natgillin/translations-raw huggingface dataset:
FJERNELSE AF DE SIDSTE HINDRINGER
BREAKING DOWN THE LAST BARRIERS
Med deres identitetskort eller pas samt kørekort i lommen kan EF-borgerne rejse lige så frit inden for Fællesskabet som i aeres eget land.
Armed with his identity card or passport and his driving licence, a Community national can travel within the Community in the same way as in his own country.
Det er blevet noget helt dagligdags.
This has become commonplace.
Inden udgangen af 1992 skal Fællesskabet have fjernet de sidste hindringer for den frie bevægelighed.
By the end of 1992 the Community should have broken down the last barriers to free movement.
Da vil det indre markeds Europa også være blevet et menneskenes Europa.
The Europe of the internal market will then also be the Europe of the people.
Grænsekontrollen mellem medlemsstater ne er blevet lempet betydeligt med særlige passager i havne og lufthavne og indførelse af et system med »grønne skiver« (udleveres af automobilklubberne). Med disse skiver kan lurister vise, at de ikke har varer, som skal fortoldes, og passere de tyske, belgiske, danske, franske, luxembourgske, nederlandske og italienske grænser uden at skulle bremse helt op.
Frontier controls between Member States have been relaxed considerably: special channels now exist at ports and airports, and the issue of a 'green disc' (available from motoring organizations) enables the tourist who does not exceed his duly-free allowances to cross the German, Belgian, Danish, French, Luxembourg, Dutch and Italian frontiers at reduced speed but with out stopping.
For tiden må der toldfrit indføres varer for et beløb svarende til 390 ECU ( 100 ECU for unge under 15 år) samt en begrænset mængde tobaksvarer, spiritus, kaffe, te og parfumer. Der gælder ligeledes særlige
The present tax exemptions extend to an amount equivalent to ECU 390 (ECU 100 in the case of under-15s) and to limited quantities of tobacco products, alcohol, coffee, tea and perfume.
Denne brochure indgår i serien 'Europa­Noter* og udgives på alle fællesskabssprogene: dansk, engelsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og lysk.
This booklet is part of the European file series and appears in all the official Community languages -Danish, Dutch, English, French, German, Greek, Italian, Portuguese and Spanish.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Redaktion: Kontoret for Publikationer, Generaldirektorat AV­sektoren, Information, Kommunikation og Kultur, rue de la Loi, 200, B­1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate-General for Audiovisual, Information, Communication and Culture Editor: Publications Unit, rue de la Loi 200 - B-1049 Brussels
Kontor i Danmark')
Office in Ireland
Høibrohus, Østergade 61, Postbox 144, Diti 004 København K, Tlf. 33 14 41 40
8 Storey's Gate, London SW1Ρ 3AT - Tel. 222 8 1 22 4 Cathedral Road, Cardiff CF1 9SG - Tel.
Der findes ligeledes kontorer i andre lande og bl.a. i alle EF­landene.
Offices also exist in other countries including all Member Stales.
, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers OP · Officielle Publikationer ** L­2985 Luxembourg
,*.!*, Office for Official Publications ÕÕ · of the European Communities '*.** L-2985 Luxembourg
Det Europæiske Fællesskabs forbindelser med andre lande
The external relations of the European Community
Denne publikation indgår ¡ serien »Europæisk Dokumentation« og udgives på alle fællesskabssprogene: dansk, engelsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk.
This publication ¡s part of the European Documentation series and appears in all the official Community languages­Danish, Dutch, English, French, German, Greek, Italian, Portuguese and Spanish.
Manuskript afsluttet i april 1 991 Omslag: Foto Jean Guyaux Udgiver: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg, 1 991 ISBN 92-8 26-1462-X Katalognummer: CC-óO-91 -781 -DA-C Bibliografiske data findes bagest i denne publikation
Manuscript completed in April 1991 Cover: Photo Jean Guyaux Publisher: Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg 1991 ISBN 92­826­14654 Catalogue number: CC­60­91­781­EN­C Cataloguing data are given at the end of this publication.
© EKSF-EØF-Euratom, Bruxelles · Luxembourg, i 99 i Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielle formål
ECSC­EEC­EAEC, Brussels, Luxembourg I 99 I Reproduction is authorized, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged.
