natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På det teknologiske plan vil et Europa uden grænser give både de faglige kredse og forbruget forudsætningerne for i fuldt omfang at udnytte allerede eksisterende muligheder — såsom satellittransmissioner — og teknologier, der er under udvikling, f.eks. fjernsynet med såkaldt høj opløsningsevne, som vil give fjernsynsskærmen en billedkvalitet, der svarer til den, der findes i biografer, og et lige så rent lydbillede som compact-disc'ens.
At the technological level, a Europe without frontiers will enable professionals and consumers alike to enjoy the full benefit of advanced systems already in existence, such as broadcasting by satellite, and of systems currently in the pipeline such as high-definition television, which will give television viewers the same picture quality as is available in cinemas and the same sound quality as provided by compact discs.
Det store marked vil stimulere udviklingen og produktionen af ultramoderne udstyr.
The existence of a single market will stimulate the invention and production of ultra-modern equipment.
På det kulturelle plan vil et stort fælles marked inden for De Tolv's Europa fremme ud vekslingerne mellem landene og regionerne, og det vil medføre et mere varieret udbud af programmer for offentligheden.
At the cultural level, a market on the scale of the 12-member Europe will promote exchanges between countries and between regions, giving the public a wider choice of programmes.
På disse tre områder vil Det Indre Marked hos kunstnere, fabrikanter og transmissionsselskaber kunne skabe en ny dynamisk holdning, som vil give genlyd ikke blot inden for Det Europæiske Fællesskab, men også udenfor.
In all three fields, the existence of a single market will foster new dynamism among professional creators, producers and broadcasters, and this will be felt not only inside the Com munity but beyond its borders too.
Europæerne vil nemlig få chance for at styrke deres internationale konkurrenceevne og indflydelse.
For in this way the Europeans will have opportunities to increase their competitivity and their influence at the global level.
Såfremt den audiovisuelle sektor ønsker at være på forkant med et Europa uden grænser, er det nødvendigt, dels at De Tolv træffer specifikke foranstaltninger, som vil gøre det muligt at gen nemføre et indre marked for denne sektor, dels at fagfolkene forbereder sig grundigt på de nye spilleregler. På disse to områder har EF som sådant en væsentlig rolle at spille.
If the audiovisual sector does not want to miss the opportunities afforded by a Europe without frontiers, then on the one hand the Twelve must introduce specific measures enabling the sector to achieve a single market, and on the other hand the profession itself must make effective preparations to adapt to new circumstances.
For at gøre det audiovisuelle marked »fælles«, må EF sikre friheden til at udøve radio spredningsvirksomhed og til at modtage fjernsynsprogrammer i samtlige tolv medlemsstater, og der må gennemføres fællesskabsretlige bestemmelser især for udsendelse af re klamer og for ophavsrettigheder.
In order to turn the audiovisual market into a 'common' market, the European Com munity must ensure freedom to broadcast and to receive television programmes through out the whole of the Community, and it must create a common legal framework covering, among other things, advertising and copyright.
EF-Kommissionen har allerede udarbejdet de nødvendige forslag.
The European Commission has already formulated the necessary proposals.
Der står tilbage, at De Tolv's Ministerråd vedtager dem snarest muligt.
It remains for the Council of Ministers of the Twelve to adopt them with the least possible delay.
Eftersom teknikken og de juridiske regler skal følges ad, må der anvendes ensartede standarder i Europa.
Since technology must keep in step with the law, it is essential that all the Europeans should keep to compatible standards.
Der er blevet truffet relevante beslutninger vedrørende transmission af fjernsynsudendelser via satellit; for så vidt angår fjernsyn med »høj opløsningsevne«, er specialister i Fællesskabets medlemsstater i færd med at fastlægge en europæisk standard, som forhåbentlig vil kunne udvikle sig til en standard, der anvendes internationalt.
The relevant decisions have been taken as regards television broadcasting by satellite; for high-definition television, Community experts are preparing a European standard which, it is hoped, could be adopted as a global standard.
En juridisk og teknisk ramme har kun mening, såfremt den har et indhold, hvorfor det må sikres, at det, der skabes, dvs. fjernsynsprogrammer og biograffilm, kan tilfredsstille behovene hos et publikum, der på én gang er meget stort i antal og har forskellig kulturel baggrund.
