natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I »Europolkonventionen« af 26. juli 1995 fastlagde man retningslinjerne for Europols arbejde, der består i at effektivisere arbejdsgangen hos de nationale myndigheder og disses samarbejde, når det drejer sig om forebyggelse og bekæmpelse af alvorlig organiseret kriminalitet i EU (hvad enten det hører ind under EDU, eller det drejer sig om andre former for kriminalitet, der er omfattet af konventionen).
The Europol Convention of 26 July 1995 lays down Europol's objectives: improving the effectiveness and cooperation of the competent authorities in the Member States in preventing and combating all serious forms of organized crime affecting the European Union (such as those covered by the Europol drugs unit or any other criminal activity covered by the Convention).
Europol har endvidere i de første to år efter konventionens ikrafttræden kompetence til at behandle sager om terrorisme.
Europol was also authorized to deal with matters relating to acts of terrorism in the two years following the Convention's entry into force.
Konventionen skal ratificeres af alle medlemsstater.
This Convention has yet to be ratified by all the Member States.
> Bekæmpelse af terrorisme i EU Bekæmpelsen af terrorisme er afgjort et følsomt område, når det gælder samarbejdet mellem medlemsstaterne inden for det, der normalt kaldes Maastricht-traktatens »tredje søjle«, dvs. retlige og indre anliggender. Bekæmpelsen af terrorisme er imidlertid også omfattet af andre former for samarbejde, nemlig det diplomatiske samarbejde i den »anden søjle« og samarbejdet mellem efterretningstjenesterne.
> Combating terrorism in the European Union The fight against terrorism is undoubtedly a sensitive area in terms of cooperation between the Member States in the context of what is commonly called the 'third pillar' of the Maastricht Treaty (justice and home affairs), although it is also the concern of other types of cooperation: diplomatic cooperation under the 'second pillar' and collaboration between secret services, for example.
Med hensyn til politiet går samarbejdet i forbindelse med bekæmpelsen af terrorismen tilbage til 1976, hvor en ministergruppe med navnet TREVI-Gruppen blev nedsat for at dæmme op for stigningen i terroristhandlinger i medlemsstaterne.
In police matters, cooperation in the fight against terrorism goes back to 1976 when a ministerial group, known as the Trevi Group, was set up in response to the increase in terrorism in the Member States.
Med Maastricht-traktatens ikrafttræden er dette samarbejde blevet et spørgsmål af fælles interesse for medlemsstaterne.
When the Maastricht Treaty entered into force, prevention of terrorism became a matter of common interest for the Member States.
Dette samarbejde er blevet styrket med henblik på at effektivisere det praktiske samarbejde gennem diverse tiltag som f.eks.:
It has been cemented by concerns to increase the effectiveness of operational cooperation, by the following means among others:
— fælles halvårlig vurdering af terrortruslen
• half-yearly joint evaluation of the terrorist threat;
— udveksling af ekspertviden om specielle områder og finansiering af terroristorganisationer
• the organization of exchanges of information between experts on specific aspects or on measures relating to the financing of terrorist networks;
— udvidelse af Europolkonventionen til også at omfatte terrorisme og
— greater exchange of operational information on terrorist groups;
— vedtagelse af Gomeraerklæringen om terrorisme i oktober 1995, der har til formål at styrke det politimæssige og retlige samarbejde ved at:
— increased cooperation between legal authorities in order to eliminate any risk of impunity; and
1 / rimen med beskyttelsen af det nationale territorium har man altid betragtet borgernes sikkerhed som en af den suveræne stats hovedopgaver.
ι security of its population, like the protection of the territory, is one of the prime responsibilities of the sovereign States.
Er der så nogen grund til pludselig at blande EU ind i det?
Why should Europe be involved in this area? Is it really necessary?
henhold til dette princip kun skal inddrages i en sag, hvis de enkelte lande ikke selv kan løse problemet tilfredsstillende. Når EU's medlemsstater har valgt at inddrage EU i spørgsmålet om retlige og indre anliggender, er det jo netop, fordi de var overbeviste om nødvendigheden af at samarbejde på dette område.
Ever since the Maastricht Treaty entered into force, the Heads of State or Government and Ministers of Justice of the Member States have constantly reiterated their desire to work together to combat the dangers which threaten the security of their citizens.
Tre eksempler på områder, hvor der er behov for internationalt samarbejde på grund af
Cooperation in security matters may be difficult to implement in practice, but it is indispensable nonetheless.
Skønt det kan være svært at nå til enighed om sikkerhed, er et samarbejde på dette område ikke desto mindre af allerstørste vigtighed.