EF's betydning på verdensplan
The Community's world role
Verdens største handelspartner
The world's biggest trader
Virkningerne af Den Økonomiske og Monetære Union
The impact of economic and monetary union
Fra en fælles handelspolitik til en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik
From α common commercial policy to a common foreign and security policy
De mange forskellige aspekter af EF's forbindelser med resten af verden
The varied dimensions of the EC's external relations
Multilaterale forbindelser via GATT og OECD
Mullilaterism via GATT and the OECD
EF og De Forenede Nationer
The EC and the United Nations
Bilaterale forbindelser: et verdensdækkende samarbejdsnet
Bilateral relations: a global network of partnerships
Forbindelserne med de industrialiserede lande
Relations with industrialized partners
EFTA og Østeuropa
EFTA and Eastern turccs
Udviklingslandene i Asien og Latinamerika
The developing countries of Asia and Latin America
I takt med fremskridtene i retning af øget europæisk integration konsoliderer EF sin økonomiske magt med gennemføreisen af det indre marked i 1992 og oprettelsen af denØkonomiskogMonetærUnion (ØMU) med en fælles valuta.
The Community's world role dating its economic power through the 1992 single market programme and the creation of an economic and monetary union (EMU) with a single currency.
Det udbygger samtidig sin politiske dimension via et parallelt projekt for en Politisk Union, som bl.a. har til formål at skabe en fælles udenrigspolitik for medlemslandene.
It is also strengthening its political dimension through a parallel project for political union, one of whose aims is to unify the foreign policy of Member States.
Det Europæiske Fællesskabs historie er en af de mere lykkelige fra sidste halvdel af det 20. århundrede.
The European Community is one of the success stories of the latter half of the twentieth century.
Det hele begyndte i 1 951, da seks krigshærgede nationer besluttede at gå sammen om deres vigtig ste industriressourcer, nemlig kul og stål, således at krig imellem dem indbyrdes blev en umulighed.
It began in 1 95 1 when six war-shattered nations decided to pool their basic industrial resources of coal and steel so that war between them would be impossible.
Fyrre år senere er det vokset til et Fællesskab bestående af 1 2 medlemslande og til at være en af verdens største økonomiske og handelsmæssige magtfaktorer.
Forty years later, it has grown into a 1 2-nation Community whicn is a major world economic and trading power.
Det Europæiske Fællesskab' ' udgør, ved siden af USA og Japan, en af de tre grundpiller i det globale pluralistisk·
The European Community' represents, alongside the United States and Japan, one of the three pillars on which the global system of pluralist democracy and market economy is built.
Mere end 20 statsoverhoveder, premierministre og ledende politikere fra resten af verden besøgte EF-Kommissionen i 1990.
Over 20 heads of Stale, prime ministers and leading political personalities from third countries visited the European Commission in Ì 990.
Den 29. maj 1989 kom USA 's præsident, George Bush, til Bruxelles og besøgte formanden for
On 29 May 1989, US President
Det Europæiske Fællesskab består i virkeligheden af tre Fællesskaber: Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF), Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) og Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom).
The European Community is in fact three Communities: The European Economic Community (EEC), the European Coal and Steel Community (ECSC) and the European Atomic Energy Community (Euratom).
Af praktiske hensyn opfattes de som en helhed og omtales overalt i denne publikation som Det Europæiske Fællesskab eller EF.
For convenience sake, they are considered as one entity and are referred to throughout this publication as the European Community (EC).
Denne nye indre styrke kan kun bidrage til at befæste EF's internationale placering og indebærer samtidig nye forpligtelser og nye udfordringer.
The unique nature of the Community -more than an intergovernmental organization but less than a sovereign
nere i Østeuropa og andre steder i ver­den.
State­ makes its specific international role more difficult.
Også dets politiske indflydelse er vokset i årenes løb takket være udviklingen af det såkaldte Europæiske Politiske Samarbej­
Its political influence too has grown over the years thanks to the development of what is called European political coope­ration (EPC) whereby Member States coor­dinate their foreign policy.
EF's enestående karakter­det er andet og mere end en mellemstatslig organisation, men alligevel ikke en suveræn stat ­ gør dets særlige internationale rolle vanskeli­gere.
Despite this, it has played a pivotal role in preserving and expanding the multilateral world trading system and forged an un­precedented network of trade and coope­ration relationships with its partners from
Det samme gør dets »grundlov«, Rom­Traktaten, der giver EF omfattende økonomiske beføjelser, men kun få politi­ske.
The structures and procedures for foreign policy cooperation were codified for the first time in the 1987 Single European Act (SEA).
Tilslutning til et fælles EF-forsvar
Support for joint Community defence
Et stort flertal i offentligheden i Det Europæiske Fællesskab (61 %) føler, at EF bør have en fælles forsvarsorganisation.
