natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(iii) Gennemsnitsafvigeisen er det simpleste mål til at vise den enkelte observations placering i forhold til hele seriens middelværdi. Den defineres som følger:
(iii) The mean deviation is the simplest measure which relates each separate observation to the mean of the whole series.
Standardafvigelsen er det almindeligste mål for spredning.
The standard deviation is the most usual measure of dispersion.
Den defineres således: n
It is defined as follows:
Variât ionsforholdet defineres som forholdet mellem yderværdier.
The ratio of variation is defined as the ratio between the extreme values of the series.
Denne koefficient har samme ulempe som den under 1 (i), omhandlede, idet den påvirkes af til tider tilfældige yderværdier.
This coefficient has the same disadvantage referred to above at 1 (i) of being sometimes influenced by incidental extreme values.
Forholdet mellem de yderste fraktiler defineres som forholdet mellem en series yderste fraktiler (f.eks. middelværdien af seriens øverste 10% divideres med middelværdien af de nederste 10%).
The ratio of extreme ouantiles is defined as the ratio between the extreme quantiles of a series (e.g. the mean of the upper 10% of the series divided by the mean of the lower 10%).
(iii) Den relative gennemsnitsafvigelse defineres som følger:
(iii) The relative mean deviation is defined as follows:
Variâtionskoefficienten er standardafvigelsen i forhold til seriens gennemsnitsværdi: cv=
The coefficient of variation is the'standard deviation expressed as a ratio of the average value of the series:
Den veiede variâtionskoefficient beregnes på grundlag af transformation af de oprindelige data.
The weighted coefficient of variation is calculated on the basis of some transformation of the original data.
Den defineres således:
It is defined as follows:
Theil's T­koefficientforskelle.
The T-coefficient of Theil** uses the entropy as a measure of disparities.
I forbindelse med regionale værdier for produktionen pr. indbygger defineres Theil's indeks således: l
In relation to regional values of product per inhabitant, Theil's index is defined as: y i ñ' y i ρ τ = Yi/Y log where Yi/Y represents the part of each region in the product of the sum total of the regions, and Λ/ y the ratio of the product per inhabitant of each region to the product per inhabitant of the sum total of the regions.
Det er påvist, at "T" kan variere mellem "0" og log P/pi; det er højest, hvor seriernes koncentration er størst, og omvendt.
It is shown that "T" can vary between "0" and log P/pi; it is higher where the concentration of the series is higher, and vice versa.
Værdien "0" svarer til det tilfælde, hvor den regionale produktion pr. indbygger er den samme i alle regioner.
The value "0" corresponds to the case where regional product per inhabitant is the same in all regions.
Theil's indeks har den egenskab, at der tages hensyn til vægten af hver enkelt region, som observationerne refererer til: der foretages en vægtning med produktionen, hvorved betydningen af de økonomiske forhold fremhæves.
Theil's index possesses the property of taking into account the weight of each of the regions to which the observations refer: it is weighted by product which appears to conform more to the economic significance of the desired measurement.
Beregningen af det økonomiske potentiel (eller markedspotentiel) er foretaget ved hjælp af følgende formel: n
The formula for economic (or market) potential calculation applied here is the following:n
Værdierne for potentiellet udtrykkes i efterspørgelesenheder (f.eks. BNP) pr. afstandsenhed (f.eks. pr. km).
The resultant potential values are expressed in demand units (e.g. GDP) per unit of distance (e.g. per kilometre).
Indekset for potentiel, som beregnet her, kan faktisk anses for at måle en række andre beliggenhedsfaktorer som f.eks. udbud af arbejdskraft, agglomerationsfordele, servicefaciliteter, adgang til oplysninger osv., dvs. en hel række faktorer, som må formodes at øve en kraftig påvirkning over relativ korte afstande, men hvis styrke vil aftage med afstanden.
In fact, the potential index as measured here may be properly viewed as measuring a variety of other locational influences, such as labour supply, agglomeration economies, services facilities, information access, etc., i.e. a whole range of factors which are likely to be intense over relatively short distances, but weaker between more distant masses.
I denne analyse måles D ad den korteste vejstrækning mellem knudepunkter, som er repræsentative for de enkelte niveau li-regioner og tilgrænsende lande.
In the present analysis, D is measured by the shortest road distance between nodes representative of each Level II region and adjacent countries.
Desuden blev der fastlagt en række færgehavne og andre forbindelsespunkter for så vidt angår afstandene mellem Det forenede Kongerige, Irland, Corsica og Sardinien og det kontinentale Europa.