But the evidence is compelling: in the face of the globalization and internationalization of so many areas, States are forced to work together in more and more sectors.
åernes internationale karakter er narkotikahandel, terrorisme og organiseret kriminalitet.
Drugs, terrorism and crime, to name just three examples, do not respect national frontiers.
Hvordan skal man kunne gøre sig at komme disse onder til livs, hvis man
How can we hope to tackle these evils if we confine our action to the national level?
Hrbejder landene imellem?
Will a frontier-free Europe be more vulnerable to crime?
> 65% af EU's befolkning mener, at man med opbygningen af EU vil blive vidne til en stigning i den organiserede kriminalitet1). Behøver det at være rigtigt? Bliver det lettere at være kriminel i et EU uden grænser? Ved første øjekast kunne man måske fristes til at
On the face of it one might think so, but in fact this is not the case, because every effort is made to ensure that, far from jeopardizing the security of Europe's citizens, the gradual abolition of the frontiers between Member States for individuals of every nationality helps to enhance it.
I svare »ja«, men i virkeligheden forholder det sig lige modsat, idet der gøres en omfattende indsats for, at den gradvise ophævelse af grænsekontrollen mellem medlemsstaterne ikke skal bringe EU­borgernes sikkerhed i fare, men tværtimod øge den.
Nor is it the case that such questions are dealt with only at national and European level. We uss teem and try to tackle them in other Hial forums: at world level in the UN i Nations), at continental level in the OSCE nization for Security and Cooperation in Hut also in the G7, the group of seven Hdustrialized nations, which lists the Hist organized crime, terrorism and Hed money laundering among its prime ■Not to mention Interpol, which enables H n to be circulated between police Haver the world.
Også i ■mattonale organisationer drøftes de. însplan f.eks. i FN og på europæisk plan i rganisationen for Sikkerhed og ;jde i Europa), men også i G7, de syv ■strialiserede lande, der lægger stor Kimpen mod organiseret kriminalitet, me og hvidvaskning af narkopenge.
A number of measures have been introduced to complement the provisions aimed at abolishing controls on individuals at the internal frontiers.
Og Ha man ikke glemme Interpol, der giver ■lige landes politistyrker mulighed for idveksle oplysninger.
One example is the Dublin Convention, which resolves the difficult question of multiple requests for asylum by a single individual.
') Kilde:
1 Source:
> 87% af EU-borgerne mener, at EU bør prioritere bekæmpelsen af organiseret kriminalitet meget højt '). Men hvor langt er man nået på dette område? EU­samarbejdet om sikkerhed går faktisk mere end 20 år tilbage i tiden.
European cooperation on security dates back more than 20 years.
Siden 1975 har EU's ministre og eksperter afholdt møder, hvor der er blevet udvekslet erfaringer og oplysninger.
The relevant ministers and their advisers have been meeting since 1975 to exchange experience and information on the subject.
Toldsamarbejdet om den organiserede kriminalitet går tilbage til 1967.
Customs cooperation to tackle organized crime goes back even further, to 19
Med Maastricht­traktaten indførtes et samarbejde om retlige og indre anliggender.
Seen in this light, the controls at the Union's external frontiers naturally take on a special significance.
Med henblik på en effektiv bekæmpelse af terrorisme, narkohandel og andre former for international kriminalitet, der skader Fællesskabets finansielle interesser, samt bedrageri af international karakter, er der truffet flere nye tiltag (fælles holdninger, fælles aktioner, konventioner).
A system has to be set up which satisfies not only the State of entry but also all the other Member States, because in due course anyone gaining entry to one Member State will have the right of access to the entire territory of the European Union.
Set i dette lys får kontrollen ved EU's ydre grænser naturligvis en særlig betydning.
The Treaty of Maastricht introduced official cooperation in the field of justice and home affairs.
Der skal findes et system, som ikke bare det land, som indrejsen finder sted i, men også alle de øvrige medlemsstater kan være tilfredse med, for hvis en person får indrejsetilladelse til ét EU­land, har vedkommende automatisk ret til at bevæge sig frit i hele EU.
In an effort to tackle terrorism, drug trafficking and other forms of international crime, including economic and financial crime at the expense of Community interests and international fraud, it created new forums for discussion and new instruments (joint positions, joint actions, conventions).
Det drejer sig altså ikke om at omdanne EU til en lukket fæstning, men derimod om at sikre borgere, der opholder sig i EU, fri bevægelighed, hvad enten det drejer sig om EU­borgere eller borgere fra tredjelande, der på lovlig vis opholder sig på EU's område.
