natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Grækenlands indtræden markerer begyndelsen af EP's åbning mod Middelhavslan­dene, da den er en del af den helhed, som også omfatter forhandlingerne med Portugal og Spanien.
The accession of Greece marks the beginning of a new Community interest in the Mediterranean countries, together with the negotiations with PortugaL and Spain.
I samme grad som De Ni var præget af nordeuropæiske interessers fremhersken, vil De Tolv i lige så høj grad genfinde en balance, der tilgodeser Sydeuropas interesser.
Whereas in the Community of the Nine the focus of interest was in the north, the Community of the TweLve wiLL see the baLance readjusted in favour of the
FØRSTE DEL: GRÆKENLANDS LANDBRUG OG EF
GREEK AGRICULTURE AND THE COMMUNITY
I. Oversigt
I. OveraLL survey
Hvis EP udvidet med Grækenland ses i fugleperspektiv, kan man iagttage en række generelle træk: a) Fællesskabet udvides i sydøstlig retning og borer sig ned i middelhavsområdet over en afstand på mere end 1 000 km fra Sicilien.
(a) The Community is expanding in a south-easterLy direction, reaching out past Si ci Ly and across the Mediterranean Basin for more than
Der er meget langt til de store nordeuropæiske industricentre (Ruhr, Paris-bækkenet) (omkring 2 500 km fra Rhodos).
Parisian basin) are remote from Greece (some 2 500 km from Rhodes).
Grækenland og Fællesskabet har ingen fælles landgrænse, da Jugoslavien og Østrig adskiller de to områder.
Greece has no common Land frontier with the Community, from which it is separated by YugosLavia and Austria.
b) Det nuværende EF's areal vil vokse ca. 132 000 km (8,6$), hvilket svarer til ca. halvdelen af Italiens areal.
2 (b) The present Community wiLL increase by some 132 000 km in area (8.6%) that is, by an area approximateLy haLf the size of ItaLy.
De græske øer, i alt ca. 100, der repræsenterer næsten 1/5 af Grækenlands territorium, har et næsten lige så stort areal som Belgien.
The Greek isLands (numbering about 100) account for aLmost one-fifth of Greek territory and cover a totaL area which is aLmost the size of BeLgium.
c) Grækenland er et bjergrigt område med spredte sletter af generelt ret lille areal undtagen i nordøst (Thracien, Makedonien, Thessaliet). Relieffet kan sammenlignes med mange andre middelhavsområder i det nuværende EP (f.eks. den italienske støvlehæl og Sydfrankrig vest for Rhone-floden).
(c) Greece is a mountainous country, with Li 11 Le fLat Land except in the north east (Thrace, Macedonia, ThessaLy).
I Grækenland udgøres I/4 af ULA af bakket område, 18$ af bjergskråninger.
In Greece, 25% of the UAA Lies on hiLLsides and 18% on mountain sides.
d) Klimaet er varieret: kontinentalt i den nordlige del og næsten subtropisk i den sydlige del.
(d) The cLimate is varied, ranging from continentaL in the north to aLmost sub-tropicaL in the south.
Det regner normalt ikke meget, vandløbene er ofte rivende.
RainfaLL is generaLLy Low; streams are often short-Lived torrents.
Der er stærk erosion og nedslidning af jordene.
Erosion and generaL wear to the soiL are important factors.
Befolkningsmæssigt betyder udvidelsen af Fællesskabet med Grækenland en forøgelse af befolkningen på 3,5$· Henved halvdelen af de 9 mio grækere lever i byområder, hvoraf det vigtigste er Storathen og Piræus med forstæder, der tæller over 3 mio indbyggere.
In demographic terms, the enLargement of the Community wiLL mean a 3.5% increase in popuLation. NearLy haLf of the 9 miLLion Greeks Live in the urban centres, of which the Largest is the Athens-Piraeus conurbation with over 3 miLLion inhabitants.
