natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I tidsrummet 1976-1986 bredte telefonen sig hastigt i Europa (se tabel 1) med Frankrig som største vækstområde, idet dækningsgraden der steg fra 16 apparater pr. hundrede indbyggere i 1976 til 42 apparater pr. hundrede indbyggere i 1986.
Over the period 1976-86 telephone penetration grew at an accelerated speed in Europe (Table 1), with France an outstanding example, showing an increase from 16 connections per 100 inhabitants in 1976 to 42 connections per 100 inhabitants in 1986.
Man glemmer let, at telefonen først for nylig er blevet et almindeligt forbrugsgode.
It is now easy to forget that the telephone only became a mass consumer item very recently.
Det er denne udbredelse af telefonen i en ny rolle side om side med den tilsvarende udvikling for fjernsynets vedkommende, som en dagligdags bekvemmelighed — der så fundamentalt har ændret kommunikationsgrundlaget i det europæiske samfund.
Together with the parallel spread of television it is this new role of the telephone, as an everyday item, which has modified fundamentally the communications base of Europe's society.
Denne revolution, der er gået stille for sig, har allerede placeret den europæiske økonomi på tærsklen til fremtidens informationssamfund.
This silent revolution has, unperceived by many, already brought the European economy to the threshold of the future information society.
Udviklingen i antallet af abonnentlinjer 1976-1986 for Frankrig, Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige
Development of penetration of main lines (1976-86) for France, Germany, Italy and the United Kingdom
Årlig vækstprocent
Italy United Kingdom jrowth rate (% per year
Frankrig Tyskland Italien Det Forenede Kongerige rige
Italy United Kingdom
Teleadministrationerne udvikler sig til at blive nogle af Fællesskabets største virksomheder og arbejdsgivere
The telecommunications administrations enter the ranks of the Community's largest enterprises and employers
Ovennævnte ændring i forbrugervanerne har betydet, at teleadministrationerne er trådt ind i rækken af Europas største virksomheder og arbejdsgivere (se tabel 2).
TABLE 2 Telecommunications administrations in the European Community Member States
Værdien af det net, der er etableret i Fællesskabet, kan anslås til henved 200 mia ecu. Herved bliver telekommunikationsnettet Fællesskabets største aktiv inden for informationsteknologien.
The General Directorate of P & T carries out the functions of the Ministry on a delegated basis in the posts and telecommunications sector.
Teleadministrationernes økonomiske ledelse og evne til af finansiere fornyelse og udbygning bliver hermed et af de vigtigste politiske anliggender inden for denne sektor i Europa.
The regional concessionary enterprises, Copenhagen Telephone Company, Jutland Telephone Company, Funen Telephone Company and the State enterprise South Jutland Telecom, are in charge of all regional communications activities, including customer contact, each within its own geographical area.
TABEL 2 Teleadministrationerne i EF's medlemsstater
Another Slate enterprise.
France Télécom har to hovedopgaver: — at stille net og tjenesteydelser til rådighed for landet som helhed
France Télécom has two principal areas of responsibility :
— visse anlægsopgaver, herunder opstilling af abonnentplaceret udstyr samt implementering af avancerede tjenester.
(ii) entrepreneurial activities, such as provision of customer premises equipment and advanced services.
I Forbundsrepublikken Tyskland ligger ansvaret for telekommunikation hos staten.
In the Federal Republic of Germany, telecommunications is a government responsibility.
Såvel myndigheds- som driftsopgaver varetages på grundlag af regeringens politiske målsætninger af forbundsministeren for post- og telekommunikation samt af Bundespost. som han har det øverste ansvar for.
Both regulatory and operational tasks are currently fulfilled in a uniform way by the Federal Minister of Posts and Telecommunications and by the Bundespost he manages, taking into account the aims of government policy.
Statsejet, men finansielt autonomt selskab (lov om OTE).
Publicly owned but financially autonomous (OTE statute).
Irland Telecom Eireann (statsejet selskab).
Telecom Eireann (State-owned company).
Driften varetages hovedsageligt af statsorganisationer under Ministeriet for Post og Telekommunikation og af datterselskaber under det statsejede holdingselskab IRI/STET.
Services are provided primarily by the State organizations in the Ministry of Posts and Telecommunications and by subsidiaries of the state-owned IRI/STET holding company.
De tre datterselskaber hedder SIP, Italcable og Telespazio.
