natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For så vidt angår energi er det vigtigt at erkende, at de primære virkninger for industrien af de to voldsomme olieprisstigninger i 1973 og 1979 ikke har været stigende energiomkost-
Concerning energy, it is important to recognize that the primary effect of the two dramatic increases in oil prices in 1973 and 1979 on industry has not been the increase in energy costs, but the deflationary effect of the un-recycled transfer to OPEC.
Følgelig er den primære årsag til at reducere energiforbruget ikke at reducere omkostningere i sig selv, men at nedbringe Fællesskabets sårbarhed over for yderligere belastninger af denne art, nu da den potentielle omkostning heraf er blevet så tydeligt påvist.
For practical reasons it will be necessary to use the price mechanism and energy taxes to hasten the adjustment to a much lower level of energy consumption, and in the short term this will result in a competitive disadvantage to parts of industry.
Det er på den ene side meget muligt at foretage en tilpasning til en mindre energiintensiv økonomi, uden at skulle ofre væksten ved at gøre bedst mulig brug af tilgængelig teknologi1).
Part of the weakness lies in the relative inability of European industry to generate an operating surplus which can keep up with the rising cost of capital, with consequent adverse impact on its investment propensity and sectoral and geographic shifts of resources.
På den anden side har Ja pan, der har en endnu værre energi- og råstofsituation, været i stand til hurtigt at tilpasse sig i denne retning efter hver olieprisstigning.
This vicious circle is undermining the competitive posi tion of EC industry and its capacity to adjust endogenously to present and foreseeable challenges. lenges.
Beskæftigelsens skiftende karakter i de senere tiår har øget betydningen af menneskets kapitalevner som en afgørende faktor i økonomisk vækst og international konkurrencedygtighed.
Analysis of company accounts reveals a weaker performance in terms of sales margins, re turn on assets and remuneration of equity capital by Community companies than by US, and to a lesser extent, Japanese companies.
På mange måder har Fællesskabet, USA og Japan nogenlunde ens menneskekapitalaktiver - veluddannet arbejdsstyrke, flere og flere erhvervsaktive kvinder, lav befolkningsvækst, stort set ens beskæftigelsesstrukturer osv., men der skal ses på disse faktorers forskellige indvirkning for at finde tegn på positiv eller negativ betydning for den konkur rencedygtighed, som de forskellige befolkninger står for.
For example, in 1980, the first hundred indus trial groups in Europe realized an average net profit on sales of 1.4 % against 2.4 % of the first hundred Japanese groups and 4.8 % of the first hundred US groups. The gap is also considerable in terms of net profit on own capital: 6.5 % for European corporations, 14 % for the Japanese, 15.6% for the Americans.
I øjeblikket har USA og EF arbejdsstyrker af stort set sammenlignelig størrelse og ca. dobbelt så stor som Japans.
Company financial structures also vary: on average Community companies rely more on own funds than Japanese companies but less than US ones.
I betragtning af produktionsapparatets stadig større tekniske indviklethed og udbredelsen af nye teknologier til alle dele af det økonomiske system er der for disse arbejdsstyrkers vedkommende stigende behov for, at de har et højt grunduddannelsesniveau og en eller anden form for uddannelse efter grundskolen.
However, US companies can rely on a stronger financial base and Japanese companies enjoy the positive effects of long-standing financial discipline and are favoured by the lending policies of Japanese financial institutions.
På trods af, at materialet ikke er fuldstændigt, ser det ud til, at Fællesskabet ville være relativt dårligere stillet i forhold til USA og Japan med hensyn til tilgængeligheden af teknisk uddannede arbejdstagere.
However, higher levels of investment expenditure would not of themselves solve current problems. The role of management is crucial.
F.eks. er der tegn på, at der er færre videnskabsfolk og ingeniører i Fællesskabets ar bejdsstyrke end i både USA's eller Japans, og i en række medlemsstater har antallet af studerende, der vælger videnskabelige og tekniske uddannelser, været faldende i de sidste ti år.
Experience has shown that important gains in productivity and production costs, financial results and market penetration can be achieved through good organization and management.
Derudover synes niveauet af faguddannelse i Fællesskabet at være lavere end i USA og være mere intensivt koncentreret om unge mennesker.
Professional salaried management has developed more slowly in the Community than in the USA.
