natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På den enkelte skoles niveau ar der både et forældreråd og en skolekonference.
At school level there are both a parents' council and a school conference.
Forældrerådet ("Elternbeirat ") (28) består af to forældrerepræsentanter for hver klasse.
The parents' council ('Elternbeirat') [28] consists of two parents' representatives from each class.
Dets funktionsområde består i at fremme en god kontakt med skolen og tilvejebringe en tovejskommunikation for informationsformidling mellem skolen og forældrekredsen som helhed. Det er dog skolekonferencen ( 'Schulkonferenz"), der er samlingspunktet for samarbejdet mellem lærere, forældre og elever (29).
Its functions are to stimulate good relations with the school and to provide a two-way channel of information between the school conference ('Schulkonferenz') which is the focus for co-operation between teachers, parents and pupils [29].
Skolens leder fører for sædet, og næstformanden er forældrerådets formand.
The school principal is chairman, and the deputy chairman is the chairman of the parents' council.
Der er yder ligere fem klasserepræsentanter og enten fem forældrerepræsentanter eller, i skoler med klassetrin fra 7. klasse og opefter, to forældrerepræsentanter og tre elevrepræsentanter.
There are five further teacher representatives and either five parents or, in schools with class 7 upwards, two parents and three pupils representatives.
Skolekonferencen kan drøfte det daglige skolearbejde, klasse prøverne, hjemmearbejde, gennemførelse af ministerielle be kendtgørelser, skolens undervisningsudstyr, disciplinen og an dre spørgsmål.
The school conference can discuss the daily routine of the school, class tests, homework, implementation of ministerial orders, school equipment, educational experiments, discipline and other matters.
Skolekonferencen har en vigtig beslutningstagende rolle, idet ministeriet i tilfælde af konflikt eller tvivlsspørgsmål dog altid vil have den endelige afgørelse.
The school conference has an important decision-making role, though in cases of conflict or dispute the Ministry will always have the last word.
På distriktsniveau findes der et forældreråd og et skoleråd, der begge behandler sager,der hører under distriktsmyndigheden, især rådgivning vedrørende skolebygninger og sportsanlæg.
At district level there is a parents' council and a schools' council, each dealing with district-authority issues, especially advising on school building and sports facilities.
På delstatsniveau er der også et indflydelsesrigt forældreråd.
At provincial level there is also a very influential parents' council.
Det har 32 medlemmer og vælges af forældrerepræsentanter ved de pågældende skoler i hver af delstatens fire skoledistrikter.
It has 32 members and is elected by the parent representatives of relevant schools in each of the four areas of the province.
Dette organ rådgiver ministeriet i skolespørgsmål, især læseplansanliggender og godkendelse af lærebøger.
This body advises the Ministry on educational questions, especially curricular matters and the approval of text books.
Det kan også tage initiativ til en drøftelse med ministeriet, og det skal informeres grundigt af ministeriet om alle væsentlige pædagogiske spørgsmål, herunder alle ændringer af undervisningsbestemmelserne, inden disse træder i kraft.
It can also initiate discussion with the Ministry and it must be fully informed by the Ministry on all important educational matters, including any changes in educational
Der findes også et fælles undervisningsråd for delstaten ("Landschulbeirat").
There is also a joint council, the State Educational Council ('Landesschulbeirat') [30] .
Dets med lemmer vælges ikke, men udpegeà, og det bestar af repræsentanter for forældre, lærere, de erhvervsrettede skolers personale, elever på de ældste klassetrin, handelskammeret, arbejdsgiverforeninger, fagforeninger og kirkesamfund, og det har udtale ret vedrørende alle spørgsmål af fundamental betydning for delstatens undervisningsvæsen.
This body is appointed (not elected) and its membership includes representatives of parents, teachers, vocational school staff, senior pupils, the Chamber of Commerce, employers' organizations, trade unions and churches, and it advises on all matters of fundamental importance to provincial education.
Skønt de tre ovenfor beskrevne systemer illustrerer, hvorledes ordningerne for medindflydelse i Forbundsrepublikken med hensyn til detaljer kan være forskellig fra den ene delstat til den anden, er der lighedspunkter i den forstand, at alle delstater ne tager spørgsmålet om forældreindflydelse alvorligt, og alle delstaterne har lovfæstede systemer med råd på forskellige ni veauer af undervisningspyramiden.
Although the three systems described above illustrate how participation in Germany may vary from one province to another in detail, there is similarity in the sense that all provinces take the question of parental involvement seriously and all provinces have legally-determined systems of councils at different levels in the educational pyramid.
