natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Herudover skulle alle skoler have et "conseil d'école" bestå ende af to halvdele (forældrerådet og lærerrådet), der holder møder under forsæde af skolens leder, og som kan behandle specifikke sager såsom skolens ordensregler, hjem/skolesamarbejdet, seksualundervisningen, befordring af eleverne, skolemåltider og fritidsaktiviteter.
Additionally, every primary school was required to have a 'conseil d'école' made up of two halves (the committee of parents and the committee of teachers) who meet under the chairmanship of the principal of the school and who can deal with specific matters such as school rules, homeschool links, sex education, transport, school food and extracurricular activities.
Denne opbygning afspejler til en vis grad den almindelige franske holdning, at man i højere grad bør anvende en fremgangsmåde, hvor der opnås resultater ved, at parterne strides indbyrdes og forhandler sig frem til en løsning, end ved at man tilstræberen konsensus, idet konsensus dog ofte er resultatet på det laveste niveau.
To some extent these structures reflect the French assumption that conflict and bargaining would be the normal mode of operation rather than consensus, though in practice consensus is often the pattern at the lowest level.
Den samme tankegang om indbyrdes rivaliserende grupper har ført til, at de forskellige lærerfagforeninger konkurrerede med hinanden om pladserne i skolerådene, og at de forskellige landsdækkende forældreorganisationer kappedes med hinanden om forældrerepræsentantpladserne, idet de partipolitiske skel i begge tilfælde bestemte karakteren af disse organer.
The same assumptions concerning contesting groups led the national teachers' unions to compete with each other for seats on the school councils and led national parent organizations to vie with one another for parental representation, in both cases divisions by national party politics determining the nature of these bodies.
Der gøres nærmere rede for sammensætningen af de franske foræl dreorganisationer i kapitel E nedenfor, men det må betragtes som et udtryk for den interesse, som de politiserende landsdækkende forældreorganisationer med mange medlemmer formår at stimulere, at 45% af alle forældre med børn i sekundærskolerne stemte i 1968 og 39% i 1976, og at 50% af alle forældre med børn i primærskolerne stemte i 1977.
There is more detailed discussion of the composition of French parent organizations in section E below, but is a reflection of the attention which politicised national parent organizations with large memberships can stimulate that 45% of all secondary school parents voted in 1968, and 50% of all primary school parents in 19 77.
Deltagelsen faldt imidlertid i 19 8 0 til 36% for begge kategoriers vedkommende.
However, proportions had reduced to 36% in both categories by 1980.
Det bør dog bemærkes, at kun ca. halvdelen af de forældre, der afgav deres stemme, var medlemmer af landsdækkende forældreorganisationer, samt at et stigende antal af de forældre, der blev ind valgt i skolerådene, ikke havde forbindelse med en forældreorganisation, idet upolitiske kandidater opnåede 4 3% af samtlige afgivne stemmer, hvad der muligvis kan opfattes som udtryk for en vis misbilligelse i befolkningen af, at den enkelte skole bliver gjort til en partipolitisk slagmark.
It may be noted that only about half of those parents voting were members of national parent organizations and the proportion of nonaligned parents elected to positions on school councils has increased, non-political candidates obtaining 43% of the votes in 1977, perhaps indicating a degree of public disapproval of national party politics at the level of the individual school.
Ved sekundærskolerne er der også særskilte lærerråd og elevråd.
Secondary schools also have separate teachers' councils and pupils' councils.
Lærerrådet har en væsentlig indflydelse, og hvis der bliver sat et vigtigt spørgsmål på skolerådets dagsorden, bliver det først grundigt drøftet af lærerne.
The effect of the former is substantial and if any matter of substance is due to appear on a school council agenda it will be thoroughly debated by the teachers first.
For rigtigt at forstå den måde, disse råd virker på, må man betænke, at det franske undervisningssystem er mere centraliseret end systemerne i de andre EF-lande.
To appreciate the modus operandi of these councils one must remember that the French educational system is more central ised than those in other EEC countries.
Reglerne for administrationen og den økonomiske organisation af undervisningsinstitutionerne, indholdet af de forskellige fag, der undervises i, det antal timer, der tildeles dem om ugen, samt den måde, hvorpå der udstedes eksamensbeviser, er alle baseret på bestemmelser, der er fastsat på landsplan. Detaljerede redegørelser for systemet kan købes i de lokalkontorer under "Office National d'Information sur les Enseignements et les Professions^' (ONISEP), der er oprettet i byerne overalt i Frankrig.