The three subsidiaries are SIP, Italcable and Telespazio.
Disse tre selskaber udgør tilsammen de offentlige driftsselskaber.
Together these constitute the public operating companies.
Der er blevet forelagt et lovforslag om en institutionel omorganisering af sektoren.
A bill on the institutional reorganization of the sector has been proposed.
Spanien Telefonica (tidligere CTNE) er den største tjenesteleverandør.
It has the status of a private company; 31% of shares in Telefonica are directly held by the government and a further 15% are the property of government-owned institutions.
Portugal Det portugisiske PTT (CTT) er et offentligt selskab under ministeriets politiske myndighed.
The Portuguese PTT (CTT) is a public company under the political authority of the Ministry.
CTT varetager alle posttjenester og alle teletjenester, bortset fra følgende, som stilles til rådighed af to andre statskoncessionerede selskaber :
CTT provides all postal services and all telecommunications services apart from the following, which are provided under government concessions to two other carriers:
— Telefones de Lisboa e Porto (TLP) — et offentligt selskab — stiller telefoni til rådighed i Lissabon og porto.
(i) Telefones de Lisboa e Porto (TLP) — a public company — provides telephony in Lisbon and Oporto;
— Companhia Portuguesa Radio Marconi (CPRM) varetager de interkontinentale telefon- og telextjenester, international telegrafi, bortset fra Spanien, og de internationale forbindelser til nye tjenester såsom datanettet.
(ii) Companhia Portuguesa Radio Marconi (CPRM) provides intercontinental telephone and telex services; inter national telegraphy (apart from Spain); and intercontinental links for new services such as the data net work.
CTT og TLP har fælles bestyrelse, som udpeges af regeringen.
CTT and TLP share a board, nominated by the government.
Fjorten organisationer har koncession til at drive offentlig telefonvirksomhed (Public Telecommunications Operators — PTO'er) :
Fourteen organizations are licensed as public telecommunications operators (PTOs):
— British Telecommunications pic (BT), som er et selskab, der for 51 % vedkommende ejes af private og for 49 % vedkommende af staten.
(i) British Telecommunications pic (BT), which is a company with 51% private ownership, 49% government ownership;
Begge disse selskaber har autorisation til at drive faste net i hele landet. — Racal Vodafone
(Both these companies are licensed to run nationwide fixed networks.)
Kun celleopbyggede mobiltelefonsystemer
, only for mobile cellular radio telephone systems;
City of Kingston Upon Hull : et fast net, der kun omfatter et lokalt område ni kabelselskaber : Et fuldt udbud af teletjenester og kabel-tv inden for deres koncessionsområder.
(v) City of Kingston upon Hull: a fixed network only for its own area;
TABEL 3 EF-teleadministrationernes indtægter, investeringer og beskæftigelse
TABLE 3 Revenues, investment and employment of telecommunications administrations in the European Community
1986 Væksten i 1986 i forhold til 1985
1986 growth over 1985
Telefonapparater tilsluttet det offentlige net (i mio) Antal abonnentledninger (i mio) Teletjenesternes personale, i alt Indtægt fra telefontjenesten, i alt (i mia) Indtægt fra alle teletjenester, i alt (i mia) Samlet årlig bruttoinvestering i telekommunikation, eksklusive jord og bygninger (i mia) Årlig bruttoinvestering i telefoncentraludstyr (i mia) Telefonabonnentledninger pr. 100 indbyggere (% i gennemsnit) Telefonapparater (alle slags) pr. 100 indbyggere (% i gennemsnit)
Telephone sets connected to the public network (million) Number of main lines (million) Total staff in telecommunications services Total income from the telephone service (1 000 million ECU) Total income from all telecommunications services (1 000 million ECU) Total annual gross investment in telecommunications excluding land and buildings (1 000 million ECU) Annual gross investments in telephone switching equipment (1 000 million ECU) Telephone main lines per 100 inhabitants (average) Telephone stations (sets) of all kinds per 100 inhabitants (average)
Kilde: Den Internationale Teleunions Yearbook of Common Carrier Statistics (1988) og undersogclscr foretaget af EF-Kommissíonen.
Source: International Telecommunications Union Yearbook of common carrier statistics (1988) and CEC studies.