The overall aim is not to create a 'fortress Europe', but to ensure freedom of movement for all residents of the Union, whether nationals of a Member State or non-nationals who have entered a Member State legally.
Ministerrådet oprettede i marts 1995 EDU (Europols narkotikaenhed), der har operative beføjelser.
In March 1995 the Council of Ministers set up the Europol Drugs Unit (EDU), which has operational powers.
Den såkaldte »Europol­konvention«, der blev undertegnet i juli 1995, indeholder bestemmelser om oprettelsen af en Europæisk politienhed.
The Europol Convention, signed in July 1995, sets up a European police office.
Medlemsstaterne mangler nu at ratificere konventionen, før denne ikke­operative enhed kan oprettes.
It now has to be ratified by the Member States in order to allow this 'non-operational' office to start work.
Europol får til opgave at udveksle og analysere oplysninger om ulovlig narkohandel, ulovlig handel med nukleart og radioaktivt materiale, ulovlig indvandring, menneskehandel, handel med stjålne køretøjer samt hvidvaskning af penge fra sådanne aktiviteter.
It will be responsible for exchanging and analysing information on drug trafficking, trafficking in nuclear and radioactive material, illegal immigration, trafficking in human beings, trafficking in stolen vehicles, and the associated money-laundering activities.
') Kilde de: I
1 Source: I
> 86 % af EU-borgerne mener, at EU også bør prioritere bekæmpelsen af narkotikahandel højt1). Hvor langt er man nået på dette område? Europols narkotikaenhed/Europol er ikke et forbundspoliti som det amerikanske FBI, men det giver allerede på nuværende tidspunkt mulighed for at koordinere arbejdet mellem medlemsstaternes politistyrker.
iropol Drugs Unit/Europol is not a federal slice force like the FBI in America, but it does ïelp to ensure coordination between the different police forces of the Member States.
De enkelte medlemsstater afgør selv, hvor meget information de vil »fodre« Europol med, og dermed, hvor effektiv enheden bliver.
The quality and quantity of information available at Europol will depend on what the national police forces contribute to it.
Traktaten om Den Europæiske Union er et stort fremskridt i narkotikabekæmpelsen, idet den i høj grad institutionaliserer og udvider både EU's ansvar og omfanget af medlemsstaternes samarbejde.
The Treaty on European Union marks a major step forward in the fight against drugs, in that it institutionalizes and considerably extends both the Union's responsibilities in this area and the scope of cooperation between the Member States.
For første gang har EU gjort narkotikabekæmpelsen til et selvstændigt mål.
For the first time, the fight against drugs is cited as a specific objective for the Union.
I konventionen om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser, der ligeledes blev undertegnet i juli 1995, fremgår det tydeligt, at det bedrageri, der begås mod Fællesskabet, er af international karakter, og at der er tale om egentlige netværk af organiseret kriminalitet.
In July 1995 the signing of a convention on the protection of the financial interests of the Community explicitly emphasizes the transnational nature of fraud to the detriment of the European Union's financial interests and the existence of organized criminal networks.
Hovedformålet med konventionen er at muliggøre strafferetlig forfølgelse af alle former for bedrageri, der skader Fællesskabets finansielle interesser.
Its aim is to combat these phenomena, notably by making fraudulent activity to the detriment of the interests in question a specific criminal offence.
Konventionen finder dog ikke anvendelse i øjeblikket, da den endnu ikke er ratificeret af medlemsstaterne.
However, the Member States still have to ratify the convention before it can take effect.
I september 1996 vedtoges en protokol til denne konvention, som giver de enkelte medlemsstater mulighed for at straffe korruption, både når det drejer sig om tjenestemænd fra andre medlemsstater og EU­tjenestemænd, hvis der er tale om bedrageri mod EU.
A protocol to this convention was adopted in September 1996, to enable each Member State to prosecute cases of corruption by officials of another Member State or officials of the European institutions, where such corruption relates to fraud affecting the European Union.
Et andet udkast til protokol om strafforfølgning i forbindelse med hvidvaskning af midler, der stammer fra bedrageri mod Fællesskabet, drøftes i øjeblikket i Rådets specialorganer.
A second draft protocol aimed at making it an offence to launder the proceeds of Community fraud is currently under discussion in the Council's specialist committees.
Fra et folkesundhedssynspunkt er narkotikamisbrug og den afhængighed, det skaber, et alvorligt problem, der er gjort til genstand for en ny artikel (artikel 129) i traktaten om Den Europæiske Union.
From the public health point of view, drug abuse and the dependence it engenders are regarded as a serious problem and are mentioned in a new article of the Union Treaty (Article 129).
Denne artikel giver mulighed for at øge indsatsen på narkotikaområdet i EU­regi.
