natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De spiller en vital rolle ved at medvirke til at opretholde den økologiske balance, bidrage til kvaliteten af miljøet, forebygge erosion og ørkendannelse og ved at danne rammen om rekreative aktiviteter og fritidsbeskæftigelse for Fællesskabets borgere.
They also piay a vital role in maintaining the ecological balance and contributing to environmental quality, in the prevention of erosion and desertification, and in the recreational and leisure activities of the Community's citizens.
Nettoimporten havde en værdi af næsten 17 000 mio ECU i 1984 > og denne situation vil ikke blive ændret med Spaniens og Portugals tiltrædelse. Den stigende forskel mellem Fællesskabets efterspørgsel efter gavntræ og dets egen produktion skyldes kun delvis det tilplantede areals utilstrækkelighed - når alt kommer til alt, er 20% af Fællesskabets område tilplantet med træer.
This growing shortfall between the Community's demand for timber and its own production is only partly due to the insufficiency of the planted area - after all 20% of the Community's land area is planted to trees.
Det skyldes også underudnyttelse af en stor del af de eksisterende skove, hvoraf nogle er helt uproduktive.
It is also due to the under-utilisation of much of the existing forest, some of which is totally unproductive.
Passende forvaltning og dyrkningsteknik vil kunne forbedre disse skoves sundhedstilstand, udseende og produktivitet.
Proper management and silvicultural techniques couldimprove the health, appearance and output of such forests.
Samtidig vil en forøgelse af forsyningen med gavntræ (idet det må erindres, at en del af efterspørgslen kun kan dækkes af import) sammen med, bedre organisation'kunne danne ^grundlaget for en større aktivitet i Fælles skabets egne træforbrugende industrier.
At the same time, an increase in the supply of timber (bearing in mind that some demand can only be met by imports), coupled with a better organisation, could sustain more activity in the Community's own wood-using industries.
På trods af det samlede underskud eksporterer Fællesskabet årligt ca. 2 mio t papir og brædder, og det er nettoeksportør af møbler.
Despite its overall deficit, the Community exports about 2 million tons a year of paper and board and is a net exporter of furniture.
Oer findes derfor en efterspørgsel og et industrielt grundlag i Fællesskabet, som gør det muligt at udnytte de ved varende ressourcer i større omfang og dermed sikre nye indtægter og beskæftigelsesmuligheder.
The demand and industrial capability exist therefore in the Community which should make possible a greater use of renewable resources, creating additional revenue and employment.
Hensyntagen til miljøet er ikke nødvendigvis i modstrid med en forøget udvikling af skovbruget. Skovene opfylder med deres funktion som rekreative områder for både land- og bybefolkningen sociale behov og danner grundlaget for en udvikling i service- og fritidssektoren, der afspej1er nye tendenser i forbrugernes efterspørgsel.
Environmental objectives need not conflict with the objective of greater forestry development.
Forøgelse af produktionen af råmaterialer og udvikling af tjenesteydelser i for bindelse med Fællesskabets skove kan og bør opnås sammen.
Improving the output of raw materials and services from Community forests can and should be achieved together.
EF-Kommissionen har tidligere fremsat forslag vedrørende skovbrug og træ.
The European Commission has made proposals for forestry and timber in the past.
Mange af disse initiativer (vedrørende forskning, landbrugsstrukturer osv.) er blevet gennemført.
Several of these initiatives (on research, agricultural structure etc) have been implemented.
Et forslag om beskyttelse af skovene mod brande og sur nedbør støttes af et stort flertal af delegationerne, og drøftelserne i Rådet fortsætter.
A proposal on the protection of forests from fire and from acid rain damage finds support from a large majority of delegations and discussions in the Council are continuing.
To andre initiativer verserer stadig for Rådet, men i begge tilfælde gøres der kun små fremskridt.
Two other initiatives are still before the Council with little progress being made on any of them.
1 1979 foreslog Kommissionen en resolution vedrørende Fællesskabets 'skovbrugspolitik og oprettelse af en stående skovbrugskomité.
In 1979 the Commission proposed a Resolution on a Community Forestry Policy and the setting up of a Standing Forestry Committee.
I midten af 1983 foreslog den mål og retningslinjer for en EF-politik vedrørende skovbruget og træbranchen. Rådet har ikke truffet beslutning om disse forslag.
In mid-1983 it proposed objectives and lines of action for Community policy regarding forestry and forest-based industries.
