
(Den havde tidligere været l4 år i medfør af School Attendance Act af I926.) 60.
(It had previously been 14 by the 19 26 School Attendance Act.)
Der blev udsendt en ny undervisningsplan for primærskoler i 1971; der er en række forskellige undervisningsplaner for sekundærskoler. 61. The Education Act, 1944, for England and Wales, § 36; The Education (Scotland) Act, 198O, § 30; The Education and Libraries (Nothern Ireland) Order, 1972, § 35. 62. The Education Act, 1944, for England and Wales, § 76, The Education (Scotland) Act, I98O, § 28.
[60] A new curriculum for primary schools was released in 1971; there is a variety of provision in secondary schools.
63· For Englands og Wales' vedkommende indeholder Education Act, 198O, § 6 og 7, bestemmelser om, hvorledes forældre kan foretage skolevalg og eventuelt appellere myndighedernes afgørelse, hvis denne går dem imod; i § 8 foreskrives der udsendelse af skriftligt informationsmateriale.
[ 63] For England and Wales the Education Act 1980 sections 6 and 7 deal with arrangements by which parents may express choice of school and appeal if their choice is refused ; section 8 requires publications.
Der findes tilsvarende bestemmelser i Education (Scotland) Act, I981, men dog med mindre afvigelser.
Similar provisions may be found in the Education (Scotland) Act, 1981, but with slight differences.
Et cirkulære 15/77 af 25. november 1977, der blev udsendt af ministeriet for uddannelse og videnskab, indeholdt detaljerede oplysninger om, hvilken information, der måtte være til rådighed om hver enkelt skole.
Detailed advice on what information might be made available about each school was issued in Department of Education and Science Circular 15/77 of 25th November 1977.
Den belgiske forfatning, art. 17: "Der skal være frihed i undervisningen; alle foranstaltninger, der er til hinder for en sådan frihed, er forbudt ....".
Belgian Constitution, article 17 : "There shall be freedom of education; any measure hindering such freedom shall be prohibited... ".
Fordelingen af børn på primærskoler bestemmes imidlertid hovedsage- liggt af ¿ hvilket skoledistrikt deres forældre har deres bopæl.
However, most allocation to primary school is by zoning.
Det er ved overflytningen til sekundærskoler, at der er størst mulighed for frit skolevalg.
It is at the time of transfer to secondary school that greatest choice exists.
Jfr. f.eks. "Schulgesetz/) for Baden-Württemberg, § 88, stk. 2, eller for Hamburg, §§ 8 og 12.
See, for instance, the 'Schulgesetz' for Baden-Württemberg, section 88(2) or for Hamburg sections 8 and 12.
Den danske folkeskolelov af 1975, § 36, stk. 4. 68.
[67] Danish Basic School Act, 1975, section 36.4.
I kraft af en højesteretskendelse nr. 17l4 af l4. juli 1961 har forældre nu ret til at vælge arten af deres barns skoleundervisning.
A judgement of the Supreme Court of 14th July 1961, n 1714, pronounced that parents could choose the type of schooling for their child.