A legal and technical framework is meaningful only in relation to the content which it serves, so the creators of television programmes and feature films must be capable of satisfying the needs of audiences of considerable size but diversified as regards their cultural references.
I denne henseende foreslår EF-Kommissionen, at der finder et større samarbejde sted mellem de faglige kredse i de tolv EF-lande, og at Fællesskabet fremmer fælles aktioner, som ikke opstår tilstrækkelig spontant.
In this respect the European Commission proposes that professionals from the 12 Member States should cooperate more closely and that the Community should en courage joint projects which do not develop spontaneously enough.
Sandt at sige, kræver det at gennemføre et europæisk audiovisuelt område med gode for hold for både producenter og forbrugere i de tolv EF-lande, at de politisk og fagligt ansvar lige gør en koordineret indsats på alle fronter, eftersom der er nær sammenhæng mellem de juridiske aspekter, de økonomiske betingelser, de tekniske muligheder og indholdet i de færdige produkter.
The truth of the matter is that in order to achieve a European audiovisual space favourable to Community producers and consumers alike, those responsible for the sector — both politicians and professionals — must take coordinated action on all fronts simultaneously, so great is the interdependence between the legal framework, economic circumstances, technical scope and the actual content of the finished product.
Udsigten til er stort fælles marked for den audiovisuelle sektor i de tolv medlemsstater indebærer kolossale muligheder, som ikke blot er af interesse for europæerne.
The prospect of a Community-wide audiovisual market offers vast potential, the interest of which is not confined to the Europeans.
Det er hen sigten med denne brochure at søge at beskrive de forandringer, der vedrører de audiovisuelle medier i EF-landene og de første skridt hen imod en fællesskabspolitik på det audiovisuelle område med henblik på Det Indre Marked i 1992.
This brochure is an attempt to outline the mutations which the audiovisual media are undergoing in the Member States, as well as the first steps in a Community audiovisual policy which is being introduced in order to meet the objective of 1992.
I — Situationen i dag og de fremtidige projekter for De Tolv: en sand sprudlen
I — Effervescence in the audiovisual sector of the EC: existing situation and future projects
Med opsendelse af de første europæiske direkte transmissionssatellitter her i slutningen af 1980 erne vil den audiovisuelle sektor i Europa ændres fra en situation, hvor praktisk taget al modtagelse af fjernsynsudsendelser kontrolleres fra jorden, til en situation, hvor det bliver muligt at modtage udsendelser, der sendes direkte fra rummet.
With the introduction of Europe's first direct broadcasting satellites in the latter part of the 1980s, the Community countries are moving on from a situation in which the vast majority of television broadcasts were controlled from earth, to a situation where programmes can be received directly from the skies.
Denne udvikling, som er fuld af konsekvenser for De Tolv's Europa, som er på vej til at blive økonomisk forenet, indgår i en kontekst, der er rig på opfindelser og nye initiativer på det tekniske og økonomiske plan.
This change, which will have a major impact on the Community of the Twelve in the process of economic unification, is taking place in a context fertile in inventions and in new initiatives both at the technical and the economic level.
I disse år, der går forud for det berømte 1992, foregår der en sprudlen de udvikling inden for den audiovisuelle sektor i EF's medlemsstater.
In the remaining years leading up to the 1992 deadline, there is great effervescence among the audiovisual media in the European Community countries.
Alle brancher inden for denne sektor berøres af den igangværende udvikling — såvel biografer som video og fjernsyn — og konkurrencen mellem de forskellige audiovisuelle me dier skærpes.
All parts of the audiovisual sector are affected by the changes taking place, cinema and video as well as television, and competition between the different audiovisual media is intensifying.
Inden for alle områder af den audiovisuelle sektor medfører den teknologi ske udvikling, at finansieringsmetoderne, produktionen og publikum får et stadig mere internationalt tilsnit.
In each area, technological developments are leading to growing internationalization of financing, of production and of audiences.
Markederne for udstyr, udsendelser og film vil i fremtiden dække hele den vestlige verden.
Henceforth the market for equipment, programmes and films covers the whole of the western world.
Selv om billeder sendes af sted med større og større hastighed og over længere og længere afstande, holder EF-landene imidlertid stadig på nogle regler og praksiser, der medfører alle mulige slags restriktioner og isolationer; inden for EF er det audiovisuelle marked mindre »fælles« end det, der gælder for appelsiner eller skiudstyr.