In addition, a series of ferry ports and links were defined, as regards distances between the UK, Ireland, Corse and Sardegna from mainland Europe.
I denne beretning er variablen i ligningen
In the present report, the mass term in the potential equation is expressed by the regional distribution of economic activities within the Community, as measured by gross regional product values for the years concerned.
I den foreliggende beretning er værdierne for nærliggende europæiske tredjelande, som har en betydelig handelstilknytning til Fællesskabet (Norge, Sverige, Østtyskland, Tjekoslovakiet, Østrig, Schweiz og Jugoslavien tillige med Grækenland, Spanien og Portugal), medtaget i analysen.
For potential calculation, each region's GDP was allocated to that region's road matrix node (i.e. the largest city/town in the region), as was the national GDP of each surrounding country to its largest city (e.g. Sweden's GDP allocated to Stockholm, etc.).
E. 4.6 HOJT KVALIFICERET ARBEJDSKRAFT
E.4.6 HIGHLY QUALIFIED MANPOWER
Analysen af højt kvalificeret arbejdskraft bygger på en undersøgelse, som professor G. Cameron, Cambridge University, har udført for Kommissionen.
The analysis of highly qualified manpower is based on a study carried out for the Commission by Professor G. Cameron of Cambridge University.
Denne analyses vigtigste informationskilder, som var stærkt begrænsede, var:
The main sources of data for this analysis, which were very limited, were:
(a) "Structure of Earnings in industry in 1972" (EUROSTAT) indeholder oplysninger, der bygger på en stikprøveundersøgelse, om beskæftigelsens regionale fordeling efter kvalifikationer og køn for manuelt og ikke manuelt arbejde.
(a) The "Structure of Earnings in Industry in 1972" (Eurostat) contains information, drawn from a sample survey, on the regional distribution of employment by qualification and sex for manual and non-manual employees.
Denne undersøgelse er den eneste informationskilde, som dækker hele Fællesskabet; men den har en række begrænsninger.
This survey is the only Community-wide source of information; but it. has a number of limitations.
Dem omfatter kun Fællesskabets seks oprindelige medlemslande; den indeholder kun oplysninger om et enkelt år, nemlig 1972; den er baseret på en stikprøve, hvis reprænsentativitet man har betvivlet; og endelig dækker den kun industri, minedrift, byggeri, offentlige værker og transport.
It covers only the original six member countries of the EEC; it contains information only for the single year 1972; it is based on a sample whose accuracy has in some respects been questioned; and it extends only to manufacturing industry, the extractive industries and construction, utilities and transport.
En stor del af servicesektoren er således ikke dækket af undersøgelsen.
A major part of the tertiary sector is thus excluded.
Der findes detaljerede oplysninger for en række tidspunkter indtil 1975 om beskæftigelsesstrukturen i regionerne med en opdeling på beskæftigelsestype, køn, erhverv og sektor.
Detailed information is available for a number of dates up to 1975 on the structure of employment in the regions by type of employment, sex, industry and sector.
Der er foretaget adskillige analyser og undersøgelser af fordelingen af højt kvalificeret arbejdskraft.
Several authors have undertaken analyses and studies of the problem of the distribution of highly qualified manpower.
Der findes ingen statistikker om den regionale fordeling af beskæftigelsen opdelt efter kvalifikationer.
No statistics are available of the regional distribution of employment by qualification level.
Man er ved at planlægge en undersøgelse, der skal baseres på stikprøver fra de nationale beskæftigelsesdata, men det er usandsynligt, at resultaterne vil foreligge før 1981/82.
Plans are in hand for a research study that will sample national employment records but results are unlikely to be available before 1981/82.
De foreliggende undersøgelser bygger hovedsagelig på tilnærmede skøn.
Existing studies have concentrated on the use of proxy measures.
Det forenede Kongerige
Great Britain
Der foreligger oplysninger fra "Census of Population 1971" (og foregående år, 1961 og 1966).
Information is available from the "Census of Population 1971" (and preceding years, 1961 and 1966).
Flere forfattere har benyttet disse oplysninger til at analysere forskellige aspekter af erhvervsskift. Det årlige "New Earnings Surveys" fra Department of Employment indeholder oplysninger af nyere dato.
Various authors have analysed aspects of occupational change using this information.
Inden for den tid, der var til rådighed, var det ikke muligt at finde yderligere regionale beskæftigelsesoplysninger med en opdeling efter kvalif ikat ioner.
It was not possible in the time available to trace any further information on employment by qualification level in the regions.
