natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen regner med at styrke denne traditionelle fremgangsmåde i de kommende år, men derudover vil den udvikle et system, som hindrer, at der opstår nye handelshindringer — en egentlig europæisk normpolitik — et for industrien afgørende element i integrationen af det fælles marked.
Alongside this traditional work — which will be extended in the years ahead — the Commission intends to develop a policy for the prevention of new trade barriers, as well as a Community standards policy, which will be an important new step towards an integrated European market for manufactured goods.
Der er allerede taget et væsentligt skridt i så henseende med Ministerrådets vedtagelse af et direktiv om en gensidig informationsprocedure vedrørende nye normer og tekniske regler, men Europa­Kommissionen har herudover forelagt Rådet en række forslag til retningslinjer for et samarbejde mellem de institutioner i medlemslandene, der fastsætter normkrav og kontrollerer, at de overholdes.
A significant advance was made in this area with the adoption by the Council of a directive setting up machinery for mutual exchanges of information on standards and technical regulations. Going still further, the Commission has asked the ministers to adopt a series of guidelines on cooperation between national standards bodies.
□ At åbne markedet for offentlige indkøb: To EF­direktiver går ud på, at de offentlige myndigheder (såvel statslige som kommunale) ikke mere uden videre kan placere deres indkøb på det nationale marked, men skal udbyde dem i licitation i Fællesskabet.
Π The opening up of public procurement markets: two Community directives specify that public authorities (whether national or municipal) must open up their tenders, above a certain figure, to Community, not simply national competition.
Europa­Kommissionen vil styrke disse regler og udvide deres anvendelsesområde.
The European Commission intends to extend the scope of these directives and streamline their operation.
Π At harmonisere aktieselskabsretten: De hidtidige anstrengelser på dette område har haft til formål at lette den industrielle integration i EF ved at skabe en fælles juridisk basis for virksomhederne.
□ Harmonization of company law: efforts in this area are designed to integrate the Community's industrial fabric by easing links between companies within a uniform legal system.
Der er gennemført EF­direktiver, hvis formål det er at skabe ens regler for oprettelse af et aktieselskab, sikre regnskabernes sammenlignelighed og gennemskuelighed samt sikre de ansatte samme rettigheder i hele Fællesskabet i tilfælde af masseafskedigelser og i tilfælde af arbejdsgiverens fallit.
Community directives already standardize conditions for setting up limited companies, ensure the transparency of the balance­sheets of joint stock companies and guarantee identical protection to workers in all Member States in the case of mass redundancies or bankruptcy.
Europa­Kommissionen har herudover fremsat forslag til direktiv om fjernelse af skattemæssige hindringer for samarbejde mellem firmaer i forskellige medlemslandene og om skabelse af et fleksibelt retsligt grundlag for etablering af »europæiske firmagrupper«, som kan gøre det lettere for virksomheder i Fællesskabet at samarbejde over grænserne.
In addition, the European Commission has tabled draft directives which aim to remove tax barriers to the merger of companies in more than one Member State and to create a joint and flexible legal framework — 'European common interest groupings' — which will ease cross­frontier cooperation between firms in different Community countries.
Hvad angår den industrielle ejendomsret har medlemslandene gennemført et euro­pæisk patentsystem; Europa­Kommissionen foreslår også at gennemføre et europæisk varemærkesystem, hvad der vil afskaffe endnu en væsentlig hindring for den frie samhandel med varer.
In the field of industrial property rights, the Member States have agreed a European patents system: the European Com­mission intends to extend this to a European trade­marks law, which will abolish one of the most serious obstacles to the free movement of goods.
□ At sikre sund konkurrence: Europa­Kommissionen har sat sig for at hindre virksomhederne i — gennem kartelaftaler — at skabe nye »usynlige grænser« mellem enkelte dele af det fælles marked; at hindre misbrug af økonomisk
□ Healthy competition: the European Commission is determined to prevent the re­emergence, through cartel agreements between companies, of 'invisible frontiers' within the Community.
Det sker med respekt for de vanskeligheder, som præger en række industrisektorer, og de beskæftigelsesmæssige følger af disse vanskelig­heder.
The Community also recognizes the need to encourage certain types of cooperation, especially in the research field.