This allows the Union to increase its efforts within the framework of the Treaty.
I artiklen anmodes medlemsstaterne om at samordne deres politik og programmer, og Europa­Kommissionen opfordres til at tage alle nødvendige skridt med henblik på at fremme en sådan samordning.
Article 129 calls on the Member States to coordinate their policies and programmes and on the European Commission to take any initiative to promote such coordination.
Fællesskabet kan således sammen med medlemsstaterne indgå samarbejde om folkesundhed med tredjelande og internationale organisationer.
The Community and the Member States can therefore enter into cooperation with non-Member States and international organizations in the field of public health.
Et af hovedmålene er en nedgang i efterspørgslen efter narkotika, og de nye beføjelser, som EU har fået i kraft af Maastricht­traktaten, giver mulighed for, at initiativer i denne retning kan indpasses i en verdensomspændende strategi, hvor både EU og tredjelande tager deres del af ansvaret.
Priority is being given to reducing demand, and the new powers attributed to the Union by the Maastricht Treaty should enable it to ensure that the initiatives taken to reduce demand are part of a global strategy which strikes a balance between the Union and non-Member States.
""%: sikkerhedspolitikken.
I ' Source:
Kommissionen er i høj grad inddraget i dette arbejde og sørger for, at narkotikabekæmpelsen spiller en vigtig rolle i Fællesskabets forhold til tredjelande.
The Commission is fully involved in new initiatives here and makes sure that the fight against drugs features prominently on the Union's list of priorities in its external relations.
Europa­Kommissionen vedtog i 1994 enl meddelelse til Rådet og Europa­ParlameH en handlingsplan for EU (1995­1999).
In 1994 the European Commission adopBd a communication to the Council and EuroHIn Parliament on a Union action plan (1995β9).
D«he meddelelse tog sigte på at udarbejde en samlet handlingsplan, som der var truffet besliH om på Det Europæiske Råd i Cannes.
Τ aim was to establish a comprehensive aflfm plan, which was ratified by the Cannes European Council.
Kommissionen afholdt endvidere sammen Europa­Parlamentet og det spanske formandskab en konference om EU's narkotikapolitik dei december 1995 med henblik på at findeH lighedspunkter i de forskellige medlemsstaters politik til bekæmpelse af narkotika.
The Commission, the European· Parliament and the Spanish Presidency also jointly organized a conference on Drug Pi in Europe (7 and 8 December 1995), with a view to identifying the common ground betwee anti-drugs policies in the various Member States.
Bekæmpelsen af narkotikamisbrug og ­handel er også udtrykkeligt nævnt i forbindelse med retlige og indre anliggender.
The fight against drug abuse and trafficking is also specifically referred to in the field of justice and home affairs.
Også her har EU skabt nye instrumenter, der bidrager til en overordnet og koordineret strategi inden for alle områder af narkotikabekæmpelsen.
Here again, the Treaty creates new instruments to help put into effect a global, coordinated anti-drugs strategy on all fronts.
Traktaten har også skabt en institutionel ramme, som også omfatter resultatet af det arbejde, der er gjort i forskellige overnationale organer, som f.eks. TREVI­Gruppen og Gruppen vedrørende Gensidig Bistand (MAG) på toldområdet.
It also creates an institutional framework embracing the efforts already undertaken within the various intergovernmental bodies such as the Trevi group, the Mutual Assistance Group, and in the customs sphere.
En sådan institutionel ramme giver bedre sammenhæng mellem de forskellige foranstaltninger og forhindrer f.eks. overlapning mellem forskellige tiltag.
The establishment of a single institutional framework helps to ensure the coherence of the activities undertaken and avoid duplication.
Traktaten om Den Europæiske Union indeholder også bestemmelse om oprettelsen af en europæisk politienhed, det såkaldte Europol.
The Union Treaty also provides for the establishment of a European police office — Europol.
Europol­narkotikaenheden i Haag, der er forløberen for Europol, koordinerer informationsudvekslingen og styrker politisamarbejdet omkring narkotikabekæmpelsen.
The Europol Drugs Unit, the forerunner of Europol, which is based in The Hague, coordinates the exchange of information and fosters police cooperation in the fight against drug trafficking.
HVAD EUROPÆERNE MENER om sikkerhed i et Europa med fri bevægelighed
A total of 65 000 people in the 15 ■States, living both in towns and cities
Belgien og Storbritannien er til gengæld de to ene: este lande i EU, hvor under 50 % af borgerne (47 % i begge lande) betragter en sådan indsats som en prioritet.