Det forhold, at ca. 40 % af de unge, der forlader skolen, ikke får yderligere uddannelse, er især foruroligende. I Japan ser det ud til, at der er lagt betydelig vægt på tekniske færdigheder, som det kan forventes af den vægt, der er lagt på strømlinede produktionssystemer.
From a number of studies the greater preference of the average American and Japanese manager for risk-taking emerges together with considerable concern for product quality — two basic qualities which contribute to coping efficiently with current competition.
Størstedelen af den faglige uddannelse sker på jobbet, hvorved den gøres meget specifik.
Thus historical delays and certain national characteristics may have had a negative effect on industrial efficiency in the Com munity and hindered the implementation of the appropriate strategies.
Blandt de oftest nævnte indikatorer for arbejdskraftens internationale konkurrenceevne er lønomkostninger og produktivitet.
Industrial efficiency and competitiveness rely to a considerable extent on the internal man agement and planning of all aspects of the enterprise.
Udvikling i enhedslønomkostninger fra 1970 til 1980 (i national valuta) for fremstillingssektoren viser lignende tendenser i USA (6,2 %) og Ja-
There would appear to be room for improvement in this respect in many European Community companies. Responsibility for this improvement lies not only with company management and employees but also with the financial institutions and the public authorities.
pan (6,6 %) og store forskelle i medlemsstaternes præstationer (fra 5,5 % i Tyskland til 15,5 % for Italien og UK).
However, the burden of these costs should not be exaggerated.
Udviklingen i produktivitetstakter målt i mængder for den samme periode viser størst stigning i Japan (7,4 %), forholdsmæssig dårlig præstation i USA (2,4 %) og igen stor forskel på medlemsstaternes præstation (2,7 % i UK og 7,4 % i Belgien).
The changing nature of employment in recent decades has increased the importance of human capital endowments as a determinant of economic growth and international com petitiveness.
I perioden 1975-80 øgede Japan sin produktivitetsvækst endog mere til 7,9 %, medens den i USA faldt til 1,9 % og i Belgien (der ligger højst blandt EF-lande) faldt en smule til 6,3 %. Kursændringer har imidlertid også haft en betydelig indvirkning på internationale sammenligninger af denne slags, som det ses af en sammenligning af lønomkostninger i USD.
In many respects the Community, the USA and Japan have similar human capital endowments — educated work forces, rising levels of female participation, low levels of population growth, broadly similar employment structures etc. but one must look to variations in emphasis for clues as to the positive or negative contributions to competitiveness which the different populations represent.
Det første svar på enhver udfordring til europæisk konkurrencedygtighed må komme fra de enkelte firmaer i de forskellige sektorer.
In view of the increasing technical sophistication of the production system and the spread of new technologies to all parts of the economic system there is a growing need for these labour forces to have a high level of basic education and some form of post-school training.
Tilgængeligt materiale om virksomheders præstation antyder, at Fællesskabets industri gennemsnitlig ikke har ydet så meget som de amerikanske og de japanske konkurrenter i 1970'erne.
Despite the fact that the evidence is incomplete it appears that the Community could be at a relative disadvantage vis-à-vis the USA and Japan in terms of availability of technically skilled workers.
En del af svagheden figger i den europæiske industris relative mangel på evne til at oparbejde et driftsoverskud, som kan følge trit med de stadigt stigende kapitalomkostninger, med heraf følgende modsatte virk ninger for investeringstendensen og det sektorielle og geografiske ressourceskift.
For example, there are indications of lower levels of scientists and engineers in the Community labour force than in either the USA or Japan and in a number of Member States the proportion of students following science and engineering courses has fallen during the last decade.
Denne onde cirkel underminerer den europæiske industris konkurrencedygtige position og dens evne til at tilpasse sig indefra kommende udfordringer i øjeblikket og i fremtiden.
In addition the level of vocational education in the Community appears lower than that of the USA and is more heavily concentrated on young people.
Analyse af selskabsregnskaber afslører en svagere præstation i form af avancer, indtjening på aktiver og indtjening på egenkapital i Fællesskabets firmaer end det er tilfældet for amerikanske, og i mindre omfang, japanske firmaer.
The fact that around 40 % of young school-leavers pursue no further training or education is particularly worrying.