Fællesskabet søger herudover at bidrage til lettelse af industriens vilkår på forskellig måde:
The European Community actively supports the development of industry in other ways:
Europa­Kommissionen har anbefalet medlemslandene at fremme investeringer (i almindelighed, men navnlig i indus­trien) dels ved at lede offentlig kapital i retning af produktive investeringer og dels gennem skattelettelser og tilskud, som kan bidrage til at øge virksomheder­nes egenkapital og lette tilførslen af ny kapital.
The European Commission urges Mem­ber States to promote investment, especially in manufacturing industry, partly by redeploying public spending towards productive investment, partly by adopting financial and tax measures likely to boost the liquidity of companies and stimulate the formation of new capital.
Kommissionen arbejder endvi­dere på at fremme integrationen af kapitalmarkedet i Fællesskabet, så opspa­ringen kan udnyttes bedst muligt til gavn for industrien og beskæftigelsen.
The Commission is also striving to achieve financial integration in the Community in order to encourage the use of savings to benefit manufacturing industry and employment.
Fællesskabet råder over en række finansieringsmuligheder, som kan sættes ind på at fremme investeringen under forskellige omstændigheder.
The Community already has a number of instruments, which under different headings unite to promote investment.
Siden oprettel­sen har Fællesskabet i vidt omfang bidraget til investeringer i kul­ og stålsekto­ren.
From its early days the Community has contributed enormously to investment in the restructuring of the coal and steel industries.
Den europæiske Investeringsbank yder langfristede lån af sin egen låne­kapital og (siden 1979) af NIC­midlerne (Det nye Fællesskabsinstrument) til industriinvesteringer i tilbagestående egne, modernisering og omstrukturering, indførelse af topteknologi, rationalisering af energiforbruget og øget produktivi­tet.
The European Investment Bank gives long-term loans under its borrowing powers. Since 1979 this has been extended to loans through the New Commu­nity Instrument (NCI) for investment in industries in the poorest regions, the modernization and conversion of businesses, the employment of new technolo­gies, energy savings and productivity improvements.
Den europæiske Fond for Regionaludvikling (Regionalfonden) yder for sit vedkommende tilskud, der ikke skal tilbagebetales, til såvel infrastrukturprojek­ter som investeringer, der kan bidrage til at oprette eller bevare arbejdspladser i vanskeligt stillede regioners industri­ og servicevirksomheder.
The European Regional Development Fund (ERDF) gives grants for infrastructure improvements and investments which create and protect many thousands of jobs in industry and the services in lesser favoured regions.
Endvidere har man startet særlige udviklings­ og omstruktureringsprogrammer i regioner, der er ramt af afmatningen i stålindustrien, skibsbygningsindustrien, tekstilindus­trien og andre af de gamle industrier.
Specific development programmes have also been launched for regions depressed by the slump in steel-making, shipbuilding and textiles.
Π Ved at lægge ganske særlig vægt på små og mellemstore virksomheder og deres udvikling (innovation).
Π By giving priority treatment to small and medium-sized businesses and innova­tion.
De små og mellemstore virksomheder giver det samlede produktionsapparat en fleksibilitet, som sikrer, at de mest forskelligartede og komplekse behov i samfundet opfyldes.
Small and medium-sized businesses give our economy the flexibility to cope with the varied and complex demands of our society;1they offer the best chance of recovery to struggling regions and the best hopes of innovation.
Det er i disse virksomheder, der er størst mulighed for at vende udviklingen og den største innovationskapacitet2).
The latter plays a vital role in the current recession; its potential contribution to economic growth demands active Community assistance.
Og innovation (udvikling) er det eneste, som vort erhvervsliv har at falde tilbage på i den aktuelle krisesituation: dens vitale betydning for den økonomis­ke vækst kræver, at også Fællesskabet går aktivt ind i dette problem.
For this reason, the EIB, the NCI and ERDF are turning increasingly to investment in small and medium businesses.
Derfor støtter såvel Investeringsbanken som Regionalfonden og NIC­midlerne i stadig højere grad støtte til små og mellemstore virksomheder.
The NCI may shortly have favourable loans available for innovative small and medium-sized businesses.
Således er det tanken, at NIC i fremtiden skal kunne yde europæiske lån til lav rente til nyskabelser frembragt af små og mellemstore virksomheder.
D By encouraging scientific and technological research. The Community's frame­work research programme aims to increase and diversify joint research pro­grammes by the Community and its Member States, for reasons of reduced cost and increased effectiveness.2One of the main objectives of this multiannual programme, promoting cooperation between the finest laboratories in Europe, is to increase industrial competitiveness.
