natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fordelingen efter nationalitet viser til forskel fra Frankrig, at det overvejende er et samfund be stående af tyrkere (33,9% af samtlige udlændinge) og i mindre udstrækning jugoslaver (13,5%).
But the problem of principle is modulated by the legal and constitutional guarantees governing exercise of the franchise.
Der er færre statsborgere fra medlemsstaterne.
These undoubtedly hold the key to a political approach to the problems.
Italienerne udgør kun 12,9% af udlændingene, grækerne 6,4%, spanierne 3,7% samt portugiserne og nederlænderne 2,3% hver.
We must therefore look carefully at the legal and political considerations influencing any develop ments in this field.
I modsætning til Frankrig og Forbundsrepublikken Tyskland er statsborgere fra medlemsstaterne i stort flertal, idet de udgør to tredjedele af denne befolkning.
Politically the situation in the Grand-Duchy is very delicate, since any extension of the electorate would tend to alter the traditional political balance.
I modsætning til Frankrig får Fællesskabets udvidelse ikke nogen større indflydelse på antallet af borgere fra andre medlemsstater.
There is no doubt that in Luxembourg, more than any where else, demography has a decisive bearing on the political and legal approach to the problem.
Ydermere hidrører disse udlændinge næsten alle fra andre medlemsstater (92,7%).
Foreign residents in the Member States of the Community
Udlændinge bosiddende i EF-landene
Total foreign population
Udenlandske indbyggere i alt
Community nationals
% af udenlandske indbyggere i EF
% of Community's foreign population
% af den samlede befolkning
% of foreign population
% af den samlede befolkning
% of total population
% af den samlede befolkning
Number (χ 1 000)
% af det samlede antal udlændinge
Number (χ 1 000)
1 % af den
Foreign population (χ 1 000)
Syd-Øst Zeeland
South-East Zeeland
Udlændinge
Foreign residents
Regioner i % af det samlede
% of total population
Samlet indbyggertal lait lait lait i % af det samlede indbyggertal i % af det samlede indbyggertal indbyggertal
% of total population
(i % af det saml. indbyggertal)
Provence-Alpes-Côte d'Azur of which Alpes-Maritimes Bouches-du- Rhône (a) Metropolitan France (b) Regions 1 to 6 (c) % of total population (d) 16 other regions (e) % of total population
Kilde: L'INSEE - Almindelig folketælling i 1982.
Source: INSEE — 1982 Census.
Befolkningens sammensætning (5% adspurgte).
5% survey following structure of population as a whole.
Frankrig - Fordeling efter nationalitet i de sterre byer (1975)
France — Breakdown of nationalities in large towns and cities (1975)'
Samlet i % af det samlede indbyggertal
% of total population
Antal spaniere, portugisere og italienere i % af det samlede indbyggertal
% of total population
Almindelig folketælling i 1975.
Source: INSEE 1975 Census.
3 442 415 udlændinge ifølge folketællingen i 1975 sammenholdt med 3 680 100 i 1982. Forskellen skyldes især en stigning på 178 965 i antallet af udlændinge registreret i Paris-området.
11975 Census: Total foreign population 3 442 415, compared with a total population of 3 680 100 in 1982, the difference being largely attributable to a 178 965 increase in the Paris region.
2) Disse tre nationaliteter udgør 91% af andre EF-statsborgere med bopæl i Frankrig.
2 These three nationalities account for 91 % of non-French Community nationals.
Frankrig - Udenlandske indbyggere i Paris i 1982
France — Foreign population of Paris in 1982
Indbyggertal
Popu ation
Heraf udlændinge
Foreign residents
Arrondissement dissement i % af indbyggerne i %af udlændingene lait lait
% of foreign population
Antal i % af det samlede indbyggertal
% of the total population
INSEE - Almindelig folketælling i 1982.
Source: INSEE 1982 Census.