Hvorfor skulle Kommissionen så tage nye initiativer i skovbrugssektoren? Der er flere grunde hertil.
Why, then, should the Commission take further initiatives in the forestry sector ?
Mindskelsen af overskuddene i landbruget vil give anledning til at undersøge mulighederne for alternative afgrøder, herunder skove.
The reduction of agricultural surplusses will lead to the search for alternative crops, including forests.
Fællesskabets betydelige handelsunderskud med hensyn til træ og træ produkter giver grundlag for en stigende produktion af gavntræ i Fællesskabet, hvis dette kan ske på et økonomisk holdbart grundlag.
The Community's considerable trade deficit in wood and wood products gives scope for increasing Community timber production, if this can be done economically.
Der er behov for at opretholde og udvide den økonomiske aktivitet og beskæftigelsen, specielt i landdistrikter.
The need to maintain and expand economic activities and employment especially in rural areas.
Det er nødvendigt at sætte ind for at standse den stadig,mere omfattende ødelæggelse af de europæiske skove som følge af luftforurening og brande, Det areal, der hvert år går tabt som følge af brande i Spanien og Portugal, svarer stort set til det tilsvarende areal i de øvrige ti medlemsstater.
Action is needed to stop the accelerating destruction of European forests by atmospheric pollution and by fire. The area lost to fire each year in Spain and Portugal is approximately the same as that in the other ten Member States.
Disse problemer rejser væsentlige spørgsmål med hensyn til Fællesskabets solidaritet og gør det nødvendigt at sætte ind på EF-plan.
These problems raise important questions of Community solidarity and they call for Community action.
Europa-Par lamentei har fået forelagt adskillige beslutninger med krav om indsats.
Several resolutions requesting action have been tabled in the European Parliament.
Parlamentet vedtog i 1983 en beslutning med opfordring til at iværksætte en samlet EF-politik for skovbruget.
The Parliament approved a resolution in 1983 calling for a comprehensive Community forestry policy.
Mange af de spørgsmål, der blev rejst af Parlamentet, behandles i dette diskussionsoplæg.
Many of the points raised by the Parliament are dealt with in this discussion document.
I perioden mellem 1980 og 1984 blev der anvendt ca. 470 mio ECU fra EUGFL, Den europæiske Fond for Regional udvikling, forskellige forskningsprogrammer og fra Den europæiske Udviklingsfond (uden for Fællesskabet).
Between 1980 and 1984, around 470 MECU were committed from FEOGA, the European Regional Development Fund, from various research programmes and from the European Development Fund (outside the Community).
Hertil kommer, at Den europæiske Investeringsbank har ydet lin til skovbrugsprojekter i Irland og Portugal og i udviklingslande. lande.
In addition the European Investment Bank has made loans for forestry projects in Ireland and Portugal as well as in developing countries.
Selv om disse EF-foranstaltninger har haft en betydelig effekt, er der fortsat tale om isolerede foranstaltninger som led i politikken på de forskellige om råder.
While such Community measures have had a significant impact, they remain isolated actions in the context of different policies.
Skovbruget og træbranchen udgør imidlertid indbyrdes forbundne økonomi ske brancher, for hvilke der må fastlægges en klar selvstændig strategi, hvis ineffektivitet skal undgås.
Forestry and the forest-based industries form, however, interrelated branches of economic activity which requires a clear strategy of its own if inefficiency is to be avoided.
Tilplantning af marginale arealer med skov f.eks. har kun mening, hvis den infrastruktur, som er nødvendig for at udnytte og an vende træet, kan udvikles.
Afforestation of marginal land, for example, only makes sense if the infrastructure to exploit and use the timber can be developed.
Skovenes forskellige funktioner i Fællesskabet taler for, at der indføres et handlingsprogram for skovbruget, som klart adskiller sig fra de øvrige programmer.
The different functions of Community forests argue in favour of a clearly identified forestry action programme.
De forslag til EF-indsats, som Kommissionen fremlægger i dette dokument, kan deles i tre grupper: udvidelse af skovarealet, bedst mulig udnyttelse af de eksisterende skovarealer og beskyttelse af skovene.
The suggestions for Community action, which the Commission is putting forward in this paper, fall into three groups - extending the forest area, making the best use of existing woodland and protecting the forest.
Udvidelse af skovarealet
Extending the Forest area
Fællesskabets betydelige underskud i handelen med produkter fra-skove i den temperede zone er allerede blevet understreget.