Belgium and the United Kingdom are the only two Member States where less than half of the citizens (47% together) consider this action a key priority.
Endvidere ligger de negative svar på spørgsmålet langt over EU­gennemsnittet (32,1 %), i Finland (40,8%), Nederlandene (40,6%), Belgien (39,1 %) og Storbritannien (38,2%).
Negative replies are well above the European average of 32.1% in four countries: 40.8% in Finland, 40.6% in the Netherlands, 39.1% in Belgium and 38.2% in the United Kingdom.
Undersøgelsen fandt sted regioner i tiden 28. januar - 12.
and in the countryside, were questioned.
6.1 alt 65 000 personer i sável r som landdistrikter overalt i de Medlemsstater blev stillet en række mål om Europas opbygning, hvor de gav udtryk for deres frygt, bekymringer og ønsker.
They sked to give their opinions on a number etions relating to the development of the H Union, thereby expressing not only «rations but also their fears and ns.
Kelsens fejlmargin er pá +/- 1,5.
The margin of error in the survey proximately 1.5.
Arbejdet i marken er udført af INRA (EUROPE l for Europa-Kommissionen.
The field survey was conducted by INRA (Europe) for the European Commission.
• Bekæmpelse af narkohandel anses af EU-borgerne for at være en af de højest prioriterede opgaver
• Fighting against drug trafficking: an important priority for Europeans
Den frie [evægelighed for personer, varer, tjeneste leiser og kapital inden for EU, der er knæsat Id EU­traktaten, har ikke kun økonomisk betydnin _BAR_.
Biovement of persons, goods, services and Hthe Member States enacted by the Treaties B > g the European Union concerns more Homics.
Da gennemførelsen af princippet i praksis lebærer afskaffelse af EU's indre grænser, rejser de frie bevægelighed uvægerligt spørgsmålet om den i Idre sikkerhed, da den bl.a. vil kunne medføre it ulovlig indvandring samt narkotikahandel og intern tional kriminalitet tager til.
Because the application of the aty calls for the abolition of the Union's internal Hthe question of internal security arises, ■risk here is an increase in clandestine Hon, drug trafficking and in international
Bekæmpelse af narkohandel betragtes som et område, hvor EU med fordel kan gøre en indsats, EU­borgerne anser det således for at være en af EU's prioriterede opgaver.
Naturally, it is also a key priority that public opinion has fixed for the EU.
Omkring ni ud af ti borgere har denne holdning i ikke mindre end ti medlemsstater: Irland (95,3%), Sverige (93%), Portugal (91,6%), det tidligere Østtyskland (91,4%) Danmark (91,1 %), Finland (91 fc), Grækenland (89 Frankrig (87,7%), Italien (87%) og Storbritannien (86,4%).
Almost 9 out of 10 citizens hold this view in no less than 10 Member States: 95.3% in Ireland, 93% in Sweden, 91.6% in Portugal, 91.4% in former East Germany, 91.1% in Denmark, 91% in Finland, 89% in Greece, 87.7% in France, 87% in Italy and 86.4% in the United Kingdom.
sen af fænomenet ulovlig indvandring, r i højere grad en fælles politisk indsats i mod narkohandel og international et.
In focusing action on clandestine Bin, they feel priority should be given to Β European political action to combat drug Β and international crime.
¡teringen af Den Europæiske is aktioner allen ved EU's ydre grænser skal styr is
■sing controls at all external borders
Kun fem lande befinder sig således under EU­gennemsnittet: Luxembourg (83,7%), Østrig (83,8 og det tidligere Vesttyskland (84,1 %) samt ­ i mere udpræget grad ­ Belgien (81 %) og Nederlandene (77,7%).
Only five countries are below the European average of 86.4%: Luxembourg with 83.7%, Austria with 83.8% and former West Germany with 84.1%, the figure is somewhat lower in Belgium, with 81%, and the Netherlands, with 77.7%.
I sidstnævnte land anser 20,5 % af borgerne ikke narkotikabekæmpelse som en prioriteret opgave mod et meget homogent gennemsnit for EU som helhed på 9,8%.
In the Netherlands in particular, 20.5% of the Dutch do not consider the fight against drugs a key priority compared with a very homogeneous average of 9.8% for all Member States.
Også i forbindelse med dette spørgsmål er mobiliseringen meget stor i alle medlemsstater, idet andelen af »ved ikke«­svar ligger på kun 1,1 % i Danmark, 1,7 % i Holland, Finland og Sverige. EU­gennemsnittet ligger på 3,8 %.
The response rate is very high in all countries with few 'Don't knows' — only 1.1% in Denmark, 1.7% in the Netherlands, Finland and Sweden.