Forbundsrepublikken Tyskland - Udlændingenes fordeling på regioner (1983)
Germany — Distribution of the foreign population by region (1983)
I % af det samlede indbyggertal
% of total population
Udenlandske indbyggere (i 1 000)
Foreign population (χ 1 000)
Forbundsrepublikken Tyskland — Udlændingenes fordeling på de større byer (Kreisfreien Städten) (1983)
Germany - Distribution of foreign population in major towns and cities (Kreisfreien Städte) - (1983)
Indbyggertal
Population
Udlændinge
Foreign population
Udlændinge i % af det samlede indbyggertal
As % of total population
Samlet indbyggertal
Total population
Indfødte
German
Forbundsrepublikken Tyskland - Befolkningen i byer med mere end 250 000 indbyggere (1983)
Germany - Population of cities with over 250 000 inhabitants (1983)
Udlændinge ¡ % af det samlede
As % of total population
Byer
Towns + cities
Samlet indbyggertal (i 1 000) indbyggertal i %')
Total population (χ 1 000)
Spanien, Italien, Grækenland og andre i nævnte rækkefølge. De nationaliteter, der kun er meget svagt repræsenteret, er ikke medregnet.
1Spain, Italy, Greece e! al, according to the size of the population in the area; nationalities which are thinly represented are not included in the figures.
Belgien — Fordeling på nationaliteter af udenlandske indbyggere
Belgium — Distribution of foreign residents
Hele landet
Total
1 % af gruppen
% of group
I % af gruppen
% of group
I % af det samlede antal udlændinge
% of all foreign residents
I % af det samlede antal udlændinge
'ι, of all foreign residents
I alt fra tredjelande
Total non-Community
I % af det samlede indbyggertal
As % of total population
I % af det samlede antal udlændinge
% population
I %af befolkningen
% of foreign residents (EEC + rest of world)
I %af udlændingene
% of foreign residents (EEC)
Jugoslaver Andre tredjelande
Yugoslav Other non-member countries
EF-statsborgere uden stemmeret i bopælslandet (i 1 000)
Community nationals disenfranchised in country of residence
Luxembourg Portugal Det forenede Kongerige
Right to vote in country of residence
Ill — Den retlige og politiske problematik blematik når dette spørgsmål i visse tilfælde tages op. En sådan udvikling i valgretten er imidlertid aldrig blevet undersøgt ud fra en EF-synsvinkel, hvilket kan være forklaringen på den polemiske karakter, som diskussionen heraf kan antage.
This reform was first implemented at the municipal elections held on 19 March 1986.
Stemmeretten er hjemlet i Den internationale Konvention om borgerlige og politiske Rettigheder, i hvis artikel 25, litra a), det hedder, at »enhver borger ... uden nogen form for forskelsbehandling og uden urimelige begrænsninger skal have ret til og mulighed for at deltage direkte eller gennem frit valgte repræsentanter i varetagelsen af offentlige anliggender«.
There were several reasons for this low figure, including objections in principle by countries who considered that their nationals were in the Netherlands to work, not to become involved in politics.
Valgretten er imidlertid traditionelt baseret på to betingelser, hvoraf en eller begge skal være opfyldt, alt efter hvilken medlemsstat det drejer sig om:
The Indonesian Embassy, for instance, issued a reminder to its nationals that voting abroad was forbidden under Indonesian law.
- statsborgerskab i det land, hvor valget afholdes
Republic are eligible to vote on condition that they are resident in the United Kingdom.
- bopæl i dette land i en mindre territorial enhed, der kan være af en størrelsesorden svarende til en kommune.
At local level the long-term residence requirement takes precedence over nationality but, contrary to the situation in Ireland, nationality does still matter.
Udviklingen af valgretten er følgen af en historisk tradition.
The term 'British subject' can be slightly confusing.
Begrebet demokrati har også måttet til passes fremkomsten af samfund med flere forskel lige kulturer, idet den almindelige valgret er blevet udvidet til at omfatte nye kategorier.