The rules governing administration and financial organization of teaching establishments, the content of various subjects taught, the number of hours allocated weekly to each of them and the ways in which studies are certificated are all based on provisions
blev oprettet i 1945 for at rådgive undervisningsministeren, omfatter repræsentanter for lærere, forældre og studerende, men dets rolle er rådgivende, og repræsentanterne udgår fra de landsdækkende interessegrupper.
The Higher Council on National Education, created in 1945 to advise the Minister of Education, includes representatives of teachers, parents and students, but its role is consultative and representatives emerge from the national interest groups.
Det bemærkes, at de katolske skoler, der udgør størstedelen af "frie" (uafhængige) skoler i Frankrig, der underviser 17% af alle landets 'skoleelever, har deres eget system for medindflydelse på skolens styrelse.
It may be noted that Catholic schools, making up the great majority of 'free' (independent) schools in France which educate 17 % of the pupil population, have their own system of participatory administration.
Ved alle katolske skoler findes der et "conseil de maison" , som er blevet indført inden reformerne i ly /t > .
Each Catholic school has a 'conseil de maison', which had been introduced before the 19 75 reforms.
Der er fire grupper i rådet, der er ligeligt repræsenteret, nemlig forældre, lærere, elever og administratorer. rer.
There are four equal parts to the council pa­rents, teachers, pupils and administrators.
I Forbundsrepublikken Tyskland findes der nogle af de mest omhyggeligt udarbejdede retlige systemer for forældrenes medindflydelse på skolernes styrelse inden for Fællesskabet, men der er forskel på lovgivningens detaljer i de 11 delstater.
The Federal Republic of Germany contains some of the most carefully-elaborated legal systems of participatory adminis­tration of schools in Europe, but there is variation in detail between the 11 provinces.
Skønt en stor del af udviklingen skete i 1970'erne,var der så tidligt som i 1919 i Preussen et forældreråd ( "Elternbeirat" ) ved hver skole (15).
Although many of the developments occurred during the 1970's, as early as 1919 in Prussia there was a parents' council ('Elternbeirat') in every school [15].
Efter den anden verdenskrig blev der i den tyske forbundsgrundlov ("Grundgesetz") indføjet princippet om for ældrenes rettigheder og forpligtelser med hensyn til undervis ningen ("Erziehung") af deres børn, medens "forbundsstaten skal overvåge deres bestræbelser i så henseende". (16).
Following World War Two the Federal Basic Law ('Grundgesetz') incorporated the principles of parental right and respon­sibility for the education ('Erziehung') of children, while "the national community shall watch over their endeavours in this respect." [16]
Der er visse uklarheder i formuleringen af denne del af forbundsgrundloven.
There are ambiguities in the wording of this part of the Basic Law.
Forskellen mellem betydningen af ordet "Erziehung" og betydningen af ordene "Bildung1og " Unterricht " er blevet drøftet under B.l ovenfor; skillelinjen mellem forældre nes og statens ansvar er ikke trukket skarpt op, og man må i hvert fald sætte spørgsmålstegn ved, i hvilket omfang foræl drenes ansvar for deres eget barns undervisning uundgåeligt ud vides til også at omfatte undervisningen af børn i almindelig hed.
The different meanings of the word 'Erziehung'' compared with 'Bildung' and 'Unterricht' have been discussed in section Β 1 above; the dividing line between parental and state res­ponsibilities is not defined, and in any case one may question the extent to which parent's responsibility for their own child's education inevitably extends to educational provi­sion for children in general.
Forfatningsdomstolen ( 'Bundesverfassungsgericht" ) udtalte imidlertid ved en dom i december 1972, at både staten og for ældrene har pligt til at samarbejde ved administrationen af undervisning ("Erziehung") (17).
However a judgement of the Federal Constitutional Court in December 1972 ruled that both state and parents have a duty to cooperate in managing education ('Erziehung') [17].
Alle^delstaternes forfatninger indeholder bestemmelser om samarbejde mellem skole og hjem, såsom"den fælles undervisningsmæssige opgave, som skole og foræl dre skal løse i fællesskab, kræver et samarbejde, der gennemføres i en atmosfære af gensidig tillid" (Bayern 18)), eller "forældre har både ret og pligt til at samarbejde med skolen ved undervisningen af deres børn" (Rheinland-Pfalz (19)).
All provincial constitutions require cooperation between schools and families, such as "the common educational task which confronts school and parents require cooperation carried out in mutual trust." (Bavaria, [18], or "Parents have the right and duty to co­operate with the school in the education of their children" (Rhineland Palatinate [19]).