A large majority of the public in the European Community (61%) feels that the Community should have a common defence organization.
Det var det klare svar på et »lynspørgsmål«, der blev føjet ind i den almindelige halvårlige Eurobarometer­opinionsundersøgelse i de tolv medlemslande i oktober 1990.
This was the clear answer to a flash question inserted into the regular six­monthly Eurobarometer opinion survey in the 1 2 Member States of the European Community in October 1990.
Kun i et EFTand (Danmark) er der flere (50 %), der er imod en fælles forsvarsorgani­sation, end der er for (40 %).
In only one Community country (Denmark) are more people (50%) against a common defence organization than for (40%).
I to andre lande, Tyskland og Nederlandene, var nøjagtig 50 % af de adspurgte tilhængere af et fælles forsvar.
In two others, Germany and the Netherlands, exactly 50% of those questioned favour common defence.
I de ni andre medlemslande, herunder det neutrale Irland, var der et klart flertal for et fælles forsvar.
In the nine other Member States ­ including neutral Ireland ­ a clear majority are in favour.
Ito lande, Frankrig (73 %)og Portugal (72 %), gik næsten trefjerdedele ind for tanken.
In two countries, France (73%) and Portugal (72%) almost three­quarters are for.
lait 1 2 872 personer i hele EF fik stillet spørgsmålet: »I øjeblikket kan Det Europæiske Fællesskab ikke blande sig i forsvarsspørgsmål.
A total of 1 2 872 people throughout the Community were asked: 'Currently the European Community cannot involve itself in matters of defence.
Nogle mener, at Golfkrisen har vist, at Det Europæiske Fællesskab bør have en fælles forsvarsorganisation.
Some say that the Gulf crisis has proved that the European Community should have a common defence organization.
Andre mener, at en sådan fælles forsvarsorganisation ikke er nødvendig.
Others feel that such a common defence organization is not necessary.
Hvad mener De?«
What is your opinion?'
Svarerne i de enkelte lande fordelte sig således (i %):
The replies, by country, were as follows (%): f=(\ ft ñ i
Formanden for EF-Kommissionen, Jacques Delors ¡til højre], og næstformand Frans Andriessen, modtager den japanske premierminister, Toshiki Kaifu, og udenrigsminister Nakayama den 10. januar 1990.
Mr Jacques Delors, President of the European Commission fright) and Mr Frans Andriessen, Vice­President, receive Mr Toshiki Kaifu, Prime Minister of Japan, and Mr Nakayama, Japanese Foreign Minister, on 10 January 1990.
de (EPS), der giver medlemslandene mulighed for at koordinere deres udenrigspolitik. tik.
extended in the framework of political union.
Strukturerne og procedurerne for det uden rigspolitiske samarbejde blev lovfæstet for første gang i 1987 i Den Europæiske Fælles Akt.
The special nature of the Community and the way responsibilities are split between it and Member States can cause problems for the EC and its partners.
Disse strukturer og procedurer vil blive yderligere udviklet og udbygget med en Politisk Union.
Sometimes the latter have been disappointed at the ab­sence of Community action on a specific issue, not realizing that the issue in question did not come under the EC's authority.
Vi er nødt til at overvinde enhver modstand, vi møder, om det så kun er modstand imod at tilpasse de instrumenter, vi allerede er i besiddelse af, så vi f.eks. kan give Lomékonventionen et vægtigere indhold eller gøre vort bistandsprogram til fordel for Polen og Ungarn til en succes.
We need to overcome whatever resistance we encounter, if only to adapt the instruments we already have, so that we can, for example, inject more substance into the Lomé Convention or make a success of our aid programme for Poland and Hungary.
Vi er nødt til at give de lande, hvis overlevelse afhænger af eksporten, friere adgang til vore markeder for at forhindre dem i at synke endnu dybere ned i gæld.
We need to give countries that depend on exports for survival more access to our markets to prevent them plunging deeper into debt.
Vi har brug for finansielle instrumenter, som kan hjælpe disse lande med at tilpasse og modernisere deres økonomier.
We need financial instruments which ■ will help these countries to adapt and modernize their economies.
Jeg frygter, at vi aldrig vil opnå dette med vore nuværende beslutningsprocedurer.
I am concerned that we will never achieve all this with our present decision­making procedures.
Fakkel være Den Fælles Akt udgør Rådet, Parlamentet og Kommissionen nu en mere effektiv institutionel troika end for få år siden.
Thanks to the Single Act the Council, Parliament and the Commission are a more efficient institutional troika than they were a few years ago.