') Se Europanoler :) Se Europanoler nr. 2/83: »EF's konkurrencepolitik«. nr. 6/83 »Små og mellemstore virksomheder — Fællesskabets indsats«.
See European File No 6/83: 'The Community and small and medium-sized enterprises'. See European File No 8/83: 'Towards a European research and science policy'.
Π Ved at fremme videnskabelig og teknologisk forskning.
Π By developing cooperation with the rest of the world.
Π Ved at udvikle samarbejdet med resten af verden.
The Community faces twin economic necessities.
To ting er nødvendige for Fællesskabet: Vi må importere hovedparten af vore råvarer udefra, og vi må finde afsætningsmuligheder for vor industriproduktion.
It must import the majority of its raw materials and find external markets for its manufactured goods.
Denne europæiske interesse falder sammen med det ønske, som de allerfleste lande i den tredje verden har om at udvikle deres samarbejde med den gruppe af lande, der tilsammen udgør verdens største marked2).
The strengthening of rela­tions with other countries and the elaboration of new forms of cooperation, especially in the industrial field, are therefore a major imperative.
Fællesskabet har indgået præferenceaftaler med henved 80 lande, og de fleste af disse aftaler rummer afsnit om det industrielle samarbejde.
It is also in the interest of non-Community countries to strengthen their cooperation with the world's largest trading bloc.1 The Community has therefore signed prefer­ential trade agreements with about 80 countries, most including clauses on industrial cooperation.
Tilsvarende afsnit findes også i en række af de ikke­præferentielle aftaler, som Fællesskabet har indgået med andre lande.
Similar clauses also figure in a number of non-preferen­tial agreements signed by the Community.
Herudover har Fællesskabet deltaget i forhandlinger om harmoni­sering af industrilandenes toldsatser og en gradvis nedsættelse med 30% i årene frem til 1987. Disse forhandlinger fandt sted i Tokyo­runden 1975­1979, der var organiseret af GATT (Den almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel).
During the Tokyo Round (1975-79) organized by the GATT (General Agreement on Tariffs and Trade), the Community also negotiated a greater harmonization of customs duties in developed countries and a gradual dismantling of tariffs by an average of 30% before 1987.
En række andre forbedringer på det ikke­toldmæssige områ­de er også opnået.
Other improvements have been achieved outside the tariff field.
Bl. a. er der med et vist antal GATT­lande indgået aftaler på områder som: Tekniske hindringer for samhandelen, antidumpingtold, kom­pensationsafgifter og ­tilskud, licensordninger for importen samt luftfart. Alt dette har til formål at modvirke protektionistiske tendenser, som ville være til skade for fællesskabslandenes eksport.
Agreements have been signed with a number of GATT countries on: technical barriers to trade, anti-dumping duties, subsidies and countervailing duties, public procurement markets, import licensing procedures and the aerospace industry.
Fællesskabet har i en række nøglesektorer undersøgt problemstillingen og udfor­met en sammenhængende politik.
The Community is also attempting to solve specific problems in each sector of industry.
Visse industrisektorer er under den økonomiske krise ramt af verdensomspænden­de strukturproblemer.
The recession has revealed structural problems in certain industries throughout the world.
Det drejer sig derfor om på én gang at øge produktiviteten og gennemføre en tilpasning af produktionskapaciteten.
A triple task therefore befalls the Community: to assist in the restructuring of industry, to help solve social and regional problems by replacing lost jobs with new ones, and to ensure that national subsidies to struggling industries do not simply export the problems to neighbouring countries.
Se Europanoler nr. 8/83 »Videnskabens og forskningens Europa«.
The Community must not degenerate into a casualty ward for ailing industries.
Se Europanoler nr. 2/82 »Det europæiske Fællesskab og omverdenen« og Europa-noter nr. 19/83 »Det europæiske Fællesskabs udenrigshandel«.
See European File No 8/82: 'The European Community in the world' and No 19/83: 'The external trade of the European Community'.
Fremtiden kræver først af alt en indsats for at fremme udviklingen i vækstindu­strierne.
industriai capacity are often essential to achieve the necessary scale to meet international competition.
Offentlig støtte kan i visse tilfælde være nødvendig, men hvad enten støtten er national eller kommer fra Fællesskabet, må det være en betingelse, at udvidelsen inden for den pågældende sektor sker inden for et fællesskabssamarbejde.
Public subsidies are sometimes necessary, but, whether national or European, they must aim at the expansion of a given sector within the framework of Community cooperation.