BESKÆFTIGELSE OG PRODUKTION INDEN FOR DE ENKELTE SEKTORER
E.5 THE SECTORAL STRUCTURE OF EMPLOYMENT AND PRODUCTION AND ITS EVOLUTION
Dette kapitel er hovedsagelig baseret på fællesskabsstatistikker om værditilvækst, beskæftigelse og investeringer i de forskellige økonomiske sektorer, som er indsamlet og offentliggjort af EUROSTAT (EUROSTAT, Nationalregnskaber ENS.
In the main, use has been made of Community statistics on sectoral value added, employment and investment, collected and published by Eurostat (Eurostat, National Accounts ESA.
Detaljerede tabeller 1970-1977, 1978-1).
Detailed tables 1970-1977, 1978-1).
På regionalplan er analysen af værditilvæksten i markedspriser for 17 forskellige brancher (ENS Reg.
At the regional level, the analysis of value added at market prices at the level of 17 branches (ESA Reg.
RR17) hovedsagelig udarbejdet på grundlag af resultaterne af en undersøgelse, der er udført af Istituto Affari Internazionali (IAI) for Kommissionen.
RR17) is mainly based on the results of a study carried out by the Istituto Affari Internazionali (LAI), on behalf of the Commission.
Skønnene over værditilvæksten i de forskellige sektorer er taget fra følgende statistiske oplysninger:
Estimates of sectoral value added are drawn from the following statistical information:
• national værditilvækst opdelt på erhverv 1970-77
• national value added by branches for the period 1970-77
Kilde: EUROSTAT, Nationalregnskaber, ENS.
(Source: Eurostat, National accounts, ESA.
Detaljerede tabeller 1970-1977, 1978-1
Detailed tables 1970-1977, 1978-1).
• regionale oplysninger om værditilvæksten opdelt på erhverv, 1970-1974
• regional data of value added by branches for the period 1970-1974
Kilde: EUROSTAT, Regionalregnskaber.
(Source: Eurostat, Regional accounts.
Ekonomiske aggregater, forskellige år
Economic aggregates, various years).
• regionale oplysninger, der generelt dækker de samme forhold for perioden 1970-1977
• regional data having in general a similar coverage for the period 1970-77
NIS, Bulletin de statistique, forskellige år.
INS, Bulletin de statistique, various years.
CSO, Abstract of regional statistics, forskellige år.
CSO, Abstract of regional statistics, various years
CSO, Economic trends, forskellige år.
CSO, Economic trends, various years.
I forbindelse med sektoranalysen i denne beretning var det på grund af oplysningernes begrænsninger nødvendigt at benytte en regional opdeling, som er mindre detaljeret end den opdeling, der er foretaget for niveau Il-regioner (107 regioner)9*.
Due to data constraints, it was necessary in the sectoral analysis carried out in the present report to adopt a regional breakdown which is more limited than that of regional level II (107 regions'4.
Det skal specielt fremhæves, at man kun har anvendt niveau I-regioner for Tyskland (11 regioner), Nederlandene (4 regioner, West-Nederland omfatter desuden Zuid-West Nederland), Belgien (3 regioner) og Danmark (1 region). Dette betyder, at sektoranalysen kun omfatter 73 regioner.
In particular, only the regional level I has been considered for Germany (11 regions), Netherlands (4 regions, West-Nederland comprising also Zuid-West Nederland), Belgium (3 regions) and
En anden begrænsning vedrører sektoropdelingen: I Tyskland er der kun medtaget 9 brancher (i stedet for 17), idet der ikke fandtes skøn over brancher inden for fremstillingsvirksomhed.
Another limitation concerns the sectoral breakdown: only 9 branches (instead of 17) have been considered in Germany, no estimates being available of branches within the manufacturing industry.
E.5.2 ALMINDELIGE DEFINITIONER
E.5.2 GENERAL DEFINITIONS
Bruttoværditilvæksten i markedspriser i den enkelte branche er forskellen mellem den samlede produktionsværdi og værdien af rå- og hjælpestoffer.
Gross value added at market prices in each branch is the difference between the total value of production and the value of intermediate consumption.
På regionalt plan forelå der generelt tal for den sektorale værditilvækst i løbende priser og valutakurser, og de er benyttet til denne beretning.
At the regional level, figures on sectoral value added at current prices and exchange rates were generally available, and have been used for the report.
Sektordelingen af værditilvæksten på nationalt plan er mere detaljeret (22 sektorer, se Tabel D.24 på side 1751 end på regionalt plan (17 sektorer, se Tabel D.25 på side 1761.