The fact that the Community has a large trade deficit in the products of temperate forests has already been emphasised.
Dette underskud vil også be stå efter den stigning i produktionen af gavntræ, som forventes i de kommende ti år fra de nye skove, der er blevet plantet siden 1945.
This deficit will remain even after the increase in timber production expected over the coming decade from new forests planted since 1945.
Der er derfor et betydeligt -grundlag for at anlægge nye skove, så længe dette kan ske på en miljømæssigt acceptabel måde.
There is wide scope, therefore, for the establishment of new forest as long as this can be done in an environmentally acceptable way.
Udvidelse af skovarealet vil virke bestæftigelsesfremmende, idet det vil tilskynde befolkningen til at forblive i de dele af Fællesskabet, der er ramt af tilbagegangen i landbruget.
Expansion of the forest area would provide employment, encouraging people to remain in those parts of the Community affected by agricultural decline.
En forøgelse af den mængde træ, der rent faktisk er til rådighed fra skovene, vil også gøre det muligt for de træforarbejdende industrier at udvide.
An increase in the volume of wood effectively available from the forest would also allow woodprocessing industries to expand.
I nogle af de områder, hvor en betydelig del af arealet allerede er dækket af skov, og hvor skovbruget er velorganiseret, er et stor antal arbejdspladser di rekte afhængige af skovbruget (i det tyske Land Baden-Württemberg f.eks. anslås det, at skovbruget giver beskæftigelse til ?ςη000 personer).
In some of the already heavily wooded areas, where forestry is well organised, large numbers of jobs are directly dependent on forestry (in the German State of Baden-Württemberg, for instance it is estimated that forests provide employment for 250 000 people).
I Kommissionens diskussionsoplæg "Perspektiver for den fælles Landbrugspolitik" (KOM(85) 333) fremhæves det, at forøgelse af skovbrugets omfang kan være af afgørende betydning for udviklingen af Fællesskabets landbrug.
The Commission's discussion document "Perspectives for the Common Agricultural Policy" (COM(85)333) makes clear that forestry expansion may be critically important to the development of Community agriculture.
- Arealer, der frigøres fra landbrug som følge af krisen på grund af over produktion, kan tilplantes med træer.
- Land released from agriculture as a result of the crisis of overproduction could be planted to trees.
- Træer kan være en passende afgrøde på landbrugenes mindre produktive arealer i lighed med, hvad der allerede er tilfældet på et stort antal be drifter med både landbrug og skovbrug.
- Forestry could provide a suitable crop on the less-productive parts of farms - as it already does on the large number of agri-forestry holdings.
Udvikling af privatejede skove på landbrugene bør derfor tilskyndes.
The development of privately-owned forestry on farms should therefore be encouraged.
Pa nogle marginale landbrugsarealer er betingelserne for trædyrkning ideelle.
Some areas of marginal agricultural land provide ideal growing conditions for trees.
Der er i disse områder grundlag for at dyrke træer, der efter en kortere periode kan benyttes til fremstilling af spånplader eller biokemiske stoffer, og for traditionel gavntræproduktion, hvor'ejeren må vente 15-20 år på at få udbytte af sin investering.
There is scope in such regions for short-term cropping with a view to pressed-board production or processing into bio-chemicals as well as for traditional forms of timber production, where the owner must wait 15 or 20 years for a return on investment.
Det hovedproblem, der skal tages stilling til i forbindelse med udvidelse af skovarealet, er, hvilke former for tilskyndelser, der skal anvendes.
The main problem to be tackled in extending the forest area is that of incentives.
Der an vendes for øjeblikket to systemer i Fællesskabet, skattelettelser og ydelse af tilskud til skovbruget.
Two approaches are currently practised in the Community, tax incentives and forestry grant schemes.
Tilskud, som ydes via skattesystemet, har givet anledning til en betydelig udvidelse af de private skoVe i visse dele af Fællesskabet.
Incentives given through the tax system have led to a considerable extension of private forest in some parts of the Community.
Foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne med henblik på at mindske skattebyrden for firmaer eller enkeltpersoner, der investerer i skovbrug, kan derfor være et vigtigt led i en politik for udvidelse af skovene.
Measures taken by Member States to reduce the tax burden of companies or individuals investing in forestry could therefore be an important element in policy for forest exp^nsioi..
I forbindelse med problemerne vedrørende overproduktion i Fællesskabets landbrug overvejer Kommissionen allerede mulige foranstaltninger til udvikling af skovbrug som et alternativ til landbruget.