Antal telefonapparater tilsluttet det offentlige net (1 000)
No of telephone sets connected to the public network (1 000)
Indtægt fra alle teletjenester i alt (1 000)
Total staff in telecommunications services (1 000)
Personale i teletjenesterne i alt (1 000)
Total income from all telecommunications (million ECU)
Portugal Spanien Det Forenede Kongerige EF
Belgium Denmark France FR Germany Greece Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal Spain United Kingdom EEC
Kilde: Den Internationale Teleunions Yearbook of Common Carrier Statistics (1988) og undersogclscr foretaget af EF-Kommissionen. Referenceår: 1986.
Source: International Telecommunications Union Yearbook of common carrier statistics (1988) and CEC studies.
') Kilde: Luxconsult. 1985-lal.
Source: Statens Teletjenstc; figure for 1985.
gældende for denne sektor i alle medlemsstater, og som danner baggrunden for teleadministrationernes mandat, forretningsetik og virksomhedskultur.
The task of providing telephone services (and telex) to the whole national territory on reasonably equal conditions has deeply influenced the strict regulatory regimes under which the sector has traditionally operated in all Member States and the mandate, ethics and enterprise culture of the telecommunications administrations.
Den vægt, man har lagt på den offentlige servicefunktion, og som traditionelt er blevet fortolket som pligten til at levere generel telefondækning, har i de fleste europæiske lande (samt i verden i øvrigt) medført brede monopolordninger med hensyn til implementering af net, telefon- og telextjenester og opstilling af telefonapparater, idet ønsket var at sikre finansieringen af det almindelige net og af den generelle telefondækning. ning.
The emphasis on a public service goal mainly interpreted as general telephone coverage has led in all European countries (and worldwide) to an extended monopoly regime in the past for the provision of the network, telephone and telex service and telephone sets, with the aim of ensuring the financing of the general network and of telephone penetration.
I de fleste europæiske lande har man søgt at fremme telefondækningen gennem tilskud til apparatleje og tilslutninger ved hjælp af brugsbetingede afgifter.
In most European countries, rentals and connections are heavily subsidized by usagerelated charges (call charges), in order to encourage telephone penetration.
Således har man i alle europæiske lande benyttet indtægterne fra langdistanceforbindelserne til at sænke de lokale takster.
In all European countries, long-distance rates have served to subsidize local rates.
I visse europæiske lande modtager postvæsenet endog tilskud fra televæsenet.
In a number of European countries postal services are subsidized from telecommunications services.
Europa indhentede i løbet af 70'erne meget hurtigt andre landes forspring, men det må ikke glemmes, at der fortsat eksisterer store forskelle i den generelle telefondækning, både mellem de førende europæiske lande og de førende lande i den øvrige verden, og inden for Det Europæiske Fællesskab selv mellem de centrale regioner og randregionerne.
While the dominating fact during the 1970s has been the rapid catching up of Europe, there continue to persist substantial differences in general telephone service penetration, both between leading European countries and the world leaders in telephone penetration, but particularly so within the European Community between the central and peripheral regions.
I tabel 4 og figur 2 er der givet en sammenligning af dækningsgraden for telefon og telex i de forskellige EF-stater.
Table 4 and Figure 2 compare telephone and telex penetration for Community Member States.
TABEL 4 Telefon- og telexdækning i medlemsstaterne
TABLE 4 Telephone and telex penetration per Member State
Telefon abonnentledninger pr. 100 indbyggere
Telephone connections per 100 inhabitants
Telexabonnentledninger (i tusinder)
Telex subscriber lines (1000)
Telexabonnentledninger pr. 100 indbyggere
Telex subscriber lines per 100 inhabitants
Kilde: Den Internationale Teleunions Yearbook of Common Carrier Statistics (1988) og undersøgelser förelaget af EF-Kom missionen. Referenceår: 1986.
Source: International Telecommunications Union Yearbook of common carrier statistics (1988) and CEC studies.
Kilde: Den Internationale Teleunions årbog (seneste tal)
Source: ITU yearbook (1988). Reference year 1986.
Medens telefontilslutningernes vækstrate i de mere centralt placerede medlemsstater begyndte at falde sidst i 70'erne — med det resultat, at man nu søger flere og flere vækstmuligheder på andre områder end telefontjenesten — er den vigtigste opgave for en række randregioner i Fællesskabet fortsat at varetage den offentlige servicefunktion, dvs. at give det offentlige telefonnet en større udbredelse.