Ikke alene sikrer denne legalistiske holdning både forældrenes og andre samfundsgruppers rettigheder, men den er en integrerende del af den tyske ind stilling til bureaukrati; nemlig at befolkningen har ret til at føre kontrol med offentligtansattes virke og selv deltage deri.
Not only does this legalistic approach safeguard the rights of parents, as well as of other groups of citizens, but it is an integral part of the German approach to bureaucracy that the public has the right to check upon and be involved with public servants in their functions.
Som den yderste konsekvens af denne logik er der er et foræl dreråd på forbundsniveau, nemlig "Bundeselternrat". Dette or gan nyder stor anseelse, men det har ikke hjemmel i lovgivningen.
Completing this logic, there is a parents' council at federal level, the 'Bundeselternrat'.
Det består af repræsentanter for delstaternes forældre råd eller, hvis der ikke findes et enkelt forældreorgan på del statsniveau (således som det er tilfældet i Nordrhein-Westfalen og Bayern),af repræsentanter for forældreforeningerne ved de for skellige skoletyper. "Bundeselternrat" har ingen beføjelser.
It consists of represent atives of the parents' councils of the provinces or, if there is no single parents' body at provincial level (as in Norht-Rhine Westphalia and Bavaria) of representatives of the parents' associations of the various types of school.
Det kan kun afgive udtalelser og henstillinger, der formentlig som regel bliver gjort til genstand for yderligere drøftelser eller ført ud i livet i de forskellige delstater gennem dets medlemmer.
It can only express opinions and make recommendations which would presumably be discussed further or put into effect in the individual provinces through its members.
Foruden at holde plenarmøder deltager medlemmerne også hver for sig i udvalg, der repræsenterer forskellige un dervisningsmæssige interesser.
As well as holding plenary sessions it divides into committees representing various educational interests.
Disse udvalg foretager en udførlig behandling af hensigtsmæssige emner.
These committees study appropriate themes in depth.
Deres møder og seminarer afholdes på forskellige steder i Forbundsrepublikken.
Their meetings and seminars are held at different places in the Federal Republic.
Det indviklede system med forskellige råd, der blev indført i kraft af loven af 30. juli 1973 (31) og "decreti delegati" af maj 1974 (32),var en følge af studenterurolighederne i slutningen af 1960'erne og det pres, som blev udøvet af forskellige grupper for at få større medindflydelse i statslige foretagender i almindelighed, men især inden for
The elaborate system of councils introduced by the law of 30th July 1973 [31] and the 'decreti delegati' of May 1974 [32] resulted from the student riots of the late 1960's and pressure from various groups for greater participation in state enterprises generally, but especially in education which was considered to be too centralised and inflexible.
Ligesom i Frankrig håbede nogle, at rådene, især på den enkelte skoles niveau, ville holde sig uden for partipolitik eller endog give beskyttelse mod disse spændinger, men de høje tal for deltagelse i de første valg synes i nogen grad at have været et resultat af politisk interesse.
to some degree seems to have reflected political interest.
Interessen blev skærpet på grund af, at nogle lærere nærede bekymring for, at deres autonomi ville blive udhulet, eller at de ville få påtvunget ændringer i undervisningsplanen, samt at man samtidig i andre kredse håbede,at dette faktisk ville ske. Da det viste sig, at der ikke var flertal i rådene for så vidtgående ændringer, som det var blevet stillet i udsigt, faldt tallene for valgdeltagelsen, og nogle iattagere talte om fiasko.
Anxiety by some teachers that their autonomy might be eroded or that curricular changes might be forced upon them, and hopes in other quarters that these developments migth indeed occur, sharpened interest.
Disse holdninger kan skyldes, at virkeligheden ikke svarede til for ventningerne, der var spændt for højt, og dersom man i Italien havde indført medindflydelse i skolerne med lige så lidt postyr, som det eksempelvis var tilfældet med det skotske skoleråd, der blev indført samme år, er det muligt, at skuffelsen havde været mindre.
Attitudes may reflect the gap between reality and expectations, and had Italian participation in schools been introduced with the lack of publicity which accompanied, for instance, Scottish school councils in the same year, it is possible that the sense of disappointment might have been less.
Det er også sandsynligt, at de italienske råd gjorde et stærkere indtryk på befolkningens holdninger vedrørende undervisningsvæsenet, end det var tilfældet med den mere flegmatiske skotske befolkning, men der er så mange forskelle med hensyn til opbygningen og den kulturelle baggrund, at en reel sammenligning ikke er mulig.