In view of the problems of surplus agricultural production in the Community, the Commission is already considering possible measures for the development of forestry as an alternative to agriculture.
I denne sammenhæng må omkostningerne til støtte til produktionen i skovbruget ses i sammenhæng med omkostningerne ved at yde støtte til landbruget og omkostningerne i forbindelse med andre foranstaltninger vedrørende formindskelse af landbrugsarealet.
In this context, the cost of supporting forestry production must be seen in relation to the cost of agricultural support, and the cost of other measures for taking land out of agricultural production.
På lang sigt må formålet med foranstaltninger for landbruget og skovbruget være at udvikle en aktivitet, som i sig selv er bæredygtig, og som.ikke .kræver betydelige tilskud (det er ikke planen, at skovbruget også skal om fattes af en ordning med prisstøtte eller yderligere beskyttelse over for tredjelande).
In the long-term, the objective of agro-forestry action must be to develop an activity which is self-sustaining and does not require substantial subsidies (it is not envisaged that a regime of price supports or further external protection would be extended to forestry).
Landbrugerne tilskyndes allerede i kraft af et antal støtteordninger til at erstatte enårige afgrøder med skovbrug.
A number of grant schemes already provide incentives to farmers to replace annual crops by forestry.
Formålet med disse ordninger er at sikre landbrugeren en regelmæssig indkomst fra skovbruget, som svarer til hans landbrugsindkomst.
Aim of the schemes is to piovide the farmer with a regular income from forestry similar to that from farming.
I visse tilfælde kan der ydes tilskud til dækning af investeringerne i forbindelse med tilplantning af nye arealer med skov.
In some cases grants are available to cover the investment cost involved in creating new woodland.
En teknik blev indført i begrænset omfang i forordningen om forbedring af land brugsstrukturerne (forordning (EØF) nr. 797/85).
On technique was introduced on a limited scale in the directive to improve agricultural structures (Regulation 797/85).
Landbrugerne tilskyndes her ved til at tilplante arealer med træer; denne tilskyndelse gives i form af investeringsstøtte eller for marginale arealers vedkommende ved årlige udbetalinger.
This allows encouragement for farmers to put land down to trees by investment aids, or in the case of marginal areas by annual payments.
Der er også ydet støtte til skovbrugsforanstaltninger i Frankrig og Italien (forordning (EØF) nr. 269/79). med det formål at beskytte jord bunden mod erosion og kontrollere oversvømmelser.
Forestry measures have also been aided (Regulation 269/79) in France and Italy with a view to protection soils from erosion and controlling flooding.
Udviklingen af skovarealer på landbrugene er blevet støttet ved særlige landbrugsforanstaltninger i Grækenland og Irland og ved integrerede udviklingsprogrammer i Frankrig og Skotland.
The development of woodland on farms has been assisted by specific agricultural measures in Greece and T*" el and and by integrated development programmes in France and Scotland.
Disse to fremgangsmåder vil muligvis kunne anvendes i større omfang i Fællesskabet i tilfælde, hvor træer erstatter overskydende landbrugsproduktion, selv om detaljerne måske skal være anderledes.
These two approaches - perhaps with different modalities - might be applied more extensively in the Communi ty where trees replace surplus agricultural production.
Der tilskyndes i medlemsstaterne til tilplantning med skov ved hjælp af skattelettelser eller tilskud, tilskyndelsen kan også ske ved hjælp af indsats fra Fællesskabets side.
Afforestation in Member States is encouraged through tax incentives or through grants. It may also be encouraged through Community action.
Der bør lægges vægt på at vælge det instrument, som er bedst egnet til de enkelte områder eller mål.
The emphasis should be placed on choosing the instrument most suited to particular areas or objectives.
Fællesskabet kan have direkte interesse i at finansiere sådanne ordninger, idet de kan medføre budgetmæssige besparelser i forbindelse med støtten til landbruget.
The Community could have a direct interest in financing such schemes since they could lead to budgetary savings on agricultural support.
I områder, hvor det af økonomiske eller økologiske grunde anses for vigtigt at dyrke særlige arter, kan tilskuddene fastsættes på for skelligt niveau for at differentiere tilskyndelserne.
In areas where it is considered important to favour certain species for economic or ecological reasons, the grants could be varied to provide differentiated incentives.
Udvikling af et fælles handlingsprogram for skovbruget vil nødvendiggøre en yderligere indsats vedrørende forskning, statistik (på regionalt og nationalt niveau) samt informationsvirksomhed i forbindelse med skovbruget.