However, while pictures are being transmitted more and more swiftly, and over greater distances, the Member States of the European Community are maintaining practices and regulations that keep up barriers and restrictions of every kind; in the European Com munity, the audiovisual market is less 'common' than that for oranges or skiing equipment.
Den audiovisuelle sektor i De Tolv's Europa, som hverken mangler store kunstnere eller teknisk kreativitet, lider stadig under de klassiske ulemper, såsom isolation og national tankegang: høje produktionsomkostninger og ofte usikre finansierings- og afsætningsmuligheder. muligheder.
The audiovisual sector in the Europe of the Twelve, which is lacking neither in great artists nor in technical creativity, is still hamstrung by the traditional drawback of par titioning and national reflexes: high production costs and, in many cases, insecure funding and outlets.
I det følgende vil vi successivt gennemgå situationen for hver af de tre store brancher in den for den audiovisuelle sektor, dvs. fjernsynet, biografen og videoen.
Let us now look successively at the situation in each of the three main branches of the audiovisual sector: television, films and video.
Fjernsynet: ny rækkevidde og ny teknik
Television: new spaces and new technology
I EF-landene har fjernsynet undergået en næsten konstant udvikling siden begyndelsen af 1980'erne.
In the Member States of the European Community, the small screen has been in a state of quasi-permanent revolution since the early 1980s.
Nye transmissionsteknikker medfører ændringer i de traditionelle spille-
The emergence of new broadcasting techniques has modified the old rules and has led to the creation of new channels, new
regler og skaber nye kanaler, nye programmer og nye tjenesteydelser.
programmes, new services.
Kabler, lokale sende re og telekommunikationssatellitter har i første række vist vejen frem.
Cable TV, local channels and telecommunications satellites were the first to spark off changes.
Allerede i dag transmitteres der via telekommunikationssatellitter en snes programmer af enhver art over hele Europa — fra Polarcirklen til Nordafrika og fra Portugal til Balkan. Selv om modtagelse fra disse satellitter er betinget af, at programmerne sendes videre via kabler, eller at der er opstillet store og dyre antenner — som store hoteller eller boligkomplekser kan installere — findes der allerede i dag ca. 15 mio seere til disse programmer.
Some 20 highly diverse programmes are already being broadcast to the whole of Europe, from the polar circle to North Africa and from Portugal to the Balkans, by telecommunications satellites: although reception of these programmes still depends on cable relays or on large and costly antennas — such as can be installed by large hotels or residential blocks — they are already attracting some 15 million viewers.
Men den virkelige omvæltning er indtruffet senere, nemlig med opsendelsen af direkte transmissionssatellitter, hvormed det rent teknisk er muligt at nedbryde de audiovisuelle grænser mellem de europæiske lande.
But the major upheaval occurred more recently, with the arrival of direct broadcasting satellites, which are capable of demolishing audiovisual frontiers between European countries.
Disse forandringer, som endnu ikke har vist sig i deres fulde stryke, vil snart blive fulgt af andre, f.eks. et fjernsyn med en meget høj billedog lydkvalitet — fjernsynet med høj opløsningsevne (HDTV).
These changes, the full impact of which has yet to be felt, will shortly be followed by others, such as the introduction of high-definition television (HDTV) providing a greatly improved quality of picture and sound.
Under sådanne forhold vil der ske en fundamental ændring i den situation, der nærmest er klassisk i Europa, nemlig at fjernsynsselskaberne er nationale eller offentlige og indtager en monopolstilling i de enkelte lande.
Against this background, the well-nigh classical European concept of public national television channels, each enjoying the monopoly in their home countries, is open to fundamental review.
Det offentlige vil tabe terræn til det private og det nationale vil gøre plads for det internationale, primært det europæiske.
The public sector is having to give way to private enterprise and the national to the international approach — essentially European in this case.
Samtidig er der nye typer kanaler under udvikling, bl.a. betalingskanaler.
At the same time, new types of channels are being set up, including pay-TV channels.
Så store forandringer kan ikke undgå at påvirke programmerne.
Changes on this scale are bound to affect programmes themselves.
De nye transmissionssystemer medfører ændringer i sammensætningen og størrelsen af publikum samt i konkurrenceforholdene mellem selskaberne og de forskellige programmer. Reklamer vil spille en stigende rolle og vil optræde i nye former, mere eller mindre indirekte i form af f.eks. sponsorering eller »teleindkøb«.