It is also probable that Italian councils have had more effect on public attitudes about education than have their vapid Scottish counterparts, but there are so many differences in structure, and cultural assumptions that valid comparison is not possible.
Et slående træk ved den italienske fremgangsmåde var den indviklede struktur, en pyramide af råd oven på råd fra klasseværelse til landsplan.
A striking features of the Italian approach was the intricacy of structure, a pyramid of councils built upon councils from classroom to national levels.
Selve systemets kompleksitet synes at indebære en grad af decentralisering af undervisningssystemets be slutningsproces, som måske aldrig havde været hensigten. I vor beskrivelse af ordningerne kan vi begynde med forældreforsamlinger på klasseniveau.
The very complexity of the system seemed to imply a degree of decentralisation of educational decision-making which was, perhaps, never intended, In describing the arrangements we may start with parents' assemblies at class level.
De kan betragtes som pyramidens fundament, men paragraf 45 i præsidentdekretet af 1973 (34) tillod kun, men krævede ikke klasseforsamlinger for forældrene, man hvis de fandtes, kunne de holde møde i skolen under bestemte omstændigheder, hvilket bl. a. omfattede, at forældrerådet skulle forevise sine vedtægter for skolerådet og tillade både klasselæreren og skolelederen at være til stede og at ta ge ordet.
These may be regarded as the base of the pyramid but article 45 of the presidential decree of 1974 [34] merely allowed but did not require class assemblies for parents, but if they existed they could meet in the school in prescribed circumstances which included showing its constitution to the school council and allowing both the class teacher and the school director to attend and to speak.
Både formanden og sekretæren for disse råd er forældre.
Both the chairman and the secretary of such council are parents.
På en måde kan man betragte denne bestemmelse vedrørende klasseforældreråd som en reorganisation i stedet for en nyskabelse, eftersom et ministerielt cirkulære i 1970 (35) allerede havde tilladt sådanne forsamlinger.
In a sense this provision for class parent assemblies could be seen as reorganization rather than innovation since a Ministerial Circular in 1970 [35] had already permitted such gatherings.
Det næste niveau er klasserådet.
The next level is the class council.
For mellemskolens vedkommende (11-14 år) er dette et råd for hver klasse, der er sammensat af alle lærere, som underviser i den pågældende klasse, fire valg te repræsentanter for klassens forældre og som formand skolelederen eller hans stedfortræder.
For the middle school (11-14 years) this is a council for each class composed of all the teachers who teach that class, four elected representatives of the parents of the class and, as chairman, the head teacher or whoever is deputed by him.
Medlemmerne vælges for gt år ad gangen, og der afholdes et møde hver måned.
Members are elected annually and meetings occur monthly.
I primærskolerne (indtil 11 års alderen) er strukturen dog lidt anderledes, idet der er et råd for en "undervisningskreds" ("circolo didattico11),
(Secondary schools in clude pupil representatives also, but being beyond the compulsory school period they are outside the scope of this report.)
Hvis der er under 500 elever på skolen, består skolerådet af 6 lærerrepræsentanter, 1 repræsentant for det ikke-pædagogiske personale, 6 forældrerepræsentanter og skolens lefler; hvis der er over 500 elever, er de til svarende tal henholdsvis 8, 2, 8 og 1.
If there are fewer than 500 pupils the school council has 6 teacher representatives, 1 nonteaching staff representative, 6 parental representatives and the head teacher; if there are more than 500 pupils the numbers of members are 8, 2, 8 and 1 respectively.
Lærerpersonalet har så ledes stemmeflerhed i forhold til forældrene.
Thus the teaching staff have a voting majority over parents.
Formanden er en af forældrerepræsentanterne. Der afholdes valg hver tredje år.
The chairman is one of the parental representatives.
Et forretningsudvalg koordinerer imidlertid skolerådets arbejde.
However an executive committee coordinates the school council's work.
1 lærer, 1 repræsentant for det ikke-pædagogiske personale og 2 forældre, og det udarbejder dagsordenen for skolerådets møder. der.
It consists of headteacher as chairman, exofficio, 1 teacher, 1 nonteaching member of staff and 2 parents and it draws up the school council agenda.
Skolerådet har begrænsede beføjelser med hensyn til afsættelse af skolens indtægter til administrative og undervisningsmæssige formål, herunder undervisningsudstyr; det kan tilpasse skolekalenderen til lokale forhold og kan træffe afgørelser med hen syn til aktiviteter uden for undervisningstiden.