The new British Nationality Act 1981, which came into force on 1 January 1983, refers to the concept of 'Commonwealth citizen', an extremely vast notion which encompasses all Commonwealth nationals.
Denne udvikling har imidlertid ikke altid rundet sted i en enkelt etape.
Article 51(1) states that the terms 'British subject' and 'Commonwealth national' are to be considered synonomous.
Det vil derfor være hensigtsmæssigt at få klarhed over de vanskeligheder, der opstår, så det kan overvejes, hvorledes en sådan udvikling ville kunne integreres i en specifik EF-dynamik.
This is of major importance in terms of electoral law as it means that Commonwealth nationals resident in the United Kingdom are entitled to vote in local elections since they are considered to be British subjects.
Medlemsstater, der tildeler alle udlændinge valg ret
This result, albeit modest, was seen as encouraging by many observers.
Kun tre medlemsstater har givet alle indbyggere, som ikke er statsborgere, valgret, hvilket går videre end Europa-Parlamentets ønsker.
However, only one Community national was elected as compared with 19 nationals of non-member countries.
Det er fremfor alt et begreb, som gør sig gældende i de lande, hvor det kontinentale retssystem er fremherskende.
In other words not only all Irish nationals but all Commonwealth citizens are entitled to vote in local elections in Great Britain.
De lande, som har sædvaneret, lægger mere vægt på bopælskriteriet.
Here, as in Denmark, extension of the franchise reflects historical links uniting a group of countries so that they are regarded as part of the same entity.
Der er til en vis grad sket en udvikling i denne teori, og de to kriterier kan ikke længere kræves opfyldt samtidig.
The reform implemented in the Netherlands goes further than that advocated by the European Parliament. And the time taken is a measure of the task involved.
Det vigtigste, kravet om statsborgerskab, kan i nogle medlemsstater miste sin fortrinsstilling, så der kun stilles krav om bopæl.
But the fact that it has been accomplished proves that even constitutional obstacles are not insurmountable given the political will.
Derfor er det nødvendigt at fastslå, i hvilke medlemsstater stats borgerskab er en nødvendig forudsætning for udøvelsen af valgretten og valgbarheden ved kom munevalg, der finder sted på deres territorium, og at fastslå, hvilken form for retsgrundlag denne forpligtelse bygger på.
The Dutch experience could prove valuable in bringing about the changes in electoral law sought by the European Parliament.
Af de to traditionelle kriterier for tildeling af valgret er det udelukkende bopælskriteriet, som gør sig gældende i Irland.
The same applies to eligibility. Irish nationals and British subjects, including Commonwealth nationals, are eligible to stand for election on condition that they fulfil certain residence requirements.
Enhver indbygger i Irland kan således blive optaget på valglisterne, som ajourføres hvert år den 15. april.
Again these requirements apply irrespective of nationality.
Ifølge »Electoral Act« af 1973 kan enhver, der er fyldt 18 år og i mindst et halvt år har haft fast bopæl i Irland, deltage i lokalvalg.
Within the 'British' framework in the imperial sense of the term the residence criterion is decisive but once outside nationality takes precedence once again.
Valgbar er ifølge »Electoral Act« af 1974 enhver i den kommune, hvor vedkommende har bopæl.
The United Kingdom and Portugal allow certain categories of non-nationals to take part in municipal elections.
Valgret i opholdslandet
The law at present
Nationalitetskriteriet kommer således slet ikke i betragtning ved tildelingen af stemmeret og ret til at lade sig vælge.
Under Article 2 of the Representation of the People Act 1949, British subjects and nationals of the Irish
I Irland stilles der således kun krav om bopæl, uanset nationalitet.
British subjects have the right to vote if they were born in Northern Ireland, or have been permanently resident in the United Kingdom during the previous seven years, or were included on the Northern Ireland electoral register before 1962.