I 1980 havde f.eks. de første hundrede in dustrigrupper i Europa et gennemsnitligt nettooverskud på salg på 1,4 % mod 2,4 % hos de første hundrede japanske grupper og 4,8 % hos de første hundrede amerikanske grupper.
In Japan there appears to be considerable emphasis on engineering skills, which is to be expected from the emphasis on streamlined production systems.
Forskellen er ligeledes betydelig beregnet på nettooverskuddet af egenkapital: 6,5 % for europæiske virksomheder, 14% for japanske og 15,6% for amerikanske.
Most vocational education is on the job, which tends to make it very specific.
Firmaernes finansielle struktur varierer ligeledes: gennemsnitligt hviler Fællesskabets firmaer mere på egne midler end japanske, men mindre end amerikanske.
Among the most commonly cited indicators of international labour competitiveness are wage costs and productivity.
Amerikanske firmaer kan imidlertid regne med et stærkt finansielt grundlag, og japanske firmaer nyder godt af de positive virkninger af den langvarige finansielle disciplin og begunstiges af de ja panske finansieringsinstitutters udlånspolitik.
The evolution of unit wage costs 1970-80 (in national curren cies) for the manufacturing sector shows similar trends for the USA (6.2 %) and Japan (6.6%) and wide variations in Member State performance (from 5.5% in Germany to 15.5 % for Italy and the UK).
Ledelsens rolle er altafgørende. Erfaringen har vist, at der kan opnås betydelig gevinst i produktivitet og produktionsomkostninger, finansielle resultater og markedsgennemtrængning ved hjælp af sund organisation og management.
Trends in hourly productivity rates in volume terms for the same period show the highest increase for Japan (7.4 %), a relatively bad performance by the USA (2.4 %) and again widely different performances by Member States (2.7 % in the UK and 7.4 % in Belgium).
Professionelt aflønnede le dere har haft en langsommere udvikling i Fællesskabet end i USA.
In the period 1975—80 Japan increased its productivity growth even more to 7.9 % while the USA fell to 1.9 % and Belgium (the highest ranked EC country) decreased slightly to 6.8 %.
På baggrund af en række undersøgelser optræder den gennemsnitlige amerikanske og japanske leders større vilje til at tage en risiko sammen med en betydelig indsats med hensyn til produktkvalitet - to grundlæggende kvaliteter som bidrager til effektivt at klare konkurrencen.
However, exchange rate changes also have an important bearing on international comparisons of this kind as can be seen from a comparison of wage costs in US dollars.
I denne forbindelse burde europæiske selskaber undersøge, hvorvidt deres strategier lever op til udfordringen fra deres amerikanske og japanske konkurrenter, især fordi den interne tilpasningsproces inden for firmaet sker hurtigere og kan nyde godt af den hurtigere op nåede enighed end tilpasninger, som skal gennemføres ved hjælp af makroøkonomiske foranstaltninger.
In this context European corporations should verify whether their strategies live up to the challenge of their American and Japanese competitors, particularly as the process of inter nal adjustment within the firm is quicker and can benefit more readily from the necessary consensus than adjustment brought about by macroeconomic measures.
Tilpasning påvirkes bestemt af eksterne faktorer, som ligger uden for selskabets direkte kontrol, men dette er i sig selv ikke en begrundelse for at forblive passiv, eftersom virk somhedens største udfordring ligger i at kombinere ressourcer og indskrænkninger med henblik på økonomiske resultater.
Adjustment is certainly influenced by external factors which go beyond the direct control of the company but this in itself is not a justification for inaction, as the enterprise's main challenge lies in combining resources and constraints in view of economic results.
Udover markedets usynlige hånd og den offentlige politiks indvirkning kan virksomhedens organisation og strategier spille en gennemsigtig og fundamental rolle for så vidt angår opnåelse af international konkurrencedygtighed.
Besides the invisible hand of the market and the visible hand of public policy, company organization and strategies can play a transparent and fundamental role in regaining international competitiveness.
Denne analyse af fællesskabsindustriens konkurrenceevne er ufuldstændig og ufyldestgørende.
This analysis of the competitiveness of Community industry is incomplete and inconclusive.
I et vist omfang ligger dette i tilfældets natur afgrunde, der er beskrevet i indledningen. gen.
To some extent, this is in the nature of the case, for the reasons described in the introduction. duction.
