natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tilladelseselementerne har i en begrænset periode været suppleret af skattemæssige elementer, ifølge hvilke, der skulle betales en afgift for de projekter, som opnåede SIR-godkendelse, inden de kunne realiseres, medens der skulle betales en afgift for andre projekter, for hvilke der ikke krævedes godkendelse, inden der kunne udstedes en tilladelse, når projektet oversteg maksimumsgrænsen for fritagelse for afgiften.
The permit elements were, for a limited period, supplemented by fiscal elements whereby projects gaining SIR approval had to pay a tax before proceed ing while others, not requiring permit approval, had to pay a tax if the proj ect exceeded the tax exemption limit.
I kapitel 2 er de styringsmidler for lokaliseringen af den økonomiske aktivitet, som faktisk er blevet gennemført i fire lande inden for Fællesskabet, blevet undersøgt.
In Section 2, the controls on the location of economic activity actually in troduced in four countries of the European Community have been examined.
Her er sammenligningen blevet foretaget under to hovedoverskrifters "type politik" og "type instrument".
Here the comparison has been made under two main headings, type of policy and type of instrument.
"Type politik" angår karakteren af de fysiske strukturproblemer, som man har forsøgt at løse ved hjælp af sty ringsmidler, samt de målsætninger, der er blevet opstillet for dem, medens "type instrument" angår udformningen af det instrument, der skal bruges til at opfylde målsætningerne for politikken, f.eks. ved styring ved hjælp af udstedelse af tilladelser eller opkrævning af afgifter.
Type of policy refers to the nature of the spatial problems to which controls have been addressed and their set objectives, while type of instrument relates to the design of the instrument to be used to achieve pol icy objectives, for example by a permit or fiscal control.
For så vidt angår "type politik", bør man bemærke to problemer.
As far as the type of policy is concerned, two difficulties should be noted.
Efter at styringen er blevet gennemgået ud fra en målsætnings- og udformningssynsvinkel, er der i kapitel 3 blevet foretaget en undersøgelse af de måder, hvorpå disse politikker er blevet ført ud i livet. Undersøgelsen af gennemførelsesprocedurerne kan opdeles i to dele:
In Section 4, we first of all examine the effects of the control policies and subsequently relate the differences identified, in terms of their ability to pursue stated objectives, to the differences in potential of the controls to do so, summarized in terms of the stringencies of the policies as defined in Sections 2 and 3.
- "engangs" indsatsen med at etablere det apparat, med hvilket styringsmidler ne skal administreres.
In conducting this comparative evaluation, however, many problems have been encountered.
Vi er imidlertid stødt på mange problemer ved ud førelsen af denne sammenlignende evaluering En første kategori vedrører det generelle problem med at evaluere et givet styringsmiddels evne til at opfylde sin målsætning:
A first category relates to the general problem of evaluating the ability of given control to achieve its objectives:
- For det første er politikkens målsætning intetsteds blevet defineret på en måde, der gør evalueringen lettere, tværtimod er definitionerne yderst vagt formuleret.
(a) firstly, the objectives of the policy have nowhere been defined in a man ner which facilitates evaluation; on the contrary, they are defined in extremely vague ways;
- For det andet har virkeliggørelsen af målsætningerne taget form af specifikke mål såsom udflytning af projekterne til problemregioner eller nedsættelse af koncentrationsgraden i ae styrede områder, hvilket ikke tillader en kvantitativ eller kvalitativ evaluering.
(b) secondly, the operationalization of objectives has taken the form of specific goals, such as moving projects to problem regions or reducing con gestion in controlled areas, that do not allow a quantitative or qualitative evaluation;
- For det tredje hersker der i almindelighed mangel på statistiske data, der egner sig til evalueringsformài.
(c) thirdly, there is generally a lack of data suitable for evaluation re quirements.
En anden kategori af problemer vedrører mere specifikt spørgsmålet om sammen lignelighed.
A second category of problems relates more specifically to the comparability aspect.
Selve kernen i en sammenligning af styringspolitikkernes relative effektivitet består i at sammenligne styringsmidler, der ligner hinanden, for at finde ud af, hvorvidt og i bekræftende fald, nogle virker bedre end andre. Det største problem i denne forbindelse består i, at der ikke eksisterer to politikker, som kan betragtes som identiske med hensyn til de målsætninger, der er blevet opstillet for dem.