I de andre medlemsstater volder det altid alvorlige politiske og retlige problemer,
This more restrictive approach means that between 5 000 and 6 000 Irish nationals and
• Udvidelse til at omfatte alle udlændinge
British subjects resident in Northern Ireland are unable to vote.
En eventuel reform af valgretten ved kommunal valg, som ønsket af Europa-Parlamentet, er således formålsløs i Irland, for så vidt som landets egen lovgivning allerede er mere vidtgående.
(iii) and a decision by the Ministry of the Interior (Article V), which would appear to have no discretionary power in the matter.
Styrket af denne erfaring fortsatte de danske myndigheder med at udvide stemmeretten ved kommu nalvalg.
On the question of eligibility, British subjects and persons included on the Northern Ireland electoral register before 1962 who satisfy the residence requirements may stand for election.
Man valgte ikke at anvende noget mellem stadium (f.eks. ved at give stemmeret til EF-med-lemsstaternes statsborgere), og den anden udvidelse af stemmeretten kom til generelt af omfatte alle, der var bosiddende i Danmark, uanset deres nationalitet.
Although the Constitution does not close the door on extension of the franchise, it does impose criteria not met by the Community, i.e. a Portuguese-speaking country. This type of provision has its roots in Portugal's colonial history.
Det blev gennemført ved lov nr. 143 af 30. marts 1981 om ændring af lov om kommunale valg samt indenrigsministeriets lovbekendtgørelse nr. 196 af 22. april 1981 om kommunale valg.
It would appear that in Great Britain extension both of the franchise and of eligibility is based on special historic links forged by past membership of the same community, the same State or the same country.
I lovens §2 og bekendtgørelsens § 1 og 2 hedder det, at selv personer, der ikke har dansk indfødsret, har valgret og er valgbare ved kommunalvalg på følgende tre betingelser:
This could exclude citizens of a community (or the Community) to which the United Kingdom now belongs.
Udviklingen i den danske valgret er sket i to tempi, idet den først blev udvidet til at omfatte statsborgere fra de andre nordiske lande og dernæst blev gjort generel.
Legally, electoral law can be changed by legislation without any need for a more formal procedure.
Den første begrænsede udvikling i valgret ten kan være meget belærende for Fællesskabet, såvel rent principielt som med hensyn til dens anvendelse, idet den viser, at det er politisk muligt at udvide vælgerkorpset ved kommunalvalg, uden at det nødvendigvis kommer alle udlændinge til gode.
However, the problem is still critical in as much as the current situation has been shaped by historical factors and not by political considerations as in Denmark.
Om en sådan fremgangsmåde uvægerligt skal føre til en generalisering, er snarere resultatet af en politisk afgørelse.
There is no evidence that the Community feeling is sufficiently strong to warrant extend ing the right to vote.
• de skal have haft fast bopæl i Danmark i de sidste tre år forud for valget.
Member States restricting the right to participate in local elections to their own nationals
Udvidelsen af stemmeretten blev i første omgang foretaget inden for rammerne af det nordiske samarbejde, som Danmark deltager i.
Most Member States restrict to their own nationals the exercise of political rights de jure.
Loven af 18. maj 1977 udvidede stemmeretten til lokalvalg til at omfatte statsborgere fra de øvrige nordiske lande, Finland, Island, Norge og Sverige, på den betingelse, at de havde haft fast bopæl i Danmark i tre år før et givet valg.
This view, which reflects the concept of universal suffrage as the democratic victory of the last century and this, originated in an age when the State was synonomous with the Nation.
De lovbestemmelser vedrørende frakendelse af valgret, som gjaldt for landets egne borgere, fandt naturligvis også anvendelse på denne nye kategori af vælgere.
It was logical, therefore, that the right to vote, at all levels, should be reserved to nationals.
Det første valg, som dette udvidede vælgerkorps deltog i, fandt sted i 1981.