Therefore, while Member States near the geographical centre of the Community have begun since the end of the 1970s to experience declining growth rates in telephone con nections — with the result that they are searching more and more for new growth opportunities in fields other than telephone services — the public-service goal of providing broad public telephone coverage remains a preponderant concern for a number of peripheral Member States in the Community.
Det kan ikke undgås, at dette fører til forskellige strategier hos de enkelte teleadministrationer, og dette må tages i betragtning i forbindelse med udarbejdelsen af en politik på EF-plan.
This leads to an inherent divergence of telecommunications administrations' strategies which must be taken into account in policy formulation at the European level.
Med hensyn til teleterminalindustrien i Fællesskabet er dennes opbygning stærkt præget af det tætte samarbejde, der i nettenes udbygningsperiode udviklede sig i de fleste europæiske lande mellem nationale teleadministrationer og en række nationale leverandører, der specialiserede sig i de særlige forhold inden for den nationale netteknologi.
As regards the telecommunications equipment industry in the Community, its structure was deeply marked by the period of close cooperation which developed during the rapid build-up of the network in most European countries between the national telecommuni cations administrations and a small number of national suppliers, specializing in the particularities of national network technology.
Teleadministrationerne i Europa har traditionelt foretaget langt de største indkøb af teleudstyr, idet de tegner sig for mere end 70% af samtlige køb.
The telecommunications administrations in Europe have been traditionally by far the largest buyers of telecommunications equipment, with a share of more than 70% of total purchases.
Det naturlige samarbejde, der opstod i nettenes udbygningsperiode mellem landets teleadministrationer og leverandører, ofte fordi der skulle tages hensyn til de nationale nets særlige teknologi og standarder, har tilskyndet regeringerne til i endnu højere grad at lukke de nationale markeder af, idet man ønskede at anvende den nationalt orienterede telesektor som udgangspunkt for en nationalt orienteret industripolitik.
The natural cooperation developed during network build-up between the national telecommunications administrations and suppliers, often for reasons of specific national network technology and standards, has encouraged governments further to re inforce the closing of national markets by using the nationally focused closed-off tele communications sector as the starting point for nationally oriented industrial policies.
TABEL 5 De nationale markeders størrelse i forhold til verdensmarkedet
Size of national markets relative to world markets
% af hele verden
% of world total
Det Forenede Kongerige
Community total
Kilde: Skon pá grundlag af Arthur D. Little og TIR.
Source: Estimates based on Arthur D. Little and TIR.
Selv om EF's konkurrenceevne i telesektoren har vist sig at være god, kan man ikke se bort fra, at den europæiske telekommunikationsindustri stadig er uhyre opsplittet.
Although Europe has demonstrated a high degree of compctitivity in the telecommunications sector, the fact remains that the European tele communications industry is extremely fragmented.
Skonncne over de enkelte landes andel af verdensmarkedet skifter fra kilde til kilde, men ser man på en række forskellige kilder, fremstar der et billede, som viser, at intet enkelt medlemslands marked udgor mere end ca. 6%, mens det amerikanske marked repræsenterer over 35% og det japanske ca. 11%.
Estimates for the percentage of the global market for each country vary according to different sources and depending on the exchange rate basis used for comparisons, but the picture that emerges from looking at a range of sources is that no individual Member State's market represents more than about 6% while the US market represents more than 35% and the Japanese about 11 %.
Som helhed står EF's marked dog for omkring 20% af verdensmarkedet.
The European market as a whole, however, accounts for about 20% of the global market.
Et resultat af den periode, hvor der skete en hurtig opbygning af telefonnettet, er således, at Europa står med en opsplittet og nationalt orienteret industristruktur for telekommunikation, hvori de enkelte hjemmemarkeder i stort omfang er et lukket land for andre medlemsstater, og hvor den nationale industri koncentrerer sig om behovene fra landets eget net.
Europe has thus inherited from the period of accelerated build-up of the telephone net works a fragmented nationally focused telecommunications industrial structure, with national markets largely closed to other Member States and with national industry focused on national network requirements.
Status ved 70'ernes slutning: Almindelig telefondækning er en realitet, men telekommunikationen er opsplittet nationalt — omkostningerne ved europæisk splittelse
The balance at the end of the 1970s: general telephone coverage achieved but telecommunications nationally fragmented — the cost of 'non-Europe'
Hvis man gør status efter den hurtige udbygning af telefondækningen i Det Europæiske Fællesskab i løbet af 70'erne, opnår man således et blandet resultat.