I det efterfølgende omtales en række eksempler på Fællesskabets indsats i en række industrielle nøgle­sektorer med aktuelle problemer.
Some examples are cited below of the Community's activities in a number of industries, chosen according to their importance and the urgency of the problems they pose.
Π Jern og stål: 470 000 arbejdere er i dag beskæftiget i den europæiske jern­ og stålindustri — mod 790 000 i 1974.
D Steel: there are about 470 000 steel-workers in the Community, compared with 790 000 in 1974.
En del af de tilbageværende er dog på arbejdsdeling og er til stadighed truet af nye tab af arbejdspladser.
Many of these workers are part-timers or live under the threat of further redundancies.
Årsagerne hertil er: Falderde efterspørgsel på grund af den verdensomspændende afmat­ning, nye producentlandes opdukken på markedet samt den europæiske stålin­dustris struktur, der præges af overkapacitet, forældet udstyr og for ringe produktivitet.
The causes of their problems are: the fall in demand caused by the world recession, the emergence of new steel-producing countries and the structure of the European industry, where overproduction is compounded by ageing equipment and low productivity.
Fællesskabet har derfor sat en generel omstruktureringsplan i værk for at øge industriens konkurrenceevne. Det er det eneste, som kan sikre bevarelsen af det maksimale antal stabile arbejdspladser.
The Community has a plan for the restructuring of the industry to increase its competitiveness and guarantee the long-term survival of as many jobs as possible.
Siden 1977 har man søgt at give virksomhederne et pusterum til at gennemføre moderniseringer ved hjælp af frivillige produktionsnedsættelser gennem et system af minimumspri­ser og vejledende priser, ved aftaler med andre eksportørlande og ved at yde fællesskabsstøtte til omskoling af arbejdere, hvis arbejdsplads i stålindustrien er blevet nedlagt.
Since 1977 steel companies have been given a breathing space to allow them to modernize through voluntary production cuts, minimum or recommended prices, fixed at Community level, agreements between the Community and exporting countries and Community aid for the retraining of redundant workers.
Konjunkturvanskelighederne — i 1983 var efterspørgslen 19% mindre end i 1979 — medførte imidlertid en mindre udnyttelse af produktions­apparatet og dermed et nyt prisfald, hvis følger forværredes af, at den disciplin, som de største producenter hidtil frivilligt havde overholdt, gik i opløsning.
But the acute economic problems of the present day — in 1983 European steel consumption had fallen by 19% since 1979 — have further reduced the utilization of capacity and led to a new collapse in prices, exacerbated by the breakdown of the voluntary discipline of producers.
Under disse omstændigheder måtte Europa­Kommissionen gen­nemføre mere vidtgående forholdsregler '). Der blev fastsat produktionskvoter, som har nedsat produktionen af råstål fra 141 mio t i 1979 til 109 mio t i 1983 (­ 23%). Formålet var at fordele smerten, sikre en bedre tilpasning mellem udbud og efterspørgsel, standse prisfaldet, genskabe investeringskapaciteten og
In these circumstances, the European Commission was forced to adopt tougher measures.1Production quotas were introduced to reduce steel output from its 1979 level of 141 million tonnes to 109 million by 1983, a cut of 23%.
') Se Europanoler nr. 16/82 »Den europæiske ståipolitik«.
See European File No 16/82: 'The European steel policy'.
Fællesskabet producerede i 1983 10,7 mio biler (9,6 mio personvogne og 1,1 mio erhvervskøretøjer).
1983, the Community produced 10.7 million vehicles (9.6 million cars and 1.1 million trucks, vans and buses).
Det er stadig flere end USA. men Japan har nu taget føringen med mere end 11 mio biler. De japanske bilfabrikker, der ligger i spidsen med hensyn til automatisering, har i årene fra 1977 til 1983 øget deres eksport til USA fra 5.5 til 21% af det amerikanske marked og fra 3,0 til 8,7% af det europæiske marked.
The Community remains ahead of the United States (9.2 million vehicles) but has fallen behind Japan, which is now the world's foremost motor manufacturer, producing 11 million vehicles a year.
Generelt kan man sige, at Fællesskabet søger at opnå balance i samhandelen med Japan, idet man ønsker, at dette land lever op til sit ansvar i verdensøkonomien: Japan bør ikke blot sælge, men også købe, investere og skabe beskæftigelse.