Det arbejde, der imidlertid er gjort for at udarbejde denne rapport, har i de sidste seks måneder tydeliggjort behovet for en mere systematisk fremgangsmåde ved analyse af in dustriel konkurrencedygtighed inden for Kommissionen.
However, the work done for the preparation of this report during the past six months has clarified the need for a more systematic approach to the analysis of industrial competitive ness within the Commission.
Denne rapport om den europæiske industris konkurrencedygtighed er blevet udarbejdet efter anmodning fra Europa­Parlaments Økonomi­ og valutaudvalg.
This report about the competitiveness of Community industry has been prepared at the re quest of the European Parliament's Committee on Economic and Monetary Affairs.
Den følger efter en række rapporter, som Kommissionen har offentliggjort om forskellige aspekter ved den in­terne og internationale økonomiske udvikling og om problemerne i forbindelse med struk­turændringer og strukturtilpasninger1).
It follows a series of reports published by the Commission about different aspects of domestic and international economic developments, structural change and adjustment.1
Eftersom rapporten skal belyse industriens forhold, er det forsøgt at disaggregere de fore­liggende data med henblik på at vise strukturen i de forskellige industrigrene.
Since this report deals with industry, and in practice with manufacturing industry, an at tempt has been made to present the available information in a disaggregated way so as to show what is happening in the various branches of industry.
Denne fremgangsmåde indebærer den store ulempe, at der anføres et væld af statistikker ­ særlig når der også fremlægges specificerede data for de enkelte medlemsstater.
This approach has one major drawback - the welter of statistics, particularly where we present the information by Member State as well.
Læseren bedes vise forståelse for dette problem, da det ikke har været muligt at finde nogen anden løsning.
We can but ask for the reader's understanding, for we have found no other solution.
Den læser, der har et særligt indgående kendskab til en eller anden medlemsstat, vil sand­synligvis mene, at EF­aggregaterne er vildledende forenklinger, ligesom den læser, der har et særligt indgående kendskab til en given sektor, uundgåeligt vil få den opfattelse, at da­taene for denne »sektor« ikke i tilstrækkeligt omfang viser de stærke og svage sider i de en­kelte virksomheder.
Each reader who is particularly familiar with one or other of the Member States is likely to find Community aggregates misleading simplifications; each industrial worker or manager will inevitably feel that the data for his 'sector' hide a multitude of strengths and weaknesses in individual firms.
I virkeligheden behandles her en uhåndgribelig størrelse: da den eu­ropæiske industris konkurrencedygtighed er et resultat af præstationerne i alle industri­virksomheder i Fællesskabet, er det umuligt at beskrive den, for slet ikke at tale om at ana­lysere den, i en enkelt rapport.
In a very real sense we are discussing an unattainable concept: in so far as the competitiveness of European industry is the result of the competitive performance of all the industrial enterprises in the Community it is not possible to describe it, let alone analyse it, in a single report.
Det er derfor nødvendigt at diskutere spørgsmålet på basis af tilnærmede størrelser, som forhåbentlig afspejler den virkelige verden.
Thus, we are obliged to discuss the question in terms of approximate aggregates which are at best proxies for the real world.
Formålet med denne rapport er at fremlægge en sammenhængende oversigt over konkur­rencedygtigheden og de faktorer, der påvirker den på kort og længere sigt.
What we have set out to do therefore is to try and present a coherent survey of the evidence about competitiveness and the factors which affect it in the short and longer term.
Oplysningerne er ikke entydige, men er i visse henseender modsigende.
The in formation is not conclusive, and in some respects it is contradictory.
De tegn, der spores på en relativ tilbagegang i Fællesskabet, kan således fortolkes på forskellige måder.
The indications of a re lative decline in the Community can be interpreted in different ways.
Forklaringerne på tilbagegangen i konkurrencedygtigheden er næppe altid lige dækkende for samme produkt eller sektor i forskellige medlemsstater, lige så lidt som konkurrencedygtigheden på tredje­landsmarkederne og konkurrencedygtigheden på Fællesskabets interne marked kan be­dømmes efter samme kriterier.
Explanations for the decline in competitiveness are hardly ever equally valid for the same product or sector in each Member State, nor do the same considerations apply to international competitiveness as to competitiveness in the domestic Community market.
') Jf. kildehenvisningerne i bilag 1.
See references in Annex 1.
