natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Afgiftsfriheden er netop blevet udvidet til at omfatte midlerti­dig import af visse transportmidler og endelig import af personlige ejendele ved flytning, giftermål og arv.
They have just been extended to the temporary importation of certain means of transport and the permanent importation of personal property, as a result of emigration, marriage or inheritance.
Π Personlig indkomstskat: Europa­Kommissionen hari 1979 forelagt Ministerrå­det et forslag til afskaffelse af den skattemæssige forskelsbehandling, som ofte rammer personer, der udøver deres erhverv i et andet medlemsland end det land, de bor i.
Π Personal income tax: in 1979 the European Commission proposed to the Council of Ministers that tax disadvantages suffered by people working in another Community country should be abolished.
Dette aspekt af den personlige indkomstskat er blevet taget op som følge af den direkte interesse, det har for arbejdstagere i grænseområder.
This will be of particular benefit to frontier workers.
Bortset fra sådanne specielle aspekter har Europa­Kommissionen ikke til hensigt at beskæftige sig med harmonisering af de personlige skatter.
Otherwise, the Commission has no plans for harmonizing personal income taxes which are regarded as instruments of national economic policy.
D Kapitalafgifter og selskabsskatter: Tre EF­direktiver fastsætter fælles regler for afgifter på kapitaltilførsel til selskaber.
Π Taxes on capital and companies: three European directives harmonize taxes on capital formation.
De er imidlertid ikke tilstrækkelige, hvis man vil skabe helt ensartede konkurrencevilkår mellem alle virksomheder og lette den frie kapitalbevægelse, som jo er et af grundprincipperne for, at det fælles marked kan fungere.
But more must be done to secure increased equality of competition between Community firms and to promote the free movement of capital, one of the fundamental operating principles of any common market.
Vil man sikre, at kapitalbevægelserne foregår ud fra økonomiske motiver og ikke afgøres af eller påvirkes af særlige beskatningsfor­hold i de enkelte lande, er det nødvendigt at gennemføre den størst mulige skattemæssige neutralitet.
Maximum fiscal neutrality is needed to ensure that capital movements are influenced by economic criteria and not by taxation differences between Member States.
Ud fra denne synsvinkel samt konkurrencemæssige betragtninger fremsatte Europa­Kommissionen i 1975 et forslag til et vigtigt direktiv om indførelse af et fælles selskabsbeskatningssystem og harmonisering af kildebeskatningen af udbytter.
It was with this in mind, and also to protect fair competition, that the European Commission put forward an important draft directive in 1975 on the adoption of a common system for company taxation and the harmonization of systems for taxation of dividends at source.
Det rummer følgende principper: Selskabs­beskatningen skal i samtlige lande ligge mellem 45 og 55 pet., og dobbeltbe­skatning af selskabsoverskud — først hos firmaet og derefter hos udbyttemod­tageren — skal imødegås gennem skattegodtgørelse for den allerede betalte skat.
Its provisions included rates of cooperation within a 45 to 55% range and partial relief from double taxation of corporate income (first as company profit and then as shareholders" dividends) through the introduction of a tax credit.
Herudover insisterer Europa­Kommissionen på, at ministrene hurtigst muligt vedtager Kommissionens forslag af 1969 om et skattesystem for virk­somheder, der fusionerer over landegrænserne, eller som har filialer i andre medlemslande.
The Commis­sion is pressing for speedy approval of 1969 proposals designed to encourage industrial cooperation between companies in different Community countries and make better use of the potential for international competitiveness and growth inherent in the economic integration of Europe.
En sådan yderligere integration af det europæiske erhvervsom­råde vil fremme industriel tilpasning og samarbejde mellem virksomheder i flere medlemslande.
These proposals concern tax arrangements for companies involved in mergers across Commu­nity frontiers or which have subsidiaries in more than one Community country.
Kommissionen går endvidere ind for en hurtig vedtagelse af 1976­forslaget om foranstaltninger til undgåelse af visse former for dobbeltbeskat­ning.
The Commission is also pressing for rapid agreement on its 1976 plans for the elimination of certain forms of double taxation.
Den går ind for, at medlemslandene gennem nationale foranstaltninger — især af skattemæssig karakter — søger at fremme produktive investeringer ved at lette kapitaltilførsel og gøre det muligt for virksomhederne at øge deres egenkapital (f.eks. ved at lette beskatningen af de dele, som ikke er udtryk for indtjening og skatteevne, gennem bedre afskrivningsmuligheder og øgede mu­ligheder for overføring af tab mm.).