The Community has been attempting to achieve a better balance of trade with Japan and to persuade the Japanese to recognize their responsibilities for the world econ­omy: not only as an exporter but also as an importer and contributor to investment and the creation of jobs.
Men når det kommer til stykket, er det op til de europæiske bilfabrikker selv at øge produktiviteten og dermed markedsandelen på eksportmarkederne — og for så vidt angår varevogne og lastvogne også på hjemmemarkedet, der er mindre ramt af den japanske konkurrence end personvognsmarkedet.
It is, nevertheless, up to European manufacturers to increase their productivity and their share of world markets and their production of commercial vehicles, where better opportunities exist on the European market than for private cars.
De må bedre udnytte de fordele, som det fælles marked byder, og de kan — med Fællesska­bets og medlemslandenes hjælp — udvikle et samarbejde omkring forskning, fælles udstyr og fælles elektroniske komponenter osv. ').
The industry can also take more advantage of the existence of the common market, notably through increasing their cooperation, with Community and national aid, in the fields of research and the development of machine tools and electronic components.1
□ Tekstiler og beklædning: Tekstilindustrien beskæftiger 10% af lønarbejderne i Fællesskabet, men siden 1973 er mere end en million arbejdspladser gået tabt.
D Textiles and clothing: this industry accounts for 10% of the Community workforce but, since 1973, has lost more than one million jobs.
I mange tilfælde er der tale om kvinder, der var beskæftiget i talrige små og mellemstore firmaer i egne, hvor tekstilindustrien traditionelt havde stor betyd­ning.
Many of these jobs belonged to women and were located in small and medium-sized firms in poorer regions where they made a substantial contribution to the local econ­omy.
Tekstilindustrien karakteriseres i øvrigt af en meget forskelligartet pro­duktion, varierende efterspørgsel, som dog på langt sigt er stagnerende, en stigende produktivitet som følge af presset fra den teknologiske udvikling og den internationale konkurrence.
The industry is characterized by a wide diversity of production, varied but generally stagnant demand and low-cost competition, mainly from low wage mass production factories of the newly industrialized countries of the Third World.
Tekstilim­porten til Europa udgjorde derfor 45% i 1982 mod 18% i 1973 af det samlede tekstilforbrug.
Imports from non-EEC countries accounted for 45% of the Community market in 1982, compared with 18% in 1973.
Det er nødvendigt, at de europæiske producenter optager pro­duktion af mindre sårbare produkter. For at lette denne omstilling har Europa­
In addition, the Community is financing research and development programmes and grants subsidies for the retraining of workers and the regeneration of the worst-hit regions.
') Se Europa-noter nr. 1/82 »Bilindustriens fremtidsperspektiver«.
See European File No 1/82: 'The future of the car industry'.
Kommissionen gennem forhandlinger fået nedsat væksten i lavprisimporten fra 26 lande i forbindelse med fornyelsen i 1981 af Multifiberarrangementet.
D New information technologies: computers, new electronic components (such as microprocessors), databanks and modern telecommunication techniques are gradually transforming our countries into an 'information society'.
Endvidere finansierer Fællesskabet forsknings- og udviklingsprogrammer og støtter omskoling af arbejdere og omstilling i de hårdest ramte regioner.
The market for information technologies is expanding rapidly but Community industry is supplying only 20% of its domestic market for advanced electronic circuits.
Denne støtte er dog moderat: Det er, når alt kommer til alt, virksomhederne selv, som må finde løsninger, der inden for en ikke for fjern fremtid gør det muligt at genvinde den internationale konkurrenceevnel).
It is lagging behind its principle American and Japanese competitors in claiming its rightful one­third share of the world market.
D Papirmasse, papir og karton: Da Fællesskabets træproduktion er utilstrækkelig, må Fællesskabet importere ikke blot råstoffer, men også færdige produkter fra Skandinavien og Nordamerika — områder, der har en række fordele, især hvad angår energiudgifterne.
To remedy this state of affairs, we must take full advantage of the benefits of the gradually uniting European market: the harmonization of standards and technical procedures, the progres­sive opening up of public procurement markets to all Community firms (the European potential here matches that of the United States), the strengthening of Community aid to technological development and the coordination of national subsidies.
Der er derfor opstået en ond cirkel: En svindende europæisk produktionskapacitet, og dermed et fald i den del af forbruget, som den kan dække (især for så vidt angår karton og almindeligt papir).
The European Commission has made a number of propos­als which aim to establish a joint strategy for Member States, firms and both sides of industry.