natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mange mener, at den cen­trale position i samfundet, som kernefamilien indtager, er af­ledt af et sammenligneligt biologisk system, men selv de, der ikke føler sig overbevist herom ; vil sandsynligvis godtage, at den forlængede moderlige omsorg er en naturlig følge af bar­nets længerevarende umodenhed (i forhold til andre dyrearter\ og at båndet mellem moder og barn, bistået af faderen og andre slægtninge, danner det væsentlige element i en tidlig sociali­sering.
Many consider that the social centrality of the nuclear family derives from a comparable biological ordering, but even those who are less certain C1] would probably accept that extended maternal care is a corollary of the human child's prolonged immaturity (compared to other animals) and that the mother-child bond, assisted by the father and other relatives, provides the essential element of early socialization.
Det er ikke overraskend ,at der har udviklet sig led­sagende psykologiske mekanismer i mennesket, der gør den under­
It is not surprising that accompanying psychological mechanisms have evolved in man which make family-provided education especially effective.
Sådanne udviklingstendenser giver anledning til at rejse spørgsmål om, hvor vidt skolens rolle bør ændres, efterhånden som familiemønstret ændres, eller hvorvidt det er nødvendigt, at samfundet tager skridt til at styrke familieenheden, der uanset de skete ændringer stadig danner hovedstrukturen for børns opdragelse og undervisning på nuværende tidspunkt.
Such trends lead to questions about whether the school's role should alter as the family alters, or whether society needs to take steps to reinforce the family unit which, despite the changes, re­mains the main structure for children's upbringing and educa­tion at present.
I adskillige sprog opstår der problemer med anvendelsen af væsentlig* ord, såsom undervisning og indlæring, der anvendes som synonyme begreber; nogle af disse problemer drøftes senere i kapitel B.l.
In several languages there are difficulties about the use of essential words, such as education and instruction, which get used interchangeably; some of these difficulties are discussed in Section Β (1) below.
For så vidt angår denne undersøgelse, er det min hensigt at anvende nøgleordene på følgende måde: opdragelse: alle aspekter ved barnets udvikling og beskyttelse, inklusive sundhed, ernæring, beklædning, husly og undervisning; undervisning : barnets mentale og moralske udvikling, her under de omstændigheder og handlinger, der bidrager dertil; skolegang: den del af undervisningen, der foregår i formelle undervisningsinstitutioner; indlæring.: målbevidst, kognitiv informationsformidling og oplæring i færdigheder.
For the purposes of this study I shall use key words in the following ways: upbringing: all aspects of the child's development and protection, including health, feeding, clothing, shelter and education; education: the child's mental and moral development including the circumstances and actions contributing to them; schooling: that part of education provided in formal institutions ; instruction: deliberate, cognitive transmission of information and skills.
Når man anvender ordene i denne betydning, kan skolegang ses som en del af undervisningen; undervisning som en del af op dragelsen.
Using words in this way, schooling may been seen as one part of education; education as one part of upbringing.
Indlæring udgør en bestanddel af undervisningsprocessen og kan anvendes både i skolen og i den del af undervis ningen, der finder sted uden for skolen.
Instruction is one element of the educative process and may be used both in school and in that part of education which happens outside school.
Der er måske nogle, der vil hævde, at skoleundervisningen udelukkende består af indlæring og følgelig er fri for værdidomme og indpodning af bestemte holdninger.
There are those who would argue that schooling is entirely composed of instruction, free from value-judgements and atti­tude-inculcation.
Det er bekvemt at anlægge et sådant syns punkt for dem, der ønsker at foretage en sondring mellem den indlæring, der foregår i hjemmet, og den, der foregår i skolen, og som ønsker at fremstille skolen som et center for didaktisk specilistundervisning, der er afsondret både fra hjemmets ind flydelse og dets ansvar.
Such a view is convenient for those who wish to separate homelearning and school-learning and who wish to portray the school as a specialist didactic centre, sealed off from both home influence and home responsibility.
Som det påvises i forskellige dele af denne rapport (især kapitel F), kan man i praksis ikke så let sondre mellem hjemmets og skolens indflydelse på barnets men tale udvikling, og forældreansvaret kan være mere vidtrækkende, end det fremgår af sondringen mellem funktionerne.
As evidence in various parts of this report (especially Section F) indicates, home and school influences on the child's mental development cannot be separated so easily in practice, and parental responsibility may be greater than the separation of functions implies.