The essence of comparing the relative effectiveness of control policies is to compare similar controls to identify if and why some are more successful than others.
En tredje kategori af problemer skyldes, at selv om vi stort set Kan opdele styringsmidlerne i to hovedtyper, dvs. regionalpolitik og agglomerationspoli-
A third category of problems relates to the fact that, even though we can roughly divide the controls into two broad types, i.e. regional policy and agglomerational policy, a major difficulty in comparing the relative efficiency of similar types of controls is that the data generated by the systems is often of a form which prevents useful comparisons from being made.
For eksempel har godkendelse og afslag vedrørende tilladelser forskellig betydning i forskellige styringssystemer, og i almindelighed er sådanne data af begrænset brugbarhed ved en sammenligning af sty ringsmidler.
Approval and refusal of a permit, for example, means different tnings in different control systems, and, in general, this data is of limited usefulness in comparing controls.
I nogle tilfælde har man brug for oplysninger om, hvad der sker, efter at der er blevet givet afslag, eller det er blevet frarådet virksomhe derne af indsende en ansøgning (uformelt afslag), samt om virkningerne af de skattemæssige elementer.
In some cases, posting of refusal/discouragement information and the effects of tax elements are required.
I sammenfatningen og konklusionerne (kapitel 5) søger vi at foretage en under søgelse af, hvilken betydning de forskellige emner i de fire forudgående kapitler kan få for politikken, med det formål at konstatere sammenhængen mellem de forskellige landes fysiske strukturproblemer og det instrument, de har valgt for politikken.
In the summary and conclusions (Section 5) we seek to examine the policy im plications of the different topics of the previous four sections, in order to see the connection between the spatial problems of the different countries and the choice of the policy instrument.
Endvidere er der gjort forsøg på at evaluere de regional politiske erfaringer med styringsinstrumenter i lyset af den ændrede karakter af de fysiske strukturproblemer, som de vesteuropæiske lande vil blive stillet over for i fremtiden.
Furthermore, an attempt has been made to evaluate the policy experience with control instruments in the light of the changing nature of the spatial problems that Western European countries will have to face in the future.
- indførelsen af styringspolitikker i lande, som ikke tidligere har anvendt denne type politik.
(c) the introduction of control policies in countries which in the past did not use this type of policy.
Epdelig bør læseren af denne rapport holde sig for øje, at den statistiske analyse og evalueringerne er blevet gennemført in extenso i undersøgelserne for hvert enkelt land, og at data og beregninger er blevet sammentrængt til brug for denne rapport.
Finally the reaáerj of this report should keep in mind that the statistical analysis and evaluations have been made in extenso in the individual country studies and that the data and calculations have been condensed for this re port. Secondly, there is some repetition in this report due to the fact that
For det andet forekommer der nogle gentagelser i denne rapport på grund af, at der inden for de enkelte kapitler er anvendt den metode at skitsere typologier, foretage sammenligninger på tværs af landegrænserne og fremlægge en sammenfattende gennemgang af de eventuelle konsekvenser for politikken.
20 within the individual sections the approach has been to outline the typologies, make cross-national comparison and present a summary treatment of pol icy implication::.
Det har ofte været nødvendigt at fremsætte nogenlunde de samme bemærkninger på alle tre trin i analysen. Den læser, der ikke ønsker at læse de sammenlignende analyser, der er specifikke for hvert enkelt land, vil ofte kunne nøjes med at koncentrere sig om typologiskitsen og den sammenfattende gennemgang af de eventuelle konsekvenser for politikken.
Often similar points had to be made in all three analytic steps.
SAMMENLIGNING AF STYRINGSPOLITIKKER
COMPARISON OF CONTROL POLICIES
Hovedformålet med dette internationale projekt om decentraliseringspolitik inden for Det europæiske Fællesskab har været at foretage en undersøgelse af de regionale væksthæmmende foranstaltningers målsætninger, administrative funktion, effekter og relative effektivitet.
The main objective of this international project on deglomeration policies within the European Community was to investigate the objectives, the administrative functioning the effects and relative effectiveness of regional disincentive measures.