The school council has limited powers in regard to allocation of income for administrative and educational purposes including equipment; it can adapt the school calendar to local require ments and can make decisions in regard to extracurricular activities.
Det har også ret til at udtale sig om skolens fremskridt, og ved slutningen af skoleåret sender det en indberetning til det pågældende provinsundervisningsråd.
It also has the right to express opinions about the school's progress and at the end of the school year it sends a report to the provincial education council.
Højere oppe i pyramiden er der 759 distriktsråd, hvis medlemmer vælges hvert tredje år.
Moving up the pyramid, there are 759 district councils, elections happening every 3 years.
Skønt der kan være lettere variationer i antallet af medlemmer afhængig af distriktets størrelse, er der i almindelighed 4 skoleledere, 6 lærerrepræsentanter, 7 elevrepræsentanter, 7 forældrerepræsentanter og 2 repræsentanter for det ikke-pædagogiske personale, 7 eller 11 repræsentanter for kommunerne, 3 repræsentanter for provinsforvaltningen, 5 fagforeningsrepræsentanter og en r^-kke repræsentanter for er hvervslivet og repræsentanter for lokalsamfundet i øvrigt.
Although there are slight variations in the numbers of members according to the size of the district, generally there are 4 headteachers, 6 teach ers, 7 students, 7 parents and 2 nonteaching staff, 7 or 11 commune members, 3 from the provincial administration, 5 trade unionists and a variety of commercial and other community representatives.
Repræsentanterne for eleverne og for det ikke-pædagogiske personale er blevet tilføjet i henhold til en senere lovgivning, der blev vedtaget i 1975.
The student members and nonteaching staff were added by subsequent legislation in 19 75.
På det følgende niveau er der 95 provinsråd, der holder møde hver tredje måned, og hvis medlemmer er fordelt på nogenlunde samme måde, som det er tilfældet med distriktsrådene.
At the next layer are 95 provincial councils, meeting every 3 months, with a similar spread of membership to that of the district councils.
Medens distriktsrådene i .teorien har vigtige planlægningsbeføjelser, er provinsrådene af en mere rådgivende karakter, omend de i nogle tilfælde fastlægger "kriterier" eller den generelle politik for skolernes støttetjenester.
While the district councils have, in theory, important planning powers, the provincial councils are more advisory, though in some cases establishing 'criteria' or broad policies on school support services.
Endelig er der det landsdækkende undervisningsråd ("Consiglio Nazionale delle Publica Istuzione"), der har undervisningsministeren som formand, og hvis medlemmer vælges hvert femte år, · men måske bør det ikke betegnes som et instrument for medindflydelse i skolens styrelse, eftersom det ikke er i besiddelse af besluttende myndighed, og hverken forældre eller elever tælles blandt dets medlemmer.
Finally, the national council for education ('Consiglio Na zionale della Pubblica Istruzione'), chaired by the" Minister of Education, is elected every 5 years but perhaps it should not be described as an instrument of participatory management since it has no decision-making powers and neither parents nor students are among its membership.
Et af tegnene på den herskende utilfredshed med dette indviklede system, som omtales af Pridham (37) , er den faldende valgdeltagelsesprocent ved valgene til disse råd.
One of the signs of disatisfaction about this elaborate system mentioned by Pridham [37] is the declining rate of voting at elections.
Der kan opstilles følgende tabel herover:
This may be tabulated as follows :
% af mellemskolelærere, der del- 90,0% 70,9% tog i valget
% elementary school teach ers voting % middle school teachers voting % secondary school teach ers voting
% af forældre ved primærskoler, 77,6% der deltog i valget
1975 1976 1979 elections elections class council elections
% af forældre ved sekundærsko- 1er, der deltog i valget
% elementary school parents voting % middle school parents voting % secondary school parents voting
Hun bemærker ogsåj at der var stor forskel på de enkelte områder, og omtaler, at en elevdemonstration i 1979 opfordrede til, at den demokratiske medindflydelsesproces skulle gøres me re meningsfuld.
She also notes that there was much variation between areas and mentions that a student demonstration in 19 79 called for democratic participation to be more meaningful.
Hun understreger dog, at der er sket store frem skridt med hensyn til at mindske den gensidige mistillid mellem forældre og lærere, og at forældrene nu er mere velinformerede med hensyn til undervisningen.
However she points out that much has been achieved in reducing.mutual mistrust between parents and teachers and that parents have become better informed about education.