The transformation of broadcasting technology modifies the composition and size of audiences as well as the conditions in which channels and programmes compete with each other.
For en tv-kanal består teleindkøb i, at der i løbet af en specifik udsendelse præsenteres visse nye, originale eller usædvanlige produkter, som seerne har mulighed for straks at bestille på deres MINITEL-terminal (en mini-datamat, der er for bundet med fjernsynsapparatet via det offentlige telekommunikationsnet). Denne form for udsendelser findes i Frankrig.
At the same time there is a problem as to the rules to be applied to programme content: until now these have been national rules, but in practice they are losing effectiveness.
De øgede tekniske muligheder betyder imidlertid først og fremmest, at der skabes et betydeligt frit marked for nye programmer, hvilket udgør en kolossal udfordring for den europæiske audiovisuelle industri.
What should be done to replace them, or how could they be inserted into a framework corresponding to new broadcasting practice and technology?
Samtidig er der problemet vedrørende de regler, der skal gælde for programmernes indhold: hidtil har der været tale om nationale regler, men deres betydning er blevet svækket i praksis.
Transmissions, channels, programmes: all of them are in a state of flux, and all of them constitute a challenge to Europeans.
Hvad skal de erstattes med, og hvorledes kan de udformes i overensstemmelse med rammerne for radio spredningsvirksomhed og de teknologiske muligheder?
For many years, television in Europe remained a purely national matter, since existing technology only allowed for earth-based transmissions: consequently national govern-
Transmission, kanaler, programmer: der findes lige så mange udfordringer for europæerne som der findes udviklingsmuligheder.
Tele-shopping', is a new sales technique by which new, original or unusual products are presented during a programme on a television channel.
Opsendelse af tv-satellitterskaber nye muligheder for udsendelse aftv-program-mer og medfører en betydelig udvidelse af transmissionsområderne.
The launch of television satellites gives wings to television programmes and considerably extends their broadcasting area.
Her og der har de nationale myndigheder ikke undladt at bruge eller ligefrem misbruge denne magt.
In some cases too, the national authorities did not hesitate to use, or even abuse, this power.
I dag findes der en teknologi, som gør det muligt for en hvilken som helst fjernsynsseer at modtage programmer af enhver art fra .... rummet.
At present, there is a technology which enables any European viewer to tune in to pro­grammes of various origins, taken from the sky.
Fjernsynsseeren skal blot købe en speciel »parabolantenne« med en diameter på mellem 50 cm og 1 m til en pris af omtrent 500 ECU; med en sådan pris er direkte satellit-tv endnu ikke opnåeligt for alle europæere, men der er allerede mange, som har råd til at købe det. Takket være denne teknologi udviskes grænserne: som eksempel på denne nye fjernsynsteknologi kunne nævnes en hollænder, der ser et engelsk program, som videresendes via en luxembourgsk satellit.
All the viewer has to do is purchase a special parabolic antenna of a diameter of some 50 cm to 1 metre, at a cost of approximate­ly 500 ECU; this price does not put direct broadcasting by satellite within reach of all Europeans, but it is already accessible to a good many of them.
Næst efter den første europæiske satellit til direkte tv-transmissioner, nemlig den tyske TV-SAT-1, der blev sat i kredsløb den 21. november 1987 '), følger den franske TDF-1.
Thanks to this technology, frontiers are erased: one example of the new television would be of a Dutchman watching a programme made in Britain and carried by a Luxembourg satellite.
Ad teknologiens vej skaber de direkte transmissionssatellitter faktisk et stort europæisk tv-marked.
Europe's first direct broadcasting satellite, the German TV-SAT1, which was placed in orbit on 21 November 1987,1 was succeeded by TDF1 of France.
') Der er opstået tekniske vanskeligheder i forbindelse med denne satellit, som har forhindret den i at blive sat i kredsløb.
Future launches will ι Technical difficulties which have cropped up with this satellite have prevented its entry into service.
Det forudses, at der omkring udgangen af 1992 — det tidspunkt, der er fastsat for gen nemførelsen af det europæiske indre marked — vil være ti til tolv direkte transmissionssatellitter, som vil kunne dække hele eller en del af Det Europæiske Fællesskab og visse til grænsende lande.