I henhold til lovgivningen i alle medlemsstaterne holdes for­ældrene ansvarlige for deres barns undervisning. (Vedrørende detaljer henvises til kapitel B.2.)
How­ever, the existence of such concepts in law emphasizes the general, overarching responsibility which parents have for that part of education which happens in school as well as for what happens outside school.
At sådanne retlige begreber findes, understreger imidlertid det generelle, overordnede ansvar, som påhviler forældrene ved­rørende den del af undervisningen, der foregår i. skolen, såvel som den del. der foregår uden for skolen.
Parents may fulfil their legal obligations by ensuring that the child attends school regularly, but attendance of the child at school does not remove the parental duty to provide education; that duty remains but schooling satisfies the requirement.
Forældre kan opfylde deres juridiske forpligtelser ved at påse, at barnet passer sin skolegang, men barnets tilstedeværelse i skolen ophæver ikke forældrenes pligt til at sørge for barnets undervisning; denne pligt består vedvarende, men skolegangen opfylder lovens krav.· Love, der gør forældrene ansvarlige for deres barns undervisning , er udtryk for en bestemt opfattelse af familiens placering i samfundet og forældrenes frihed til at opdrage deres børn.
Laws which make parents responsible for their child's education reflect assumptions about the place of the family in society and the freedom of parents to bring up their children.
Det kræves også i lovgivningen, at staten skal: a) kontrollere, at forældrene opfylder deres juridiske for­pligtelser; og b) stille skoler og andre faciliteter til rådighed, som kan bruges af forældre som hjælpemidler ved undervisningen af deres barn.
(b) provide schools and other facilities which may be used by parents as aids in educating their child.
I nogle lande (f.eks. Det forenede Kongerige) skal undervis­ningsmyndighederne holde sig det generelle princip for øje, at eleverne skal undervises i overensstemmelse med deres for­ældres ønsker.
In some countries (for instance, the United Kingdom) education authorities are required to have regard to the general principle that pupils are to be educated in accordance with the wishes of their parents.
I alle EF­lande findes der offentlige skoler, som forældrene kan benytte sig af med henblik på at opfylde deres juridiske forpligtelser.
In all EEC countries there are state-provided schools which parents may use in order to fulfil their legal duties.
Disse emner samt spørgsmålene om forældrenes frie valg mellem skolerne og inden for dem, samarbejdsordninger med skolerne, forældrenes ansvar for barnets adfærd i skolen og retten til at undervise barnet hjemme, behandles i kapitel Β nedenfor.
These issues and questions of parental choice between and within schools, schemes of partnership with schools, parental responsibility for the behaviour of the child in school and the right to educate the child at home are discussed in Section Β below.
Det er et grund­læggende træk ved alle skoleuddannelsessystemer, at de har til opgave at bistå forældrene, der på deres side bærer hovedan­svaret for barnets undervisning.
Fundamental to all schooling systems is that they exist to assist parents who, in turn, bear prime responsibility for the child's education.
Staten har imidlertid også pligt til at modvirke forsømmelige forældres skadelige indfly^­delse, således at skolerne som repræsentanter for staten må have tilstrækkelig autonomi ved afvejelsen af deres stilling
However, the state also has a duty to counteract the adverse influence of uncaring parents so that schools, as representatives of the state, must have sufficient autonomy to balance their sense of service to parents with a sense of service to the child on behalf of the state.
Forældre og elever: klienter eller forbrugere?
Parents and Pupils: Clients or Consumers?
Der er her to indbyrdes modstridende synspunkter.
There are two contrasting views.
Det første går ud på, at eftersom regeringerne finansierer skolerne på den brede befolknings vegne, er regeringerne og disses vælgere skolernes "klienter".
The first is that since governements finance schools on behalf of the public at large, then governments and their electorates are the schools' "clients".
Ifølge det andet synspunkt hævdes det, at hvis forældrene har hovedansvaret, og skolerne har til opgave at bistå dem, må forældrene betragtes som skolens klienter og elerverne som dens forbrugere.
The second view argues that if parents bear the basic responsibility and schools exist to assist them, then parents may be viewed as the school's clients, pupils as consumers.
Når forældrenes juridiske ansvar bortfalder (fra 15- til 18-års alderen, men sædvanligvis ved 16-års alderen), ophører forældrenes status som klienter formodentlig også .