Ryan (38) henleder opmærksom heden på systemets kolossale omfang og påpeger, at selv om de oprindelige forventninger ikke er blevet opfyldt, står det. der er blevet opnået, i stærk kontrast til det, der tidligere gik for sig, og at et stort antal mennesker, både forældre og lærere, nu både tænker og taler om børns harmoniske udvikling ("educazione") som en fælles opgave for hjem og skole i ste det for blot at betragte skolerne som formidlere af "istruzione".
Ryan [38] draws attention to the sheer scale of the operation and points out that even if original expectations were not fulfilled, what has been established provides a contrast with what went on before and that large numbers of people, both parents and teachers, now think and talk about all-round development of children ('educazione') as a joint homeschool process rather than merely regarding schools as providers of 'istruzione'.
Der synes i stigende grad at blive stillet det krav til skoler ne, at de skal "udvikle barnets dømmekraft snarere end dets kundskaber" (39).
The pressure on schools to "educate into judgement rather than knowledge" [ 39] seems to be emerging.
Man må foretage en sondring mellem primær- og sekundærskoler, når man skal se på spørgsmålet om medindflydelse på skolens styrelse i Luxembourg.
A distinction must be made between primary and secondary schools in regard to participation in the management of Luxembourg schools.
Alle sekundærskoler ("Lycée") skal have et "conseil d'éducation" i henhold til en lov af 10. maj 1968, hvis enkeltheder er blevet nærmere fortolket i storhertugelige forordninger af 1973 (40).
Each secondary school ('lycée') must have a 'conseil d'éducation' by a law of 10th May 1968, details of which are amplified in Grand Ducal Regulations of 1973 [40] .
Samme bestemmelse finder nu anvendelse på erhvervsrettede skoler, men der skal udstedes detaljerede storhertugelige forordninger, inden den kan føres ud i livet.
The same concept now applies to secondary technical schools, but implementation awaits detailed Grand Ducal Regulations.
I modsætning hertil findes der ikke sådanne råd ved primærskoler.
Primary schools, by contrast, do not have such councils.
Administrationen af primærskolerne er henlagt til de 20 kommuner, der hver har en borgmester som øverste myndighed.
Primary schools are controlled by the local administration ('administrations communales'), each led by a burgomaster.
I henhold til en lov af 1912 kræves det, at hver kommune skal have en "commission scolaire", blandt hvis medlemmer der skal være 3 lægepersoner, hvoraf én skal være en fader og en én moder til børn, der på det pågældende tidspunkt er indskrevet i primærskoler i den pågældende kommune.
A law of 1912 requires that each commune should have a 'commission scolaire' among whose members there must be 3 lay persons, one of whom must be a father and one a mother of children currently attending primary schools in the relevant commune.
Disse forældre bliver udnævnt ad politisk vej.
Those parents are politically nominated.
Lærere og elever er inddraget i " lycée'-rådene, men ikke i kom munernes "commissionsscolaires" idet det dog er tilladt, at én lærer deltager i møderne uden stemmeret.
Teachers and pupils are represented in the 'lycée' councils but not on the 'commissions scolaires' of the communes, though one teacher is permitted to attend meetings but not to vote.
Formanden for under visningsrådet ved "lycée"-skolen er skolens leder, der er med lem i kraft af sit embede.
The .education council of the 'lycée' is chaired by the school principal who is member ex officio.
De andre medlemmer består af fire lærerrepræsentanter, to forældrerepræsentanter og to elevrepræsentanter.
In addition to the principal, the education council comprises four teacher represent atives , two parents and two pupils.
Kombinationen af skolelederen og 4 lærere sikrer, at skolens personale har stemmeflerhed.
The combination of the principal and four teachers ensures that the staff is in the majority.
Viceskoleinspektøren (eller hvis der ikke forefindes en sådan, den lærer, der har størst anciennitet) kan indtage skolelederens plads, hvis denne ikke er i stand til at overvære et møde.
most senior teacher) may replace the principal if the latter is unable to attend a meeting.
Lærer, forældre- og elevrepræsentanter kan vælges ved valg, der afholdes i oktober, og de sidder i 2 år og kan genopstilles ved næste valg.
Teacher, parent and pupil representatives are elected in polls held in October and they hold office for 2 years and are eligible for re-election.
Nære slægtninge af skolelederen og dennes stedfortræder kan efter loven ikke være medlemmer af rådet.
Close relatives of the principal and his deputy are-barred from membership.