I andre delstater angives udtrykkeligt den fælles styrelse af undervisningsprocessen; således opfordrer Nordrhein-Westfalen lærere, forældre og elever til at "samarbejde i styrelsen af undervisningen" (20) , Niedersachsen henviser til "at have for ældrerepræsentanter i konferencer og udvalg" (21),"Saarland" "at tage del i beslutningsprocessen (22) og Hessen "at samarbejde ved beslutningstagen" (23).
Other specify joint management of the process; thus North-Rhine Westphali calls on teachers, parents and pupils to "co-operate in educational management" [20], Lower Saxony refers to "having parent representatives
Beattie har inddelt disse forskydninger i eftertrykket i følgende kategorier (24): "Man kan iagttage tre forskellige mønstre, som man groft kan betegne som forældreveto (Hessen), for ældrekonsultation (Hamburg) og forældreunderordning (Bayern)."
Such differences of emphasis have been categorised by Beattie [24] : "Three distinct patterns are observable, which might crudely be labelled parental veto (Hessen), parental consultation (Hamburg) and parental subordination (Bavaria)". ria)".
Det er derfor vanskeligt at beskrive fremgangsmåder, der er typisk tyske54) .
To describe typical German procedures is therefore difficult *.
De 3 delstater, som Beattie udvalgte, udviste modstridende formuleringer af forældreindflydeisen.
The 3 provinces selected by Beattie showed contrast of par ticipatory styles.
Vi har udvalgt 3 delstater efter helt andre kriterier, idet Hamburg er en bystat, hvis politiske ståsted er socialistisk, Nordrhein-Westfalen er en stor, tætbefolket delstat, der er præget af stærk industri, og hvor der er ligevægt mellen de politiske kræfter, idet dog SPD danner regering, og Baden-Württemberg er en delstat, der både er præget af industri og landbrug, og som har en konservativ politisk tradition. De fleste af vore detaljerede eksempler er hentet fra disse 3 delstater.
We selected 3 provinces on rather differ ent grounds, Hamburg being a city state whose political bias is socialist, North Rhine Westphalia being a large denselypopulated industrial province whose political forces are evenly balanced but is SPD ruled, and Baden-Wurttenberg with a mixed urban and rural economy and with a conservative political tradition.
Vi vil derfor i det følgende give en kort skitse af hver enkelt delstat, hvor vi især lægger vægt på forældrenes ret til medvirken i skolens arbejde. Man bør bemærke, at hver delstat har ret til at vedtage sine egne skolelove, når blot de er i overensstemmelse med de generelle retningslinjer, der er fastlagt i "Grundgesetz ", og alle henvisninger til lovgivning i de følgende kapitler ved rører delstaternes lovgivning, medmindre det modsatte udtryk keligt er anført.
A brief outline of each therefore follows in which the rights of parents to involvement in the school are especially considered.
Forfatningsskoleloven af 12. april 1973 (25) regulerer forældreindflydelsesordninger.
The Constitutional School Law of 12th April 1973 [25] lays down participatory arrangements.
For hver klasse eller hvert klasse trin afholdes der forældreaftenmøder mindst to gange om året, som ledes af en lærer, der underviser i den pågældende klasse eller på det pågældende klassetrin, og forældrene til børnene i hver klasse vælger 2 forældrerepræsentanter, hvis opgave det er at fremme kontakten mellem lærere og forældre, at informere forældrene om, hvad der foregår, samt at lede diskussionerne på forældreaftenmøderne.
For each class or year group there are parents' evenings at least twice a year under the leadership of an appropriate teacher and the parents of each class elect 2 parents' representatives who have duties of fostering relationships between teachers and parents, in forming parents about developments and leading discussions on parents' evenings.
Det er også muligt for foræl drene at blive indbudt til forældreaftener, udenat der erlærere til stede.
It is also possible for parents to be invited to parents' evenings without teachers.
Ved næsten alle skoler er der et forældreråd bestå ende af repræsentanter for forældre til børn på hvert klasse trin.
Almost every school has a parents' council with each year group represented upon it.
Det har samme funktioner på skoleniveau som forældre repræsentanterne på klasseniveau, og det skal sammen med sko lederen indkalde til et møde for alle forældre mindst én gang om året.
Its functions are similar at school level to those of parents' representatives at class level, and it must call at least one meeting of all parents a year along with the school principal.
Lærerne har deres egen indflydelsesrige "'konference", og eleverne på de ældste klassetrin har et elevråd.
Teachers have their own influential 'conference' and senior pupils have a pupils' council.