It has called for national action, including fiscal measures, to encourage productive investment by favouring capital formation and strengthening the internal liquidity of compa­nies (through the reduction of taxes not linked to profits and a better system for writing off and carrying over losses).
D Bekæmpelse af skatteunddragelse og skattesvig: EF­landene har i 1977 og 1979 vedtaget to direktiver om gensidig bistand mellem medlemslandenes kompetente myndigheder med hensyn til direkte skatter og moms.
D The battle against tax avoidance and evasion: in 1977 and 1979 the Commu­nity adopted two directives which provide for reciprocal assistance between the authorities in Member States in both direct taxation and VAT.
Dette samarbejde effektiviserer medlemslandenes bestræbelser for at bekæmpe skat­tesvig og giver samtidig mere ensartede konkurrencevilkår for alle virksomhe­der i Fællesskabet.
D In the field of indirect taxation, the abolition of tax frontiers and the creation of a single market where conditions would be comparable to those of a country's
Det kræver, at medlemslandene gennem EF skaber betingelserne for at afskaffe såvel afgiftsbetaling (og tilbagebetaling) som formaliteter ved grænserne.
This means taking steps to dispense with taxation and the remission of tax in all intra-Community trade and the suppression of frontier formalities.
□ For de direkte skatters vedkommende må der ske en gensidig tilnærmelse af virksomhedernes skattebyrde, så beskatningen ikke påvirker produktionsom­ kostningerne — og dermed rentabiliteten og investeringerne — forskelligt fra land til land (og dermed i de enkelte dele af det fælles markedsområde).
D In the field of direct taxation, the close alignment of companies' tax burdens so that production costs, the location of investments and the return on capital are not influenced unduly by the tax systems of different countries.
Skal disse to hovedopgaver løses, vil man støde på vanskeligheder med hensyn til momsen, punktafgifterne og selskabsskatterne.
A great many difficulties stand in the way of these objectives, especially in the case of VAT, excise duties and corporation tax.
• I de enkelte medlemslande har man i dag fra én til otte forskellige momssat­ser for de forskellige varer. Det mest enkle og mest neutrale ud fra et økonomisk synspunkt vil være at indføre en enkelt sats som i Danmark.
• The different Member States have between one and eight VAT rates, according to products.
Mange af de lavere momssatser i de andre lande skyldes imidlertid sociale hensyn, og det kan blive nødvendigt at tilgodese dem på en eller anden måde.
But the multiplicity of rates often reflects social priorities, which must be taken into account one way or another.
• Det er ikke blot momssatserne, der varierer fra land til land.
• These different rates apply to lists of products which themselves differ from country to country.
Det gælder også sammensætningen af de varegrupper, som de gælder for.
Food is often given preferential treatment but, for other products, there is great diversity in the approach of Member States and frequent changes of classification.
Fødevarer har i mange tilfælde en fortrinsstilling, men der er store variationer i afgrænsningen af varegrupperne.
• Finally, the most ambitious objective of all, the closer alignment of tax rates, could lead either to a rise in the cost of living or a drop in government tax revenue.
• EF's mest ambitiøse mål er selvfølgelig en gensidig tilnærmelse afsatsernes størrelse.
Π Excise duties: there are three obstacles to the harmonization of these duties.
Det vil i denne forbindelse være et problem, at resultatet vil medføre øgede leveomkostninger i nogle lande og mindre statsindtægter i andre. Dette vil utvivlsomt betyde, at harmoniseringen må ske gradvis, og at man må regne med kompensationsordninger og undtagelsesperioder i visse tilfælde.
Progress must be gradual, with lengthy periods of transition:
Man bør imidlertid ikke overvurdere disse vanskeligheder, fordi de nødvendige ændringer jo i hvert fald ikke vil være større end dem. der fulgte med indførelsen af momsen.
• Consumption patterns: if the duties charged in a particular country were altered too quickly, it could transform patterns of consumption and cause great problems for traditional products;
□ Punktafgifter: Harmonisering af punktafgifterne (særlige afgifter på enkelte varer) vil møde vanskeligheder på tre punkter, og de taler alle for en gradvis gennemførelse med lange overgangsperioder:
• Tax revenues: here also harmonization will cause problems and restrict the finance ministers' room for manoeuvre.
• »Sociale hensyn«: Det vil f.eks. være vanskeligt at indføre afgifter på varer, som altid har været afgiftsfri i visse lande (som f.eks. vin i Tyskland og Italien).