The debate on extending the right to vote is identical to the debate on democracy.
Til sammenligning var den samlede valgdeltagelse på 71,3%.
At first there was a property qualification.
Der blev valgt tre ikke-danskere til kommunalrådsmedlemmer, men ingen blev valgt til medlem af et amtsråd.
Later the income test was removed but, in France and elsewhere, it was not until 1946 that extension of the franchise to women made suffrage truly universal.
Som det er tilfældet i Irland, kan borgere fra de andre medlemsstater, der bor i Danmark, deltage i lokalvalg, dog efter at de har boet der lidt længere.
Under Article 241(2) of the Portuguese constitution, as amended in 1982, the right to participate in local elections is restricted to nationals.
Der kan udledes to konklusioner af den danske erfaring:
This applies to the right to vote and the right to stand.
I Danmark stod alle statsborgere fra de øvrige nordiske lande således på lige fod med danskerne med hensyn til valgret ved lokalvalg. Forklaringen kan ligge i, at de alle tilhører samme skandinaviske verden.
This general provision is confirmed by Article 15(2), under which foreigners have no political rights.
En skandinav blev en borger, som på dette område havde de samme rettigheder, uanset hvor han boede inden for det nordiske fællesskab.
The only treaty concluded under this Article is the Convention on Equal Rights and Obligations for Brazilians and Portuguese, which has linked Portugal and Brazil since 7 September 1971.
• for det første er det muligt at foretage en reform af valgretten uden at forrykke det traditionelle politiske styrkeforhold, for så vidt som befolkningsstrukturen viser, at antallet af udlændinge ikke overstiger en vis tærskel
Article TV of this Convention excluded from its scope of application rights reserved exclusively by the constitutions of the two States to their own nationals and grants Brazilians the right to vote. The following specific conditions must be met:
I 1978 fandt det første valg sted med deltagelse af dette udvidede vælgerkorps.
(i) five years' permanent residence;
Af de 12 102 uden landske statsborgere, der boede i Danmark, var de 7 218 andre skandinaver.
The idea of extending the right to vote calls into question the political bases underlying it.
• for det andet behøver en reform ikke at være altomfattende, den kan også kun gælde for stats borgere fra stater, der udgør en del af et geografisk fællesskab, hvilket netop er tilfældet med Det
(ii) an application to the relevant authority (Article VILI);
europæiske Fællesskab; Danmark kan i denne for bindelse udgøre et eksempel til efterfølgelse, hvis man ser bort fra den skandinaviske immigrations særlige karakter.
is a consensus that this general provision applies to local assemblies too.
I denne medlemsstat er der blevet vedtaget lovbestemmelser om spørgsmålet til trods for den forfat ningsmæssige hindring, der fandtes.
The situation in Greece is typical in that the relatively imprecise legal nature of the texts demonstrates the need for a clear political debate.
At denne kunne overvindes, uden at sindene kom i alt for stærkt oprør, viser, at det i lige så høj grad var en politisk som en retlig hindring.
Relative imprecision can be clarified only by explicit provisions and these can only emerge from a political debate.
Denne forfatningsmæssige ændring blev godkendt af alle de demokratiske partier.
In political terms, reform cannot be avoided by recourse to abstruse legal argument.
Den reform, der har fundet sted i Nederlandene, går således videre end Europa-Parlamentets ønsker. At processen er langvarig betyder, at det er en større opgave, der skal løses.
However, a distinction must be made here between Member States whose constitutions reserve the right to vote to their nationals in national elections only and those who apply this restriction to all elections.
Denne erfaring kan være meget belærende i bestræbelserne på at opnå en udvikling inden for valgret ten som den af Europa-Parlamentet ønskede.
This may give rise to the argument that this restriction is constitutional in nature, often put forward by those who oppose extension of the right to vote.
Medlemsstater, der kun giver valgret til visse udlændinge
An analysis of the situation in the Member States will demonstrate this.