Repræsentanter for disse grupper mødes i skolekonferencen ("Schulkonferenz"); denne danner brændpunktet for medindflydelse på skolens styrelse.
Representatives of these three groups meet at the school conference ('Schulkonferenz'); this is the focus of participatory administration.
Lærerkonferencen, forældrerådet og elev rådet er hver repræsenteret ved 3 medlemmer, det ikke-pædago-giske personale ved skolen vælger et medlem, og skolens leder fører forsædet.
On it are 3 representatives each of the teachers' conference, the parents' council and the pupils' council, plus a member of the non-academic staff and the head teacher as chairman.
I skoler med over 1 000 elever er der et større antal repræsentanter.
In schools with more than 1,000 pupils, representation is larger.
x) (Siden færdiggørelsen af denne rapport er der offentliggjort en tysk undersøgelse af Boppel og Kollenberg, hvori der gives en nyttig oversigt (91)) .
* (Since the completion of this report a German study by Boppel and Kollenberg has been published which provides a useful overview [91].)
Skolekonferencen har besluttende myndighed med hensyn til disci­plinspørgsmål, det daglige skolearbejde, undervisningsmæssige eksperimenter og en lang r.^­kke mindre vigtige funktioner samt ret til at udtale sig om strukturmæssige ændringer i skolen (såsom nedlægning og sammenlægning af skoler), afvigelser fra delstatens retningslinjer for undervisningsplanen og anvendel­sen af skolens økonomiske ressourcer.
and a variety of minor functions, and the right to express views about structural changes (e.g. closures and amalgamations of schools) in the school, departures from provincial curricular guidelines and the use of school resources.
Man vil bemærke, at både spørgsmål vedrørende lærerstaben og karakteren af den tilgrund­liggende undervisningsplan falder uden for dens kompetenceom­råde, eftersom disse spørgsmål hører ind under staten, hvori­mod den har indflydelse ved udnævnelse af skoleledere.
It will be noted that neither staffing matters nor the nature of main stream curriculum come within its orbit since these are state matters, though it does have influence in the appointment of the headteacher.
På distriktsplan erder distriktsforældreråd, som skal høres af den lokale undervisningsmyndighed med hensyn til sammenlægning eller nedlægning af skoler.
At district level there is a district parents' coucil which must be consulted by the local authority in regard to amalgamations or school closures.
På delstatniveau er der ét foræl­dreorgan ("Elternkammer ■"; , som skal høres vedrørende afgørel­ser, der er henlagt til delstatsministerierne, og som er det vigtigste valgte forældreorgan i delstaten. Lærere og elever har lignende organer på dette niveau ("Lehrerkammer") og "Schü­lerkammer") .
At provincial level there is a parents' chamber ('Elternkammer') which must be consulted over provincial ministry decisions and is the most important elected parents' body in the province.
Alle tre organer har ret til at rådgive de offent­lige myndigheder i alle afgørende pædagogiske spørgsmål.
All three have the right to advise the public authorities on all matters of fundamental educational importance.
Loven 'om samarbejde i skolerne i Nordrhein­Westfalen blev vedta­get i december 1977 (26).
The law concerning cooperation in schools in North-Rhine Westphalia was passed in December 1977 [26].
På den enkelte skoles niveau omfatter det lovfæstede samarbejde lærere, forældre og elever på de æld­ste klassetrin, men over dette niveau spiller erhvervslivet og lokalsamfundet som helded også en rolle.
At school level cooperation involves teachers, parents and senior pupils, but above that industry arid the community at large play a part.
Inden for den enkelte skoles rammer er beføjelserne henlagt til skolens leder og sko­lekonferencen.
Within the school powers lie with the school principal and the school conference.
Skolekonferencen har fra 6 til 36 medlemmer alt efter skolens størrelse og består af repræsentanter for lærerne (der er valgt af lærerkonferencen), forældrene (der er valgt af forældrerådet) og eleverne (der er valgt af elevrådet).
The school conference, with from 6 to 36 members depending on the size of the school, consists of representatives of teachers (elected by the teachers' conference) , parents (elected by the school care committee) and pupils (elected by the pupils' council).
For hver klasse i skolen er der tilsvarende klasseråd for hver ka­tegori af deltagere.
Each class in the school has corresponding class councils for each category of participants.
Antallet af lærerrepræsentanter i skole­konferencen er altid lig med det samlede antal repræsentanter for forældre og elever.
The number of teachers' representatives in the school conference is always equal to the number of parents' and pupils' representatives combined.