□ Corporation tax: harmonization of national systems for company taxation presupposes agreement on:
• Forbrugsstrukturer: En for hurtig ændring af punktafgifterne i et land kan medføre ændrede forbrugsvaner og dermed vanskeligheder for en række traditionelle produktioner.
• The same basic system. It is therefore important that the Council of Ministers should adopt the 1975 draft directive introducing, as mentioned above, a common tax credit system;
D Selskabsskatter: En gensidig tilnærmelse af de nuværende nationale selskabs­ beskatningssystemer forudsætter, at der kan opnås enighed om følgende fire punkter:
They should perhaps be given the opportunity in all countries of opting for taxation as a company or as individuals;
• Et fælles grundprincip: Det er vigtigt, at EF's Ministerråd vedtager direktiv­forslaget fra 1975, der indeholder regler for skattegodtgørelse til imødegåel­se af dobbeltbeskatning af aktieudbytte, som selskabet allerede har betalt skat af.
• The same rates or at least similar ones, and identical rules on tax credits;
• En fælles afgrænsning af. hvem der er selskabsskattepligtige: I øjeblikket er situationen for f.eks. interessentselskaber forskellig fra land til land. Det kan være en løsning at give dem mulighed for selv at vælge, om de vil beskattes som selskab eller som personer.
• A common basis of assessment. Even if confined to taxation proper, the task is daunting, given the vast area to be covered and the differences between national legislations.
• Et fælles beskatningsgrundlag: Selv om man begrænser sig til bestemmelser af rent skattemæssig karakter, er det en enorm opgave som følge af de mange og store forskelle mellem medlemslandenes regler.
The tax systems of Community countries remain disparate and sudden upheavals would be unacceptable nationally.
De investerings­fremmende foranstaltninger er i de enkelte lande afpasset efter vidt forskelli­ge forudsætninger.
Tax harmonization in the Community must therefore be pursued carefully and gradually.
De kræver derfor ikke nogen egentlig harmonisering, men de må samordnes på basis af fælles kriterier for at hindre, at de kan udnyttes til overbyden og forskelsbehandling.
But this makes it all the more necessary to have a clear political will, an overall framework and precise objec­tives.
Bcskatningssystemerne i EF­landene er meget forskellige, og for voldsomme ændringer vil i mange tilfælde være uacceptable i de enkelte lande. Derfor bør
When Member States introduce — as they frequently do — major changes in their tax systems, it would be helpful if they consulted beforehand, with the Commission and one another, so that these reforms, far from widening the existing gaps, help gradually to close them ■
Indholdet af denne publikation gengiver ikke nødvendigvis Fællesskabets institutioners officielle meninger. Eftertryk tilladt.
8 Storey's Gate, London SW1 Ρ 3AT - Tel. 222 81 22 - 4 Cathedral Road, Cardiff CF1 9SG - Tel.
Informationskontoret for Danmark* Højbrohus.
Inn of the Provinces-Office Tower, Suite 1110, 350 Sparks Street, Ottawa Ont. KIR 7S8 - Tel. (613) 238 64 64
Ansvarhavende redaktør: Hans Jørn Hansen
Suite 707, Washington DC 20037 - USA - Tel.
Hvordan vi forbedrer den europæiske industris internationale konkurrence­evne opregnes i et dokument fra Europa­Kommissionen, som blev offent­ liggjort i september 1983.
In September 1983 the European Commission published an important memo­randum on ways of improving the international competitiveness of Commu­ nity industry.
Industrien beskæftiger endnu ca. 36% af den erhvervs­aktive befolkning.
About 36% of the working population of the Community is employed in the industrial sector.
Men en forudsætning for, at den kan holde hjulene i sving er, at vi importerer betydelige mængder råvarer udefra, og af færdigvarerne kan sælges såvel på det europæiske marked som på verdensmarkedet.
Their jobs depend on the importation of raw materials and the sale of finished products, partly on the European market, partly to the rest of the world.
Denne problemstilling ændrer sig naturligvis i en periode med faldende økonomisk vækst og en tilspidset international konkurrence samt hurtige omstillinger som følge af teknologiske fremskridt.
This process must now take place against a background of halting economic growth, increasing international competition and the rapid changes forced by technological progress.
Under disse omstændigheder er det en uomgængelig nødvendighed at fastholde og øge den europæiske industris konkurrenceevne.
In these circumstances, the mainte­nance and strengthening of the competitive position of European industry is a vital imperative.