I nærværende rapport fremlægges relevante oplysninger om følgende vigtige kvantificer­bare faktorer:
In this report we have endeavoured to present relevant information about the following principal quantifiable factors:
Det er klart, at mange andre ikke­kvantificérbare faktorer spiller ind, men disse berøres kun parentetisk i denne rapport på grund af mangel på data og af pladshensyn.
We recognize that there are many other considerations which cannot be treated quantitatively and that - for lack of space and information — these have had to be treated incidentally in the report.
I en rapport fra The European Management Forum1) forsøgte man ligeledes at foretage sammenligninger af konkurrencedygtigheden og anvendte så mange som 240 forskellige kriterier, hvoraf mange er ikke­kvantificérbare.
A recent report of the European Management Forum1also tried to make international comparisons of competitiveness and used as many as 240 different criteria, many of which are unquantifiable.
Selv på de områder, hvor det er muligt at foretage en kvantificering er der en række store statistiske vanskeligheder, som svækker de konklusioner, man når frem til.
Even in areas which are ostensibly quantifiable, there are a number of major statistical difficulties which weaken the significance of specific conclusions.
Sådanne pro­blemer er velkendte, og de vigtigste forklares i bilag 4, således at alle læsere bliver opmærksomme på dette problem.
These problems are well known but the main ones are set out in Annex 4 so that all readers are forewarned.
Det skal endelig understreges, at »konkurrencedygtighed« under alle omstændigheder er et relativt begreb.
Finally, it must be stressed that 'competitiveness' is in any case a relative concept.
I økonomi er der ikke tale om »et spring fra A til B«, bortset fra når man sammenligner enkeltvirksomheder.
There is no 'race from A to B' in economics, except in comparing individual firms.
Derimod drejer det sig om en relativ stilling m. h. t. ressourcer og produkter og om ændringer i den relative stilling over tiden.
The question is a matter of relative positions in terms of resources and products and the change in relative positions over time.
Indikatorerne må fortolkes med sund fornunft:
The indicators have to be interpreted with common sense:
­ en faldende andel for de aktiviteter, der har en lav værditilvækst, vil formodentlig blive en konsekvens af en stigning i den samlede konkurrencedygtighed.
(ii) a declining share in low value added activities may be a consequence of increased overall competitiveness.
Der gør sig desuden normative betragtninger gældende:
There are also normative considerations:
­ enhver vurdering af den europæiske industris relative stilling er indirekte baseret på en historisk eller politisk opfattelse af, hvad denne stilling »burde være«;
(i) underlying any evaluation of the relative position of European industry there is a his torical or political concept of what the position 'ought' to be;
­ forskellige mål (produktion, beskæftigelse, profit, eksport) fører til forskellige vurderin­ger.
(ii) different objectives (output, employment, profits, exports) lead to different assess ments.
Dette kapitel består hovedsagelig i en gennemgang af den internationale handel og valuta kursdata samt i en international sammenligning af lønomkostninger; disse faktorer er afgørende for at kunne vurdere industriens konkurrencedygtighed i Det europæiske Fælles skab.
This chapter of the report is essentially a review of the evidence from international trade, exchange rate data and an international comparison of wage costs as they are relevant to assessing the competitiveness of Community industry.
Der gives først en kort beskrivelse af strukturen i den internationale handel med en opdeling på hovedlandegrupper og de vigtigste produktkategorier, og i denne forbindelse belyses strukturen i Fællesskabets internationale og interne handel med en opdeling på produkter og på medlemsstater.
In the first place we describe, briefly, the structure of international trade by the major groups of countries and principal product categories, including the structure of the Com munity's international and domestic trade by product and Member State.
Dernæst behandles udviklingstendenserne i Fællesskabets markedsandele i den internationale handel1) for forskeluge produkter.
Secondly, we examine trends in the share of international trademunity exports of various products.
Endelig behandles relationen mellem priser, omkostninger og valutakurser, da disse størrelser påvirker industriens konkurrencedygtighed.
Finally, we examine the relationship between prices, costs and exchange rates as they affect industrial competitiveness.
I den efterfølgende diskussion af strukturen og tendenserne i den internationale handel er det vigtigt at erindre, at der er mange andre faktorer end markedspriserne, som er af betydning.
It is important to bear in mind in the following discussion of the structure and trends of in ternational trade that many factors are at work in addition to the operation of market prices.