The sectoral breakdown of value added at the national level is somewhat higher (22 sectors, see Table D.24 on page 161) than the sectoral breakdown at the regional level (17 sectors, see Table D.25 on page 1621.
E.5.3 REGIONAL INDIKATOR FOR DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIKS STØTTEINTENSITEIT
E.5.3 REGIONAL INDICATOR OF CAP SUPPORT INTENSITY
Der blev foretaget en undersøgelse for Kommissionen vedrørende den regionale virkning af den fælles landbrugspolitik og af de forskellige fællesmarkedsordninger med henblik på at vurdere:
A special study was undertaken on behalf of the Commission on the regional impact of the Common Agricultural Policy (CAP) and of the different common organisations of the market with the aim of assessing:
• omfanget af den interne prisstøtte
• the degree of internal price support
Ved undersøgelsen af den enkelte fælles markedsordnings prisstøttevirkning blev der taget hensyn til dels de forskellige interventionsordninger -uanset om de var permanente eller betingede, og uanset om de blot anvendtes på en del af produktionen eller på hele produktionen - dels de niveauer, ved hvilke interventionerne iværksættes (markedspris som procent af Fællesskabets orienteringspris).
The various intervention systems, whether permanent or conditional, whether applicable only to a part of production or total production, and the levels at which intervention becomes effective (the market price as a percentage of the Community's guide price) were taken into account in examining the effect of each common organisation of the market on internal price support.
Forholdet mellem fællesskabspriser og verdensmarkedspriser, de forskellige ordninger for afgifter på importerede produkter og eksporttrestitutionerne blev analyseret med henblik på at måle beskyttelsesniveauet over for tredjelande.
The ratio of Community prices to world market prices, the different systems of levies or taxes on imported products, and export refunds were analysed to guage the level of protection.
Der blev også foretaget en klassificering af de fælles markedsordninger (FMO) på grundlag af deres betydning med hensyn til at støtte landbrugsproduktionen (se nedenstående Tabel E.2 på side 2101.
A classification of the common organisations of the market (COM) was also carried out on the basis of their degree of support for agricultural production (see Table E.2 on page 195 below).
Opdeling af FMO'er efter deres generelle effektivitet med hensvn til at støtte landbrugsproducenters indkomster
Relative eff Relative efficiency COM iciency COM in supporting in providing internal prices external protection
Meget høj Meget høj Meget høj Meget høj Lav eller nul
Very high Very high
Meget høj Meget høj Høj Høj Høj
Very high Very high
Gennemsnit
Low or nil
Høj
Low + High
I Korn Olivenolie II Sukker III Mælk IV Olieh. frø Tobak V Okse- og kalvekød VI Swinekød,
III Milk IV Oil seeds, Tobacco
Høj Høj fjerkræ VII Bordvin
Beef + veal Average
Lav Temmelig lav
Average High
Lav + høj Samme eller lavere
High Low + High
Lav
Very low
VIII Frugt og grønsager under FMO IX Andre produkter
IX Other products
Blod hvede, Hård hvede, Byg, Rug, Havre, Ris, Majs
Common wheat Durum wheat Barley, Rye Oats, Rice, Maize
Indeks for Fællesskabet som helhed for den samlede EF-Stotte
Index of global EEC support for the Community as a whole
Gruppe
Group Commodities
Procent af den endelige landbrug produktion i hele Fællesskabet
Percentage of final agricultural product Conventional ion in the Community weight as a whole
1,0 12,2 byg majs ris Olivenolie I alt
I Cereals wheat rye oats barley maize rice Olive oil Total
Olieh. frø Tobak Frø Hør og hamp Humle
IV Oilseed Tobacco Seeds Flax and hemp Hops
Okse- og kalvekød
V Beef and veal
Frugt og grønsager
VIII Fruit and vegetables
Samlet indikator f. Fællesskabet som helh.(IEEG)
Global indicator for the Community as a whole _BAR_Ieec_BAR_
Den benyttes til at sammenligne en regions procentandel af en given aktivitet (f.eks. værditilvæksten i et givet erhverv) med denne aktivitets procentandel af et samlet aggregat (f.eks. den samlede værditilvækst).
It is a device for comparing a region's percentage share of a particular activity (e.g. the value added of a given industrial branch) with its percentage share of some basic aggregate (e.g. total value added).
Beliggenhedskvotientens fordel er, at den er simpel og kan baseres på let tilgængelige oplysninger.
The advantage of the location quotient is its simplicity and the fact that it can be based on readily available data.
Selv om den har sine begrænsninger, har den en vis forklarende værdi og kan være til stor nytte i forbindelse med andre analyseredskaber og ­teknikker.