Det er forudsætnin­gen for, at den kan bevare eller erobre markedsandelen og bidrage til at løse arbejdsløshedsproblemet i Europa, der nu berører 13 millioner menneskers­Fællesskabet — et fælles industriområde
Only in this way can it hold onto and conquer a sufficient share of the market to help bring a lasting solution to unemployment, which now affects 13 million Community citizens.1
Men hvis Fællesskabets industrivirksomheder skal fastholde og forbedre konkur­renceevnen, må den overvinde en række vanskeligheder, som de væsentligste konkurrenter ikke har:
To maintain or sharpen its competitive edge, European industry must overcome a range of disadvantages in relation to its major rivals:
D Det industrielle produktionsapparat er forældet, og fornyelsen er kommet for sent i gang, fordi det andet »oliechok« svækkede indtjeningen og investeringerne.
D An ageing industrial fabric, whose renewal has been retarded by a prolonged investment famine and widespread inadequacy of profits since the 'second oil shock';
D Svækkede afsætningsmuligheder for såvel traditionelle industrivarer, som de nye top­teknologi­varer.
D A weakening trading position, both on markets for traditional products and certain branches of high technology;
Heroverfor står, at den europæiske industri har et par afgørende trumfer i kraft af det fælles hjemmemarked på 273 millioner indbyggere, en betydelig teknologisk og videnskabelig kapacitet og en lang industriel tradition.
European industry nevertheless holds a number of trump cards: the scale of the Community-wide market (273 million potential consumers); an advanced scien­tific and technological capacity; and a lengthy industrial tradition.
Fællesskabet bør efterhånden i industriel henseende udvikle sig til en virkelig homogen enhed, og det bør anlægge en fælles industristrategi baseret på dette fælles markeds muligheder for masseproduktion, besparelser, forskning, innovati­on og udvikling samt investeringer i en til dette marked svarende målestok.
The Community must gradually become a single industrial entity. To take full advantage of the possibilities offered by mass production, economies of size and innovation and investment on a Community-scale, a common industrial strategy is needed.
Denne strategi må have til formål at skabe de nødvendige forudsætninger for, at virksomhederne kan øge konkurrenceevnen og midlet er at skabe ét stort indu­strielt område.
Its aim must be to generate the conditions which will improve the competitive position of Community industry by creating a genuinely European industrial zone.
Mens traktaten om Kul­ og Stålfællesskabet direkte har til formål at flytte kul­ og stålpolitikken fra det nationale plan til fællesskabsplan, rummer traktaten om oprettelsen af Det europæiske økonomiske Fællesskab intet mandat til at gøre
It is true that the EEC Treaty contains no specific mandate for tackling industrial problems, unlike the ECSC Treaty which provides for a transfer of coal and steel policy from national to Community level. The industrial responsibilities of the Community were nevertheless spotlighted in a 1970 report on 'Community industrial policy'.
Udviklingen i industriproduktionens omfang*) i EF, USA og Japan (1975 = 100)
Trends in industrial production* by volume in the Community, the United States and Japan (1975 = 100)
**) Tilsvarende tal for Grækenlands vedkommende er ikke til rr.dighed Kilde: Eurostat og US Department of Labor — Bureau of Labor Statistics.
"* Comparable figures not available for Greece. Source: Eurostat and US Department of Labor — Bureau of Labor Statistics
■) Borise! fra bygningsindustrien Kilde Eurostat.
* Except the building industry Source: Eurostat.
noget tilsvarende for de andre industrisektorer.
policies for trade, monetary affairs and competition.
Det har været klart, siden der i 1970 udkom en rapport vedrørende »Fællesskabets industripolitik«.
□ Firstly, because the solidarity of the Community could be at risk if industrial problems were dealt with at national level and undermined the economic foundations of the common market itself.
Denne rapport giver til stadighed anledning til overvejelser om at fremme en fælles strukturpolitik ved en samordnet indsats på en række af de områder, hvor solidariteten mellem fællesskabslandene er fastslået i EØF­traktaten — nemlig områder som handel, valuta og konkurrence.
A European approach is all the more necessary in an area such as industrial restructuring. The Member States have . the financial means to assist the necessary structural changes.
I dag går alle vurderinger ud på. at det er afgørende, at EF­landenes industrielle problemer analyseres og overvindes i fællesskab:
But the Commu­nity has the legal means to shape restructuring policy.