Men det er ikke nok til, at vi kan holde trit med udviklingen.
But this is not enough to enable us to keep pace with events.
EF's særlige karakter og den måde, hvor på forpligtelser og ansvar er fordelt mellem EF og medlemslandene, kan volde problemer både for EF selv og for dets partnere.
In some policy areas, like trade and ag­riculture, it has exclusive authority to act in place of and on behalf of its Member States.
Til andre tider harde tilsyneladende uklare beslutningsprocedurer affødt mistillid, og i visse tilfælde endda modstand hos EF's partnere, og forhindret EF i at blive accepteret som et fuldgyldigt medlem af verdenssamfundet.
Other areas such as transport or the environment are spheres of 'mixed' respon­sibility, with the Community able to take decisions on some aspects while national governments retain ­ at least for the time being ­ responsibility for others.
i visse politiske spørgsmål som f.eks. handel og landbrug har EF enebeføjelser til at handle i stedet for og på vegne af med-
Certain areas of policy, such as defence, have hitherto lain outside the competence of the Community altogether.
Tilslutning til en fælles udenrigspolitik
Joint foreign policy favoured
Over halvdelen af befolkningen i Det Europæiske Fællesskab (51 %) går ind for, at EF skal have en fælles udenrigspolitik, medens lidt over en fjerdedel er ¡mod.
Over half the European Community's population (51 %) favours a ¡oint foreign policy for the Community, while just over a quarter (26%) is against.
Det er ét af resultaterne af en Eurobarometer­opinionsundersøgelse i de tolv EF­medlemslan­de i efteråret 1 990.
This is one of the findings of a Eurobarometer opinion survey in the 1 2 Member States of the Community in autumn 1990.
Svarene i de enkelte lande fordelte sig således (i %):
The detailed results (in %) per country:
Disse målsætninger forfølges med en ind­sats præget af realistisk og praktisk sans og vilje til kompromis.
States of the Mediterranean basin, its neighbours in the European Free Trade Association (EFTA) and in Central and Eastern Europe.
Atter andre områder, som f.eks. forsvars­politikken, har hidtil ligget helt uden for EF's kompetence.
The EC's own economic well­being depends on a lib­eral, multilateral world economic order as well as on the welfare of its partners, particularly in the Third World.
Bilateralt har EF indgået handels­ og sam­arbejdsaftaler med ÄVS­landene, landene i Middelhavsområdet og nabolandene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) og i Østeuropa.
To this principle, can be added a sense of respon­sibility towards former dependent territo­ries of Member States which has led to special relationships like the Lomé Con­vention with the African, Caribbean and Pacific (ACP) group of countries.
Der er ét væsentligt princip, der ligger til grund for hele EF's politik i forhold til omverdenen: en rimelig afvejning af egne interesser.
The nature of the Community's external relations at present reflect its position as fundamentally an economic entity.
EF's egen økonomiske velstand afhænger af en liberal, multilateral ver­densøkonomisk orden og af dets partneres velfærd, især i Den Tredje Verden.
The sheer weight of its economic power and its ability to speak with one voice on behalf of all its members have propelled it into a leadership role on world trade.
Til dette princip kan føjes ansvarsfølelse over for de territorier, der tidligere har hørt under medlemslandene; dette har ført til helt specielle samarbejdsforbindelser, som f.eks. Lomé­konventionen med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS­lan­dene).
But, con­scious that this role carries political respon­sibilities too, the Community has develo­ped over the years its foreign policy co­operation.
Den nuværende karakter af EF's forbindel­ser med resten af verden afspejler dets position som først og fremmest en økono­misk størrelse.
This principle has been pursued with a mixture of realism, pragmatism and com­promise.
Alene vægten af EF's økono­miske styrke og dets evne til at tale med én stemme på medlemslandenes vegne har givet det en ledende placering inden for verdenshandelen.
At the multilateral level, the Com­munity has established a leadership role in the field of global trade liberalizing nego­tiations within the General Agreement on Tariffs and Trade (GATT) and in North­South relations in the UN context.
Men EF er klar over, af denne rolle også indebærer et politisk ansvar, og det har i årenes løb udviklet sit
Bilaterally, it has trade and cooperation agreements with the ACP countries, the
Resultatet er, at det efterhånden har fået en ganske stor indflydelse på verdensbegivenhederne. ne.
The challenges before us are enormous and we in the European Community are preparing ourselves to live up to these challenges.