Despite some limitations, it has a useful explanatory value and can be of considerable use in conjunction with other tools and techniques of analysis.
I denne beretning anvendes "beliggenhedskvotienten" til at analysere:
In the present report, the "location quotient" has been used in the analysis of:
• de forskellige regioners sektorspecialisering (17 brancher)
• the sectoral specialisation (17 branches) of different regions
• placeringen af den samlede beskæftigelse i servicesektoren og i den offentlige administration.
• the location of the overall tertiary sector and public administration employment.
I det første tilfælde er den benyttede formel følgende: hvor: Ρ = værditilvækst i = branche r = region c = Fællesskabet i det andet tilfælde:
In the first case the formula applied is the following :
Hn hvor: E = beskæftigelse Η = befolkning r = region η = land
Lq = Er/En : Hr/Hn where : E = employment Η = population r = region η = country
Beliggenhedskvotienten kan fortolkes således: når beliggenhedskvotienten er mindre end 1, har den givne region mindre end en "proportional" andel af det pågældende erhverv; når beliggenhedskvotienten er over 1, har den givne region mere end en "proportional" andel af det pågældende erhverv.
The values of the 'location quotient' can be interpreted as follows: where the location quotient is less than unity, the given region has less than a "proportionate" share of the industry in question; where the location quotient exceeds unity, the given region has more than a "proportionate" share of the industry in question.
En given regions sektorspecialisering kan også måles ved hjælp af følgende specialiseringskoefficient: hvor: Ρ = værditilvækst i = branche r = region c = Fællesskabet
The sectoral specialisation of a given region may be also measured by the coefficient of specialisation, expressed by the following formula:
Koefficienten er i det væsentligste en sammenligning mellem den regionale fordeling af værditilvæksten i et givet erhverv og den regionale fordeling af en samlet størrelse, f.eks. den samlede værditilvækst. Specialiseringskoefficienten er afhængig af regionens størrelse: jo større region, desto højere specialiseringskoefficient.
It is essentially a comparison of the distribution by region of the value added in a given branch with the regional distribution of a basic variable, for example total value added.
Den regionale koncentration inden for de forskellige sektorer (og udviklingen i denne koncentration) kan analyseres på forskellige måder.
The regional concentration of the various sectors (and the evolution of this concentration) may be analysed in different ways.
I almindelighed består problemet i at sammenligne den interregionale fordeling af hver enkelt sektor med fordelingen af en eller anden variabel, som kan være den pågældende regions "vægt".
In general, the problem is that of comparing the interregional distribution of each sector with that of some other variable, which may constitute the "weight" of the particular region considered.
Det ligger implicit i de forskellige koncentrations indekser, at man teoretisk forudsætter en ideal homogenitet i den regionale fordeling af de forskellige sektorer.
Implicit in the various indices of concentration is the concept of an ideal homogeneity in the regional distribution of the various sectors.
I formlen for Florence­koncentrat ionsindeks anvendes her den samlede regionale værditilvækst som vægt, således at dette indeks belyser den enkelte regionaløkonomis "sektorspecialisering" i forhold til dens samlede produktion.
The formula of the Florence index of concentration applied here considers as a weight the total regional product, so that the meaning that can be attached to this index, is the "sectoral specialisation" of each regional economy with respect to its overall production.
Den anvendte formel er følgende:
The formula applied is the following:
Xico ftc IL rv hvor: Ρ = sektorens værditilvækst η = antal betragtede regioner r = region i = sektor c = Fællesskabet
where : Ρ = sectoral value added η = number of regions considered r = region i = sector c = Community
Florence­koncentrationsindeks antager værdien 0 i tilfælde af fuldkommen homogenitet og værdien 1 i tilfælde af fuldstændig koncentration (i dette tilfælde 1 multipliceret med 100/n).
As usual, the Florence index has a value 0 in the case of perfect homogeneity and 1 in the case of complete concentration (1 multiplied by 100/n in this case.
Ændringerne dekomponeres i forskellige "virkninger", som er af betydning for at forklare såvel sektorstrukturen som de andre "differential"-kræfter, der påvirker regionaludviklingen.
It decomposes these changes into various "effects" which are of importance in explaining both the sectoral "structure" and the other "differential" forces affecting regional development.
Først undersøgtes shift-share elementerne for regionerne i de enkelte medlemsstater.
First, the shift share elements in respect of regions within individual countries were studied.
Derefter undersøgtes regionens shift-share i forhold til Fællesskabet.
This was then followed by a study of the shift share of the region vis-ã-vis the Community.