Sammenligninger af politikker og politiske instrumenter har kun mening, hvis de er baseret på en sammenligning af de enkelte landes fysiske strukturproblemer. blemer.
Comparisons of policies and policy instruments are meaningful only if based on a comparative understanding of the spatial problems of the individual countries.
Undersøgelserne for hvert enkelt land har derfor udforsket vigtige politikrelaterede aspekter af det regionale problem.
The individual country studies, therefore, investigated important and policyrelated aspects of the regional problem.
De aspekter, som disse under søgelser koncentrerer sig om, er de nationale bysystemer.
The aspects on which these studies focus are the national urban systems.
Denne metode til definition af aspekter af det fysiske strukturproblem afviger fra den traditionelle regionalvidenskab, som foretrækker at definere det regionale problem ved hjælp af problemregionernes karakteristiske træk.
This approach to defining aspects of the spatial problem deviates from traditional regional science, which prefers to define the regional problem in terms of problem region characteristics.
I denne undersøgelse har vi foretrukket at vælge aggiomerationsvejen af de tre følgende grunde:
We have in this study preferred to choose the agglomeration route for the following three reasons.
Den første er klart politik-relateret.
The first one is clearly policy related.
Regionale væksthæmmende foranstaltninger er instrumenter, der styrer agglomerationsudviklingen, og som tvinger virksomhederne til at udflytte investeringsprojekter inden for agglomerationer. Disse områders fysiske og økonomiske struktur som donorområder, dvs. områder, hvorfra man ønsker udflytning af industriel mobilitet, må derfor tages med i betragtning.
Regional disincentive measures are instruments for controlling agglomeration development; they function as push instruments with respect to investment projects within agglomerations.
Den anden grund er, at den traditionelle regionalvidenskab har beskrevet og forklaret det regionale problem under en problemområdesynsvinkel. Vi fandt derfor ikke, at der i øjeblikket var behov for en ny frugtbar metode til at forøge denne sum af viden.
The second reason is that traditional regional science has described and ex plained the regional problem under problem area aspects; we did not see an immediate need for a new fruitful approach for contributing to this body of knowledge.
Den tredje grund til at anvende en agglomerationsorienteret metode er, at de dynamiske faktorer i de regionale systemer i højt industrialiserede lande er knyttet til og lokaliseret i koncentrerede regioner og ikke i de støttede områ der, der er præget af små og mellemstore byer - hvilket man både anføre teoretiske grunde for og bevise på et empirisk grundlag.
The third reason for taking an agglomeration oriented approach is seen in the fact that - as may be argued on theoretical grounds and shown on an empirical basis - the dynamic factors in regional systems of highly-industrialized countries are related to and located in agglomerated regions and not in as sisted areas with a small- and medium-sized town character.
For at bruge en lidt paradoksal formulering af problemet kan man sige, at problemet ved problemregioner ikke er, at de er tilbagestående, men af de store agglomerationer er så dyna-
To use a somewhat paradoxical formulation of the problem, one might say that the problem of problem regions is not their backwardness, but the dynamics of the large agglomerations and their over-attractiveness. The spatial systems of modern in-
- 24 miske, at de har alt for stor tiltrækningskraft. Moderne industrialiserede el ler postindustrielle staters fysiske struktursystemer defineres ved og be stemmes af udviklingen af deres agglomerationssystemer, og problemområdernes skæbne, især deres tilpasningsevne, er på mange måder forbundet med udvikling en af agglomerationssystemet.
24 dustrialized or post-industrial nations are defined and determined by the de velopment of their agglomeration systems and the fate of problem areas, par ticularly their adaptability, is in many ways related to development of the agglomeration system.
Dette skyldes først og fremmest, at de fleste vesteuropæiske landes fysiske struktur i de sidste tiår er blevet formet af industriorganisationernes og i den senere tid af tertiære eller kvartære aktiviteter.
This is mainly due to the fact that the spatial patterns of most west European countries have been shaped in the past decades by the spatial behaviour of industrial organizations and, more recently, of tertiary or quarternary ac tivities.
Moderne institutioner og organisationer, både offentlige og private, udformer aktivt deres fysiske miljø, medens den traditionelle lokaliseringsteori antager, at de blot reagerer på hovedsagelig økonomiske, .Tiiljømæssige og fysiske variable. Store agglomerationer og storbycentre er et ledsagefænomen ved industrialiseringsprocessen.