When parental legal responsibility finishes (varying from 15 to 18 years but commonly 16)the client-status of parents presumably ceases also.
(Se kapitel F nedenfor) .
(See Section F below).
En tankegang, der danner et kompromis mellem de to synspunkter, går ud på, at forældrene er skolens klienter med hensyn til det enkel te barn, lokalsamfundet er dens klient med hensyn til skolens styrelse, og regeringen er skolens klient i en bredere politisk sammenhæng.»
A compromise philosophy is that parents are the school's clients in regard to the individual child, the local community is its client in regard to school management, and the government is the client in regard to broad policy.
Forældrenes indflydelse på elevernes udbytte af skolegangen
Influencé of Parents on Pupils' Attainment in School
I de sidste 20 år har forskningsresultaterne gang på gang på vist, at et barns udbytte af undervisningen i skolen er uløseligt forbundet med dets hjemlige baggrund, især forældrenes holdninger.
In the last 20 years research evidence has repeatedly indicated that a child's attainment in school is importantly linked to home background, especially parental attitudes.
Børnenes holdninger (herunder motivation og hold ning til skolegang) er noget tillært, og når man betænker, at under 20% af et barns vågne tilværelse indtil 16-års alderen tilbringes i skolen, og over 80% i hjemmet eller et af hjem met påvirket miljø, er det ikke overraskende, at hvad foræl drene tænker, siger og gør, har en væsentlig indflydelse på barnets undervisningsmæssige udvikling.
Children's attitudes (including motivation and attitudes towards schooling)are learnt and, witn less than 20% of a child's waking life to 16 years of age spent in school, 80+% in home or homeinfluenced community, it is not surprising that what parents think, say and do has substantial influence on the 'child's educational development.
Sideløbende med den pædagogiske forsknings påvisning af betydningen af forældrenes holdninger, viser antropologiske undersøgelser af socialisering, at der består et stærkt bånd mellem børn og de slægtninge, der tager sig af dem (især mødre).
In parallel with educational research evidence on the importance of parental attitudes, anthropological studies of socialization indicate that the bond be tween offspring and co-operating relatives (especially mothers) is strong.
Det er måske urealistisk at for vente af skolerne, at de skal kunne kompensere for hjemmets holdninger ved at konkurrere mod dem, men det er realistisk at tro på, at hvis man kan opnå, at forældrene støtter skolen, vil denne kunne øve en stærkere indflydelse på barnet.
It may be unrealistic to expect schools to compensate for home attitudes by competing against them but realistic to believe that if parental support for the school can be obtained, school may have more impact upon the child.
Der gøres nærmere rede for dette vigtige pædagogiske argument i kapitel F nedenfor.
This important educational argument is pursued in Section F below.
Læreprocessen i det omgivende samfund: Forenelighed med sko len
Learning in the Community: Compatibility with the School
Udtrykket **det omgivende samfund" er vanskeligt at definere (2) , men der er andre forhold end hjem og skole, der øver indflydelse på et barn.
The term 'community' is difficult to define C2], but there are influences upon a child other than home and school.
Blandt disse er barnets gruppe af jævnaldrende
These in clude the child's peer group , the neighbourhood and wider communities as projected by the mass media.
kammerater, nabolaget og det mere omfattende samfund, som barnet lærer at kende gennem massemedierne.
Community influence may be positive or negative.
Indflydelsen fra det omgivende samfund kan være af positiv eller negativ art. En fælles indsats fra forældrenes og lærernes side kan hjælpe barnet til at drage fordel af de positive elementer, men hvis der er elementer i det omgivende samfund, der må betragtes som skadelige , kan man hævde, at den bedste chance for at modvirke disse effekter kan ligge i et bevidst samarbejde mellem de to andre pædagogiske kræfter: hjem og skole.
Joint parentteacher action can assist a child to benefit from the positive elements, but if community influences are considered to be adverse it may be argued that the best chance to counteract those effects could be the conscious· partnership between the other two educational forces, home and school.
En stor del af et barns "omgivende samfund" er bestemt af forældrenes bopæl.
Much of a child's 'community' is determined by parental place of residence.
I efterkrigstiden har man i stigende grad interesseret sig for lige muligheder for at udnytte samfundets undervisningstilbud Man håbede i 1950'erne og 1960'erne, at skolerne kunne give mulighed for en sådan ligestilling, dersom alle børnene gik i samme slags skole og blev undervist efter den samme undervisnings plan.