Skolelederen fører forsædet og har den afgørende stemme ved stemmelighed.
The headteacher is chairman and has a casting vote.
Eleverne er repræsenteret fra 5. klasse (dvs. når de er ca. 11 år ) og opefter.
Pupil representation operates from class 5 (i.e. age about 11) upwards.
Forældrerådet har bemyndigelse til at indkalde alle skolens for­ældre til et møde, dersom den finder det ønskeligt, og i så fald er skolens personale pligtig at give dem al den in­formation og den hjælp, som de behøver.
The school care committee (that is, the parents' body) has the power to summon, if it considers it desirable, a full assembly of all the school's parents, and in such a circumstance the school staff are obliged to provide them with whatever infor mation and assistance they need.
Elevrådet har nogenlun­de tilsvarende rettigheder.
The pupils' council has comparable rights.
Ligeledes er der ved alle klasserne i skolen et klasseråd (også i dette tilfælde bestående af forældre), der har ret til at holde møde på skolen, og som kan rådgive vedrørende hjemme­arbejde, klasseprøver, undervisningsmæssige problemer og for­skellige aktiviteter uden for undervisningstiden, og det kan også være med til at vælge, hvilke undervisningsmaterialer der i den kommende tid skal bruges til undervisningen i klassen.
Similarly every class in the school has a class care committee (again, composed of parents) which has the right to meet in the school and may give advice on homework, class tests, educational difficulties and various extra curricular activities, and it can also participate in the choice of teaching and learning materials for forthcoming lessons to the class.
Spørgsmål vedrørende lærernes bedømmelse af eleverne er udtryk­keligt undtaget fra klasserådets kompetenceområde.
Questions of pupil assessment are expressly excluded from the class care committee's remit.
Skolekonferencen kan som den vigtigste medindflydelsesgruppe for skolen træffe afgørelse om klasseordensregler, administration af hjemmearbejde og eksaminer, aktiviteter uden for un-" dervisningstiden, vej ledningsservice, undervisningsudstyr, föreslag, der skal oversendes til andre myndigheder, forældrenes be søg i skoleklasserne, indstillinger vedrørende ansættelse af lærere på de aildste klassetrin og en lang række andre aspekter.
other authorities, visits by parents to school classes, recommendations for senior school appointments, and a variety of other aspects.
Den kan udtale sig vedrørende placering af undervisningstimer, valgfag og regler om bedømmelse og oprykning af elever.
It can advise on timetabling, course op tions and regulations about assessment and promotion of pupils.
Nordrhein-Westfalen adskiller sig fra Hamburg og Baden-Württemberg, for så vidt som der ikke her findes noget lovfæstet forældreorgan på delstatsniveau.Visse frivillige forældreorganisationer har ret til at Dlive informeret om ministerielle afgørelser. relser.
North-Rhine Westphalia differs from Hamburg and Banden-Wurttem-berg in that it has no statutory parent body at provincial level. Certain voluntary parent organizations must be infor med about ministerial decisions.
Ifølge loven kræves det i Baden-Würtemberg, at alle klasser eller årgange skal have et forældremøde og klasseråd (27), der be står af forældrene og lærerne ved den pågældende klasse.
There is a legal requirement in Baden-Wurttemberg for every class or year group to have a parents meeting and also to have a class council [27] which consists of the parents and teachers of that class.
Fra 7. klasse er der to elever som medlemmer.
From class 7 two pupils are members.
Formanden er en af forældrene, og han eller hun indkalder til møder og udarbejder dagsordenen.
The chairman is a parent and he calls meetings and determines the agenda.
Klasselæreren er hans stedfortræder.
The class teacher is his deputy.
Det er der for et organ, der består af både forældre og lærere, og det skal indkaldes til møde mindst en gang hvert semester.
It is there fore a parentteacher body and it must be convened at least once each semester.
Det kan drøfte klassens faglige niveau, det antal timer om ugen, der tildeles hvert fag, bedømmelsesprocedurer, hjemmearbejde, det materiale, der anvendes i undervisningen, samt aktiviteter uden for undervisningstiden.
It may discuss the achievement level of the class, the number of hours a week allocated to each subject, assessment procedures, homework, teaching material used and extracurricular activities.
Det skal også informeres om de af gørelser, der er truffet af andre råd.
It must also be informed about the decisions of other œouncils.
Lærerne skal stille al le de nødvendige oplysninger om undervisningsmetoder og problemer i klassen til klasserådets rådighed for at hjælpe det i dets arbejde.
Teachers must supply all the desired information about educational methods and classroom problems to assist the class council in its work.