Modern institutions and organizations, public as well as private, form their spatial environment actively, while traditional locational theory assumes that they merely respond to dominantly economic, environmental and spatial variables.
Deres seneste udvikling bestemmes af dannelsen af koncerner og koncernhierarkier med mange lokaliseringer og mange funktioner.
Their most recent development is determined by the formation of multilocational and multifunctional corporations and corporate hierarchies.
Virksomhedsfunktionernes hierarki er kædet sammen med hierarkiet af bysystemer, idet koncerner nes strategiske planlægning og styringsfunktioner er koncentreret i hovedstæder eller hovedstadslignende agglomerationer, idet der er en tendens til, at administrative og koordinerende ledelsesfunktioner er koncentreret i større og mellemstore bykoncentrationer, og idet de daglige ledelsesfunktioner og produktionsfunktioner i temmelig høj grad er spredt ud over filialfabrikker, der er lokaliseret i små og mellemstore byer.
The hierarchy of firm functions is linked to the hierarchy of urban systems, corporate strategic planning and control functions being concentrated in capital cities or quasi-capital agglomera tions, administrative and coordinating management functions tending to con centrate in larger and medium-sized conurbations, and day-to-day managing functions and productive functions being fairly well dispersed over branch plants located in small and medium-sized towns.
Sammenkædningen af byhierarkiet og funktionshierarkiet får stærkere virkning på den fysiske koncentration, efterhånden som virksomhederne bliver større og derved udvikler multiregionale og multinationale organisationer, samtidig med, at de koncentrerer de dynamiske hovedkontorfunktioner i et lille antal agglomerationer. merationer.
The linkage between the urban hierarchy and the hierarchy of functions will increase its effects on spatial concentration as firms grow larger thereby developing multiregional and multinational organizations but concentrating dynamic headquarters functions in a small number of agglomerations.
Et ledsagefænomen ved denne territoriale arbejdsdelings proces inden for den industrielle organisation er den territoriale organisation af økonomien efter produktlivscykluskriterier.
A concomitant of this process of spatial division of labour within the industrial organization is the spatial organization of the economy according to product life cycle criteria.
Det antages på den ene side, at de virksomhedsfunktioner, der er forbundet med innovationsprocesser (forsknings- og udviklingsarbejde (F & U), markedsføring, strategiske planlægningsfunktioner, er koncentreret i de samme områder på grund af den lette adgang til information, den ubesværede kontakt og kommunikation, der er af betydning for innovation og innovationsspredningsprocesser, medens derimod produktionsprocesser, der er under udvikling eller allerede er blevet udviklet, er fordelt o»er mellem store og mindre byer.
It is assumed that, on the one hand, firm functions related to innovatory processes (R£D, marketing, strategic planning functions) concentrate in the headquarters of large corporations located in metropolitan centres and that on the other hand the majority of highly innovative small- and medium-sized firms concentrate in the same areas for reasons of information availability, ease of contact and communication relevant for innovation and innovation diffusion processes; maturing and mature pro duction processes, on the other hand are dispersed over medium-sized and smaller towns.
Derfor må udviklingen af et lands fysiske struktursystem og af dets regionale problem i høj grad forklares ved hjælp af udvikling en af dets agglomerationssystem.
Thus the development of the spatial system of a country and of its regional problem has to be explained to an important degree in terms of the develop ment of its agglomeration system.
Det første aspekt , at vi i mange lande iagttager en makro-fysisk opdeling i to halvdele, hvoraf den ene er velstående og dynamisk, medens den anden betragtes som et problemområde, der har behov for regionalpolitisk bistand.
The first aspect relates to the fact that in many countries we observe a macro-spatial division into two halves, one being prosperous and dynamic, the second being considered a problem area requiring regional policy assistance.
I andre lande er dynamiske regioner og problemområder nogenlunde jævnt fordelt over alle dele af landet (kludetæppe-model).
In other countries, dynamic regions and problem areas are fairly evenly dispersed over all parts of the country (patchwork model).
Det andet aspekt en vigtig side af agglomerationssystemet.
The second aspect relates to an important aspect of the agglomeration system.
Ved en forenklet be tragtningsmåde kan man sondre mellem monocentriske systemer med et overordnet centrum og polycentriske systemer, der er baseret på et antal ækvivalente større agglomerationer.