Det forenede Kongerige
The law at present
I 1983 ændredes loven om kommunalvalg.
This provision is perfectly clear in that only those of Italian nationality can be citizens.
For at kunne stemme og blive valgt til kommunalrådet skal enhver udlænding således i retlig henseende have haft bopæl i Nederlandene i mindst fem år.
The same principle is to be found in Article 1 of the electoral law of 20 March 1967, which states that all citizens are electors.
Denne stemmeret tildeles imidlertid ikke udlændinge, der befinder sig i Nederlandene i andre staters tjeneste.
Hence the link between the right to vote and Italian citizenship is clearly stated and confirmed.
Det skal bemærkes, at udlændinge tidligere kunne vælges til immigrantråd, som kun havde rådgivende beføjelser og ikke fandtes i alle kommuner.
Article 51(3) of the Constitution of 9 June 1975 limits the right to vote in parliamentary elections to Greek nationals.
For målet med disse var at begunstige integreringen af fremmedelementet i befolkningen, uden at det førte til, at de pågældende fuldt ud deltog i forhandlingerne i de beslutningstagende organer.
Article 102(2) simply states that local authorities are to be elected by universal secret suffrage.
Gældende ret
The Constitution is equally clear as regards the right to stand for election.
Den første anvendelse af reformen fandt sted ved kommunalvalgene den 19. marts 1986.
The first paragraph of Article 51 states that any citizen may be elected to public office.
Der blev gjort en stor indsats for at mobilisere de nye vælgere, navnlig gennem flersproget valgpropaganda.
This means that Italian nationality is an essential qualification for both the right to vote and the right to stand for election.
Resultatet af denne mobilisering var beskedent, idet valgdeltagelsen blandt udlændingene kom til at ligge 20-30% lavere end den samlede deltagelse på 73%.
The second paragraph of Article 51 confirms this analysis through a single derogation covering 'Italians who do not belong to the Republic'. The basic require ment then is Italian nationality.
Der er flere forklaringer herpå, bl.a. den principielle modstand imod, at udlændinge deltog i valget, ud fra den begrundelse, at de var i Nederlandene for at arbejde og ikke for at dyrke politik.
The right to vote in local elections is reserved to Greek citizens aged 18 and over by Articles 17 and 32 of the Municipal Code.
Den indonesiske ambassade erindrede for sit ved kommende sine statsborgere om, at det ifølge indonesisk lov var forbudt at stemme i udlandet.
Article 35 of the code allows Greek citizens to stand for election from the age of 23.
Ifølge bestemmelserne i artikel 2 i loven af 1949 om folkerepræsentationen har britiske undersåtter og statsborgere i republikken Irland valgret, såfremt de har en bopæl.
Although the Constitution does not specifically mention the right to vote in local elections, it would appear that Article 51 is in fact applicable.
Det er ikke tilstrækkeligt hertil at have en bopæl på et bestemt tidspunkt, domstolene kræver, at de pågældende skal have haft bopæl en vis tid.
In its opinion 673/8.11.1979 the Greek Legal Council held that Article 51 of the Constitution, on parliamentary elections, applied to local elections, too.
På dette niveau går kravet om varig bopæl forud for kravet om nationalitet uden at dette derfor taber enhver betydning, som det er tilfældet i Irland.
This meant that only Greek nationals can vote and that the Constitution would have to be amended to extend this right to foreign residents.
For at man kan opnå valgret og være valgbar, skal disse betingelser være opfyldt ved lukningen af valglisterne den 10. oktober hvert år. De øvrige udlændinge kan ikke tage del i disse valghandlinger som fastsat i artikel 1, 2 og 12 i »Representation of the people Act« fra 1983.
Although there are no formal advisory committees of foreigners involved in the management of public affairs, emigration councils have been set up at regional level.
Valgene fik imidlertid et håndgribeligt resultat.
Nature of the legal obstacle