Der er nu mere end nogensinde brug for visioner og fantasi, for at bryde ud af de vante tankebaner og for internationalt samarbejde i en ny og dristig målestok ...
As East-West détente strengthened, the confrontational relationship typified by the Warsaw Pact and the NATO alliance changed its nature.
Vi står over for enorme udfordringer, og Det Europæiske Fællesskab gør sig rede til at tage disse udfordringer op.
The Member States of the Community who belong to the West European Union (WEU) have used this forum to strengthen their defence cooperation.
Men EF's forbindelser udadtil er influeret ikke blot af dets egne valg og beslutninger om at uddybe og udbygge sine strukturer med oprettelsen af det indre marked, der skal træde i kraft ved udgangen af 1992, og udviklingen i retning af ØMU og en Politisk Union.
So as to reinforce their ties in the face of a shift in NATO priorities, the United States and the Community signed in November 1990 a new declaration on EC-US relations, which created a new institutional framework for mutual consultation.
Med det formål at styrke de indbyrdes bånd i tilfælde af en ændring af NATO's priorité ring undertegnede USA og EF i november 1 990 en ny deklaration om forbindelserne mellem EF og USA, hvormed der er skabt en ny institutionel ramme for gensidige konsultationer.
Both internal and external factors therefore are pushing the Community to assume that fuller role in world affairs which its economic weight dictates and which its friends and partners are rightly looking for.
De dramatiske begivenheder af vidtrækkende betydning, vi har oplevet de sidste to år i Østeuropa, Sovjetunionen og Den Persiske Golf, har stillet EF over for nye udfordringer, som deter rede fil at tage op.
The dramatic and far-reaching events of the past two years in Eastern Europe, the Soviet Union and the Gulf have posed new challenges to which the Community is responding.
EF er vea at udvikle en række forskellige nye instrumenter - en ny generation af »europæiske« aftaler med naboerne i Østeuropa, nye former for samarbejde med Sovjetunionen, muligvis en Øst/Vestenergiaftale og et støtteprogram for gen opbygning og udvikling i Golfområdet
It is developing a variety of new instruments - a new generation of European agreements with its eastern neighbours, new types of cooperation with the SovietUnion, possiblyan East-Westenergy charter and a support programme for the post-war regional reconstruction and de velopment after the Gulf war.
EF er verdens største handelspartner. Dets eksport til resten af verden (altså eksklusive medlemslandenes indbyrdes samhandel) beløb sig til 41 3 mia. ECU i 1989.
The world's biggest trader nity owes much to the considerable achievements of the GATT system over the past four decades in reducing worldwide barriers to trade in manufactured goods.
Det dets eget marked er for importerede varer.
The Community has in fact helped to make these achievements possible.
EF har i realiteten bidraget til at muliggøre disse repræsenterede 1 5 % af verdens samlede resultater. Det har spillet en ledende rolle i
It has been a leading participant in the Uruguay Round, the latestGATTliberalization initiative which includes for the first time a major programme of liberalizing farm trade and trade in services.
EF er det største marked i den industrialiserede verden med en samlet befolkning på 340 milioner, og det er samtidig et af de mest åbne markeder.
The EC is the biggest market in the industrialized world with a population of 340 million; it is also one of the most open.
EF er verdens største importør af landbrugsprodukter.
The EC is the world's biggest importer of agricultural products.
Dets eksport består af forarbejdede varer af høj kvalitet (80 % af den samlede eksportj og af forarbejdede fødevarer.
The Community's exports consist of quality manufactured goods (80% of the total) and of processed foodstuffs.
Som følge af de successive GATT-told-nedsættelser er EF's vægtede gennemsnitlige toldsats for industrivarer nu nede under 5 %.
As a result of successive GATT tariff re ductions, the Community's weighted average tariff level for industrial goods is now less than 5%.
Hvis man også medregner de for skellige toldpræferencer, som EF giver mange leverandørlande, ligger den gen nemsnitlige faktisk anvendte toldsats for industrivarer helt nede på ca. 1 %.
Once the various tariff preferences which the Community grants to many suppliers are taken into account the average industrial tariff level effectively applied falls to about 1%.
Udviklingslandene kan eksportere deres forarbejdede varer og halvfabrikata told frit til EF enten via direkte aftaler med EF
Developing countries benefit from dutyfree access to the Community for their manufactured or semi-manufactured goods either through
EF har derfor brug for eksportmarkeder, der er lige så åbne for EF-produkter som
The Community therefore needs export markets to be as open for EC products as its market is for imports. In this, the Commu
EF's samarbejde med resten af verden
Europe, world partner