In simplified terms one can distinguish between monocentric primate city systems and polycentric systems based on a number of equivalent major agglomerations.
Når man sammenligner de vesteuropæiske lande, finder man en række variationer inden for disse modeller.
In comparing the West European countries one finds a number of variations within these models.
Inden vi undersøger de forskellige aspekter af agglomerationssystemerne i de taljer, kan det være nyttigt at foretage et overblik over, hvad man kunne kal de de generelle fysiske strukturer i de enkelte lande.
Before we examine in detail the different aspects of the agglomeration systems, it is useful to present an overview of what could be called the general spatial patterns of the individual countries.
For så vidt angår den generelle rumlige fordeling af økonomisKe aktiviteter, kan de undersøgte lande beskrives ved hjælp af to meget forskellige, men enkle modeller:
With regard to the general distribution of economic activities over space the countries examined could be described in terms of two very different but simple models.
- Den første model, som findes i de fleste EF-medlemsstater, viser en tydelig opdeling af det nationale fysiske struktursystem i to meget forskelligartede dele, hvor den ene del af landet er sammensat af meget dynamiske, industrialiserede og urbaniserede regioner, og den anden del i almindelighed halter bagefter i de fleste sammenligninger (befolkningstilvækst og økonomisk vækst, koncentration af storby- og hovedkontorfunktioner, ledighedstal, indkomstniveau osv.) i forhold til den førstnævnte del.
(a) The first model to be found in the majority of the EC Member States, shows a clear division of the national spatial system into two very dis tinct parts; one part of the country being composed of very dynamic in dustrialized and urbanized regions, the second part being generally deficient in most comparisons (population and economic growth, concentration of metropolitan and headquarter functions, unemployment rates, level of income, etc.) with the first part.
- Den anden model, der kun findes i meget få lande, viser en ret ligelig geografisk fordeling af agglomerationer og storbyområder, af dynamiske industrielle regioner og hovedkontorcentre.
(b) The second model, found in very few countries, shows a fairly even geographical distribution of agglomerations and metropolitan areas, of dynamic industrial regions and headquarters.
De samme mønstre afdækkes med hensyn til den geografiske fordeling af støttede områder.
The same patterns are disclosed with respect to the spatial distribution of assisted areas.
I den første model er de støttede områder koncentreret i den ene halvdel af landet, medens problemområderne i den anden model ligger temmelig spredt ud over alle dele af landet.
In the first model assisted areas concentrate in one half of the country, while in the second model problem areas are rather dispersed over all parts of the country.
I Danmark er det geografiske system stærkt domineret af Københavns hovedstadsområde (1,7 millioner indbyggere = 35% af hele befolkningen) i landets østlige del, som sammen med den svenske Malmö-region danner Øresund-regionen, den største agglomeration i Nordeuropa (2,6 millioner mennesker).
In Denmark the spatial system is strongly dominated by the Copenhagen Metropolitan Area (1.7 million people = 35% of total population) in the East which together with the Swedish Malm¡¿ region forms the Øresund Region, the largest agglomeration of northern Europe (2.6 million people).
Indtil tresserne bestod det regionale problem i Danmark af hovedstadsregionen kontra resten af landet.
Up to the sixties the regional problem of Denmark was one of the Copenhagen Metropolitan Area versus the rest of the country.
Som følge af den industrielle decentralisering bort fra København og væksten af servicesektoren i de vestlige provinscentre Århus, Odense og Aalborg har regionalproblemet antaget en ny dimension med centrale kontra perifere områder . < hver region. Den dominans, der udøves af hovedstadsregionen i landets østlige del udtrykt ved dets koncentration af moderne økonomiske og offentlige forvaltningsfunktioner, er forblevet uændret. 1.1.2. Frankrig
Ålborg, the regional problem has gained a second dimension of central versus peripheral areas in each region. The dominance of the Copenhagen Metropolitan Area in the East of the country in terms of its concentration in modern economic and public sector functions has remained unchanged.
I Frankrig kan det regionale problem stort set defineres ved den store uligevægt mellem Parisregionen og resten af landet.
In France the regional problem can roughly be defined in terms of the major disequilibria between the Paris region and the rest of the country.