D Først og fremmest fordi selve solidariteten mellem medlemslandene undergra­ves af industriproblemerne, som — hvis de kun behandles på nationalt plan — vil forvride den økonomiske basis for det nuværende samarbejde. Medlemslan­dene kan selv yde økonomisk støtte til restruktureringer, men Fællesskabet kan supplere denne støtte med en kontrol, som sikrer, at statsstøtten ikke skaber konkurrenceforvridning, men virkelig bidrager effektivt til omstrukturering.
Such is the case, for example, in the Community's monitoring of national aids to industry.
Endvidere må Fællesskabet i den fælles handelspolitik tage højde for de enkelte industrisektorers evne til at hamle op med ny konkurrence som følge af handelsaftaler med lande uden for Fællesskabet.
The same is true for the Community's common trade policy, which must take account of the capacity of a given industry at a given time to face up to the competition which could result from trade agreements with non­Community countries.
Π Men også fordi en væsentlig del af europæisk industris fremtidige muligheder ligger i en række teknisk avancerede sektorer (flyvemaskineindustri, databe­handling, telekommunikation, bioteknologi, osv.), i produktion af avanceret udstyr (værkstedsmaskiner bl.a.) og i sektorer, der er direkte forbundet med den nye form for vækst (nye energiformer, bestræbelserne for at hindre spild af begrænsede ressourcer, beskyttelse af dels det bymæssige, dels det landlige miljø, boliger og transportinfrastrukturer osv.).
Ü Secondly, because a large part of Europe's industrial future lies with high technology industries (for example, aerospace, data­processing, telecommu­nications, biotechnologies), with the manufacture of sophisticated equipment (such as machine tools) and industries which spring from new forms of economic activity (such as ways of reducing the waste of scarce resources, the protection of the rural and urban environment, housing and transport infra­structure and new forms of energy.
Udvikling af disse sektorer kræver dels betydelige investeringer og dels et stort marked.
The development of these sectors requires enormous investment and a large potential market.
Alt sammen faktorer, der kræver, at der sættes ind på fællesskabsplan.
Both these elements make action at Community level indispensable.
Fællesskabets industristrategi må derfor forbedre erhvervslivets arbejdsvilkår. Midlerne er dels at fortsætte integrationen af det europæiske marked, dels at støtte tilpasningen af produktionsstrukturerne.
Community industrial strategy must therefore improve the business environment, partly by working towards the integration of the European market and partly by promoting the necessary changes in the structure of manufacturing industry.
Færdiggørelsen af det fælles marked
Strengthening the common market
Det egentlige formål med Rom­traktaten er at garantere freden og fremskridtet i Europa ved at integrere medlemslandene — først og fremmest deres erhvervsliv.
The fundamental objective of the Treaty of Rome was to guarantee continuing peace and prosperity in Europe by integrating the Member States, and first of all their economies.
Denne integration forudsætter, at man afskaffer samtlige hindringer for samhan­delen og etablerer et fælles marked — for forbrugerne såvel som for industrien.
This integration presupposes the elimination of all barriers to trade, in order to establish a single market for consumers and industries alike.
For industrien er det fælles marked en betingelse for, at den kan overleve: Det betyder nemlig væsentlige besparelser og styrker dermed produktiviteten og eksportevnen.
Many barriers to trade — such as internal customs duties — have been abolished but others remain.1To offer new opportunities to manufacturing industry, the
Selv om adskillige hindringer — som f.eks. tolden ved EF's indre grænser — allerede er fjernet, er det stadig mange tilbage ')­ og for at give industrien nye chancer bestræber Fællesskabet sig på:
□ The elimination of technical barriers to trade created by divergent national regulations on quality standards, contents, processing and checking of goods.
') Se Europa-noter nr. 12/83 »Fra toldunion til et fælles indre marked«.
See European File No 12/83: 'From the European customs union to the internal market'.
Denne kendelse giver Europa­Kommissionen nye muligheder for at få Ministerrådet til at afskaffe urimelige handelshindringer og til at træffe beslutninger om harmonisering af lovgivningerne i medlemslande­ne.
The European Court of Justice has ruled that any product legally manufac­tured and marketed in one Member State must have free access throughout the Community, except for overriding reasons of public health and security.
Indtil nu har Fællesskabets Ministerråd vedtaget ca. 175 direktiver vedrø­rende industrielle produkter — fra biler over værkstedsmaskiner til kemiske produkter — men denne procedure har hidtil været for langsom.
This case­law gives the European Commission fresh grounds for removing unjusti­fied barriers and encouraging ministerial decisions on the harmonization of national legislations (up to now, the Community's Council of Ministers has agreed about 175 directives on industrial goods, ranging from cars to chemi­cals and machine tools but this process is too slow).