It is expected that towards the end of 1992 - the target date for the European internal market — some 10 to 12 direct broadcasting satellites will be able to cover all or part of the European Community as well as a number of neighbouring countries.
Faktisk kan alle de eksisterende eller planlagte satellitter, der er beregnet til udsendelse af tv-programmer i Europa, på en eller anden måde kaldes »europæiske«.
In practice all the existing or projected satellites intended for the transmission of television programmes in Europe, may be described as 'European' in one way or other.
For det første dækker alle disse satellitter et område, der er større end et enkelt lands område; dernæst kan eller vil der kunne modtages fjernsynsprogrammer fra de forskellige europæiske lande via disse satellitter.
In the first place, all these satellites cover areas spilling across the borders of any single country; in the second place, several of these satellites provide or will provide television programmes originating from different European countries.
Endelig kræver disse satellitter, at der anvendes teknologier, som opnås ved tilvejebringelse af ressourcer og/eller finansieringer, der overstiger de enkelte landes muligheder.
Lastly, these satellites use technologies andfor finance obtained by pooling the resources of more than one country.
Det er ligeledes herved, at disse nye transmissionssystemer bidrager til at fremme det store marked.
That is another instance of the way in which these new broadcasting tools help to foster the internal market.
Således er de to første europæiske direkte transmissionssatellitter — den tyske TV-SAT 1 og den franske TDF-1 — teknisk set identiske, idet de er blevet udviklet i et samarbejde mellem firmaer på begge sider af Rhinen, der har specialiseret sig i fjernsyn og rumfart. Denne type satellit, som er meget kraftig, kræver enorme investeringer, hvilket forklarer, at disse to første satellitter forvaltes af nationale offentlige organer, det vil i sidste ende sige af stater.
Europe's first two direct broadcasting satellites, the German TV-SAT1 and the French TDF1, are identical technically, having been developed jointly by firms from both sides of the Rhine specializing in television and aerospace technology.
Noget tyder på, at der vil opstå en hård konkurrence mellem tv-satellitterne.
The competition between television satellites is likely to be tough.
De tidligere nævnte »hybrid-satellitter«, som er svagere og billigere, kan trods alt tilbyde lignende mu-
2 Eutelsat is the PTT organization which manages the European telecommunications satellite system.
Disse forøgede tekniske muligheder for at transmittere og denne internationalisering har allerede medført en ny konkurrencesituation og startet processen med en internationalisering af transmission og modtagelse af udsendelser.
The enhanced technical transmitting capacity and internationalization have already in troduced a new form of competition and have set off the process of internationalization both of broadcasting and reception of programmes.
Allerede i dag kan europæerne mod tage næsten 20 kanaler takket være »kommunikations-« eller »rundspredningssatellitter«, som ikke sender direkte til fjernsynsseerne, men til et teledistributionsselskab eller en forening, som så råder over det nødvendige modtagerudstyr og sørger for, at program merne sendes videre til deres abonnenter eller medlemmer, i de fleste tilfælde via et kabelnet. belnet.
Close on 20 channels are already be ing beamed at European TV sets by commmunication or distribution satellites which do not broadcast to viewers direct but through the intermediary of a television distributor or a community: these have the appropriate receiving equipment and in turn distribute the programmes to their members or subscribers, mostly via a cable network.
Kommunikationssatellitterne har betjent Vesteuropa siden begyndelsen at 1980'erne.
Communications satellites have been serving western Europe since the beginning of the 1980s.
De fleste af de eksisterende eller planlagte satellitter af denne type i verden sorterer under enten Eutelsat (en organisation, der samler de vesteuropæiske post- og telegrafvæsener eller Intelsat, der er en specialiseret organisation for samtlige ikke-kommunistiske lande i verden.
Throughout the world, most of the existing or projected satellites of this kind depend either on Eutelsat (the PTT arm of western Europe) or Intelsat, an organization serving the nonCommunist world as a whole.
Kombinationen af transmission via kommunikationssatellitter og distribution af programmer via kabler har allerede ydet et betydeligt bidrag til at gøre fjernsynskærmene hos indbyggerne i flere lande eller regioner inden for EF mere »europæiske« eller sågar internationale.
The combination of broadcasting by communications satellite and distribution of television programmes by cable has already been instrumental in giving the television screens in several countries or regions of the Community a more European and even international flavour.