1950's and 1960's that schools could provide equality of op portunity if all children went to the same kind of school and received the same curriculum.
Dette synspunkt var i modstrid med forældrenes frihed til at undervise deres børn i overensstemmelse med deres egne ønsker, en frihed, der forudsætter forskelligartede skoleuddannelser.
That view was in conflict with the liberty of .parents to educate children according to their wishes, a liberty which presupposes variety of schooling.
Det har imidlertid vist sig, at uligheden snarere beror på en forskelligartet hjemlig baggrund, især forældrenes holdninger, end på forskelligartede skoleuddannelser.
However, evidence has suggested that inequality derives more from variation in home background, especially parental attitudes, than from variation in schooling.
(H.er tænkes på kulturelle forskelle, idet der ikke tages hensyn til eventuelle ge netiske forskelle),Dersom lige muligheder for at udnytte samfun dets undervisningstilbud har relation til lighed med hensyn til forældrenes støtte, og hvis forældrenes støtte afhænger af til tro til bestemte former for skoleuddannelse, kan et varieret udbud, forældrenes frie skolevalg, forældrenes indflydelse på skolens styrelse og en snævrere kontakt mellem hjem og skole forsvares med såvel lighedsmæssige som frihedsmæssige begrundelser.
(This refers to cultural inequality and ignores genetic differences). If equality of educational opportunity is related to equality of parental support, and if parental support is dependent upon belief in types of schooling, then variety of provision, parental choice, parental influence on school management and closer homeschool liaison may be defended on egalitarian as well as libertarian grounds.
Karakteren og graden af kontakten mellem skole og hjem giver derfor anledning til problemer vedrørende de ofte indbyr des modstridende ligheds- og frihedsidealer.
The nature and degree of relationships between schools and families therefore raise problems in regard to the oftenconflicting ideals of equality and liberty.
Undervisning eller indoktrinering?
Education or Indoctrination?
Ligesom det er tilfældet med spørgsmålene vedrørende frihed og lighed, er indoktrineringsspørgsmålet værdi- og følelsesladet.
Like questions of liberty and equality, the issue of indoctrination is value-laden and emotive.
Betyder en harmonisering af forældrenes holdninger til støtte for skolen, at den gør sig skyldig i en indoktrinering af både forældre og elever?
Does the harmonizing of parental attitudes in support of the school mean that the school is guilty of indoctrinating both parents and pupils?
Eller hvis både hjem og skole er enige (f.eks. med hensyn til trosspørgsmål), betyder det, at barnet ikke får lejlighed til at lære forskellige synspunkter at kende, hvilket ville være tilfældet ved en mere afbalanceret undervis ning?
Or, if both home and school are in accord (for instance in matters of faith), does that mean that the child is being denied exposure to a variety of views which a balanced education might imply?
Disse emner er alt for komplekse til, at man kan behandle dem i korthed, men litteraturen om indoktrinering .... viser, at blandt de andre kriterier, hvorved der foretages en sondring mellem undervisning og indoktrinering, er evaluerings-kriteriet vigtigt.
These matters are too complex to deal with briefly, but literature on indoctrination [4] suggests that, among other criteria which distinguish education from indoctrination, that of evaluation is important.
Hvis der er mekanismer, ved hvilke bade forældre og lærere kan evaluere, hvad undervisningen går ud på, og tilskynde barnet til at gøre det samme, kan man til dels imødegå dette problem.
If there are mechanisms by which both parents and teachers can evaluate what is taught and encourage the child to do so, some of this problem may be met.
Også i denne forbindelse viser kontakten mellem hjem og skole sig at være en vigtig faktor.
Again, liaison between home and school emerges as a factor.
Kapitel F omhandler de professionelle aspekter ved kontakten mellem hjem og skole.
Section F is devoted to professional aspects of homeschool liaison.
En sådan drøftelse forudsætter en definition af, hvad man forstår ved 'professionel', og hvilke for pligtelser udtrykket indebærer.
Such discussion requires definition of what is meant by 'professional' and what obligations the term implies.
Hvis ekspertise er et kriterium vil professionelle lærere formentlig være opmærksomme på den pædagogiske indvirkning af forældrenes holdninger og være interinteresserede i at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger.
If expertise is a criterion, presumably professional teachers will be aware of the educational impact of parental attitudes and will be concerned to take appropriate action.