The balance sheet of the rapid build-up of telephone penetration in the European Com munity during the 1970s is thus mixed.
På den ene side blev telefonen en dagligdags facilitet for forbrugerne, og telefonnettene, som var af høj kvalitet, var optimerede for telefontrafikken og planlagt i henhold til national teknologi, der kun langsomt ændrede sig i tidens løb.
On the one hand, the telephone became an everyday tool for the consumer, with high quality networks optimized for telephone provision and planned according to national technologies which only changed slowly over time.
Adgangen til telefon blev så udbredt, at Europa stod på tærsklen til informationsalderen.
Achieving general telephone avail ability brought Europe to the threshold of the information age.
På den anden side må det imidlertid påpeges, at disse systemer i vid udstrækning var udviklet med et strengt nationalt sigte.
But on the other hand, these systems had developed largely with a purely national focus.
I løbet af det sidste tiår, hvor der er sket en stor udbygning af telefonnettet, har regeringernes og teleadministrationernes holdning med hensyn til den fremtidige strategi for telesektoren været under stærk indflydelse af den forretningsetik og den målsætning, der har ligget til grund for den generelle etablering af en offentlig national telefontjeneste, idet denne med 85-90% af indtjeningen fra telekommunikation har udgjort så langt den vigtigste faktor i forbindelse med indtjeningsovervejelserne.
During the rapid growth of telephone penetration over the last decade, governments and telecommunications administrations had come to be deeply influenced, with regard to their strategic vision for the telecommunications sector, by the ethics and the goal of general provision of national public telephone services — with 85 to 90% of telecom munications revenues, by far the main influence in revenue considerations.
Den vigtigste opgave har været den økonomiske forvaltning af en omfattende national investering i nettene, som var præget af en teknologi, der kun udviklede sig langsomt, og som derfor havde tilsvarende lange afskrivningsperioder, på 20 år eller mere.
The main concern was the economical management of a huge national network investment, characterized by a slowly moving technology and correspondingly long de preciation periods of 20 years and more.
Der var kun blevet oprettet løst organiserede internationale koordineringsordninger inden for Den Europæiske Konference af Post og Teleadministrationer (CEPT) og Den Internationale Teleunion (ITU).
Only loose international coordination mechanisms in the framework of the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (CEPT) and the Inter national Telecommunications Union (ITU) had been established.
Sektorens opbygning har været præget af, at det kun tilsigtedes at levere et meget begrænset antal standardtjenester og standardtyper af terminaludstyr, og dette er for det meste sket under strenge monopolordninger og hovedsageligt på nationalt grundlag.
The organization of the sector was shaped by the aim of providing a very limited number of standard services and types of terminal equipment, mostly under strict monopoly regimes and mainly on a national basis.
Hele denne hastigt voksende sektor var således unddraget markedskræfternes regulerende indflydelse ved at monopolbegrebet på det nationale marked blev fortolket meget vidt, og yderligere på Fællesskabets marked ved at medlemsstaterne i realiteten spærrede sig inde.
The whole, rapidly growing sector was thus withdrawn from the operation of market forces and its self-regulating influence — in the
Som det vil fremgå af det følgende, gik EF-Kommissionens bestræbelser i 70'erne ud på at lukke op for telekommunikationsmarkederne, specielt det offentliges indkøb og markedet for udstyr, men dette arbejde forblev resultatløst indtil udløbet af tiåret, hovedsageligt fordi den fremherskende opfattelse i medlemsstaterne var, at de allerede eksisterende strukturer ville være tilstrækkelige til at tilgodese den offentlige servicefunktion. tion.
As will be seen later, the efforts of the Commission of the European Communities throughout the 1970s to open the telecommunications markets, in particular procurement and equipment markets, were unsuccessful up to the end of the decade — mainly because the prevailing opinion in the Member States was that the existing structures would be sufficient to attain public service goals.
Den pris, der umiddelbart måtte betales for europæisk splittelse i denne periode, bestod i dyre telefoner samt i en forsinket og ikke harmoniseret indførelse af nye tjenester.
The immediate costs of'non-Europe' during this period were higher prices for telephone introduction than could otherwise have been achieved, and delayed and non-harmonized introduction of new services.