Development of a Community action programme for forestry will require additional effort in forestry research, statistics (at regional as well as national level) and information.
Der er allerede gjort en betydelig forskningsindsats i forbindelse med programmet vedrørende træ som fornyeligt råstof, som netop er blevet forlænget for yderligere fem år.
A considerable research effort has already been made in the "Wood as a renewable raw material" programme, which has just been prolonged for a further five years.
Der findes andre programmer vedrørende områder inden for energi, landbrug og miljø, som også omfatter skovbrug.
Other programmes exist in the energy, agricultural and environmental areas which include forestry.
Dette arbejde vil kunne styrkes ved yderligere forskning vedrørende tropisk gavntræ og alternative anvendelser for træ.
This work could be strengthened by further research into tropical timber and alternative uses for wood.
Der må stilles en række spørgsmål i forbindelse med udvidelse af skovarealet,
A number of questions are posed in connection with extending the forestry area.
- Hvorledes kan udvidelsen af Fællesskabets skovareal organiseres bedst muligt?
- How can the extension of the Community's forest area best be organised ?
- På hvilke betingelser kan skovbruget spille en rolle som alternativ til landbrugets overskudsafgrøder?
- Under what conditions can forestry play a role as an alternative to those agricultural crops in surplus ?
Hvilke virkninger for budgettet får det at anvende landbrugsarealer til skovbrug?
What would be the budgetary effect of switching areas used for agricultural purposes to forestry ?
- Hvorledes kan skattelettelser og ydelse af tilskud kombineres, således at der på effektiv måde tilskyndes*til udvikling af skovbruget?
- How can tax or grant schemes be combined to provide efficient incentives to forestry develoment ?
- Hvorledes kan de eksisterende EF-midler anvendes på en mere sammenhængende måde på dette område?
- How can the existing Community funds be used more coherently in this area ?
IV Bedst fflulig udnyttelse af de eksisterende skove
IV Making the best use of existing forest
På trods af det betydelige omfang af Fællesskabets nettoimport af gavntræ udnyttes kun en lille andel af Fællesskabets naturlige vedproduktion produktivt..
Despite the high level of Community net imports of timber, only a low proportion of the Community's natural wood production is used productively.
Der vil kunne opnås en betydelig forøgelse af udbyttet med en relativt lille ekstra investering.
A considerable increase in output could be achieved with a relatively small additional investment.
Skovenes produktivitet afhænger i et vist' omfang, af bedrifternes størrelse og af, i hvilket omfang skovområderne er sammenhængende og let tilgængelige.
The productivity of forests depends partly on the size of holdings and the degree to which the forest areas are contiguous and easily accessible.
I områder, hvor skovene fortrinsvis ejes af staten eller af halvoffentlige organer eller drives 'på forretningsmæssig basis, er parcellerne ofte store, og infrastrukturerne letter en effektiv drift.
In regions where forest is held predominantly by state or semi-state bodies or by business, the parcels are often large and the infrastructure facilitates efficient management.
De 60% af Fællesskabets skove, der tilhører den private sektor, er ofte præget af problemer som følge af ringe størrelse og spredning'af parcellerne.
The 60% of Community forests held in the private sector are often characterised by problems of small size and dispersal of plots.
Gennemsnitsstørrelsen af de private skove i Fællesskabet er sandsynligvis omkring 8 ha, men der er betydelige strukturforskelle mellem medlemsstaterne.
The average size of private forest holdings in the Community is probably about 8 hectares, but there are major structural differences between Member States.
I Det forenede Kongerige, hvor finansieringsinstitutionerne ejer betydelige skovarealer, er gennemsnitsstørrelsen af de private bedrifter langt højere end i Frankrig, Tyskland eller Italien, ,hvor en stor del af skov arealet tilhører landbrugsbedrifter.
In the United Kingdom, where financial institutions own considerable areas of forest, the average size of private holdings is far higher than in France, Germany or Italy where much of the forest is in agricultural units.
De væsentligste vanskeligheder i forbindelse med forbedring af produktiviteten hænger sammen med den ringe størrelse og spredningen af skovparcellerne, mangelen på passende infrastrukturer'og i mange tilfalde mangelen på markeder, som kan aftage træet.
The main difficulties in improving productivity lie in the small size and dispersal of parcels of forest, the lack of a suitable infrastructure and, frequently, the absence of ready markets for the wood.