Hvis varetagelse af en klients interesser er et kriterium for professionalisme, kan forholdet mellem lærere og forældre være værd at interessere sig for, eftersom forældrene helt eller delvis kan betragtes som skolens klienter.
If service to a client is a criterion of professionalism, then relationships of teachers to parents may deserve attention, since parents can be regarded as wholly or partially the school's clients.
Subsidiært kan udtrykket "professionel" fortolkes på mange måder, og lærere kan i praksis tænke og handle på mere restriktive måder, hvilket har forbindelse med fast arbejdstid og forsvar af deres autonomi.
Alternatively the term 'professional' may be open to selfprotective interpretations and teachers may in practice think and act in more restrictive ways related to fixed working hours and the defence of autonomy.
Hvis hjem/skolekontakten er betydningsfuld nok til, at den bør ud vikles yderligere, bør disse emner underkastes en omhyggelig analyse, idet der er et spørgsmål, der drejer sig om selve karakteren af lærernes professionalisme.
If homeschool liaison is important enough to warrant development, these issues deserve careful analysis, for the very nature of teachers' professionality is involved.
Skolen i vanskeligheder
The School in Trouble
Nogle mennesker i Fællesskabet betragter skolen som "et samlingspunkt for en voksende protest og utilfredshed" De debatter, der har fundet sted mellem pædagoger og politikere om, hvilke strukturer undervisningsplaner og undervisningsmetoder der er mest hensigtsmæssige, kan have bevirket, at befolkningen nærer mindre tillid til skolerne.
Some people in Europe see the school as "the focus of mounting protest and discontent" C5]. Debates among educationalists and politicians about the appropriate structures, curricula and teaching methods may have resulted in a reduction of public confidence in school.
De studerendes protester, politisk aktivitet i skolerne, lærernes faglige aktioner og andre spændingsmomenter kan have ført med sig, at den støtte fra forældrenes side, der ifølge det indsamlede materiale kan have så stor betymdiny for effektiviteten af skolernes arbejde, er blevet undergravet.
Student protests, political activity in schools, staff industrial action and other tensions may have reduced the parental support which evidence suggests may be so important to the effectiveness of the school's efforts.
Hvis dette er tilfældet, kan hjem/skolekontakten spille en vigtig rolle ved genoprettelsen af tilliden til skolerne i det omgivende samfund.
If that is so, homeschool liaison may be justified in terms of re-establishing community confidence in schools.
Hvis tilliden til skolerne er truet, og der hersker åbenlys uenighed om undervisningsmetoderne, antager spørgsmålet om for ældrenes frie valg mellem skolerne ny betydning.
If confidence in schools is threatened and differences of educational approach have become public, then questions about choice between schools have a new relevance.
Disse emner bliver behandlet i kapitel B.3 nedenfor.
These are discussed in Section Β (3) below, along with choice systems currently operating.
Til gunst for et så dant frit skolevalg taler dels hensynet til den enkeltes frihed dels at markedskræfterne får mulighed for at virke.
In part, the justification is one of individual liberty; in part it is one of simulating market forces.
T får klienterne eller kunderne mulighed for at påvirke varernes kvalitet og kvantitet på grund af, at de frit kan vælge mellem dem. Dette er en form for ansvarlighed.
A free market approach enables the clients or the customers to influence the quality and quantity of goods through choice.
I kapitel D.4.b. be handles spørgsmålet om skolens ansvarlighed, som defineres på den måde, at skolerne står til regnskab over for offentlighe den, og det omgivende samfund fører tilsyn med kvaliteten af skolernes virke.
Section D (4)(b) looks at the school's accountability, which is defined as a public rendering of account and a community check on the quality of performance. If a free market does not operate, how and to whom may schools be made accountable for their actions?
Hvis de frie markedskræfter ikke råder, på
And how can parents be made accountable for their part in the educative process?
Der er i et vist omfang blevet udviklet et system med råd, der har en rådgivende funktion over for skolerne, og som er oprettet enten på et lovbestemt eller et frivilligt grundlag, i alle EF-lande i løbet af de sidste to årtier.
Advisory councils for schools have developed to some extent in all EEC countries on a statutory or voluntary basis in the last two decades.
Gennem disse råd har forældre og lærere opnået en vis indflydelse på. beslutningsprocessen i skolen.
Through them parents and teachers have acquired some influence in school decisionmaking.