Befolkningstætheden er på 2 70 indbyggere pr. km mod I70 i det nuværende EP (44 i Irland).
In Greece the popuLation density is 70 peopLe to the squarekiLometre as against 170 in the present Community
Den erhvervsaktive del af befolkningen i Grækenland anslås til 3,2 mio personer (102 mio i det nuværende EP).
The working popuLation of Greece is estimated at 3.2 miLLion (102 miLLion in the present Community).
Af befolkningsfordelingen efter sektor i erhvervslivet fremgår det, at landbruget indtager en fremherskende plads i økonomien (28$).
A sectoraL breakdown reveaLs the predominance of agricuLture in the Greek economy (28%).
I det nuværende EP er det kun Irland, der har en lige så stor andel landbrugere i den erhvervsaktive del af befolkningen (24,5$)5 alle øvrige lande, herunder Italien (15,8$), er industrialiserede lande, hvor landbrugssektoren under alle omstændigheder kun spiller en sekundær rolle i forhold til industrien.
In the existing Community, onLy IreLand now has such a Large percentage of farmers in its working popuLation (24.5%); a L L the other countries, incLuding ItaLy (15.8%), are industriaLized, with agricuLture pLaying a secondary roLe to industry.
For de fleste af regionerne på fastlandet, Peloponnes og øerne udgør landbruget sammen med turismen og handelsflåden den eneste kraftfulde økonomiske aktivitet.
PeLoponnese and the IsLands, agricuLture is the onLy economic activity of any importance, apart from tourism and shipping.
Landbruget står midt i en overgangsperiode mellem underudvikling og intensiv drift.
Greek agricuLture is now experiencing the transition from underdeveLopment to more intensive methods.
Landbruget i den generelle økonomi
AgricuLture and the economy in generaL
Grækenland har et stort underskud på den samlede handelsbalance, hvilket delvis kan forklares med afhængigheden over for importerede investeringsgoder, der dog indtil for nylig blev udlignet ved et overskud fra den "usynlige" indtjening (indtægter fra handelsflåden; turisme; emigrantarbejdernes overførsel af penge til hjemlandet).
Greece runs a Large deficit on its overaLL trade baLance, partLy because of its reLiance on imported capitaL goods; untiL recentLy, this deficit has been offset by a surpLus on invisibLes (earnings from shipping, tourism, transfers by emigrant workers).
PRISINDEKS POR PRIVATE HUSHOLDNINGERS FORBRUG I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG I GRÆKENLAND
In 1977 Greek exports of such pro ducts were vaLued at S 942 miLLion whiLe imports totaLLed onLy 2 650 miLLion.
Grækenlands handelsbalance inden for landbrugs- og levnedsmiddelprodukter er positiv og tegner til at stige yderligere.
AgricuLturaL exports represent some 34% of totaL exports and pLay a vitaL roLe in the Greek trade baLance, aLthough the percentage of agri cuLturaL exports is higher in IreLand (50%) and in Denmark (37%).
I 1977 udførte Grækenland sine produkter for en samlet værdi af 942 mio USD, og indførte for 65O mio USD.
More than haLf of these agricuLturaL exports are sent to the present
Siden 1973 er inflationsraten vokset endnu hurtigere i Grækenland end i EF.
Since 1973 infLation has been rising at a faster rate in Greece than in the Community.
De private husholdninger bruger 40$ af deres udgifter til levnedsmidler, drikkevarer og tobak, og dermed afsætter den græske befolkning en større del af sine samlede udgifter til levnedsmidler end gennemsnitsindbyggeren i det nuværende EF (24,6$), men lidt mindre end irlænderne (42$).
With 40% of househoLd expenditure going on food, drink and tobacco, the average Greek spends reLativeLy more on food than the average citizen of the present Community (24.6%), but somewhat Less than the average Irishman (42%).
Typisk for det græske landbrug er den mangelfulde kombination af produktionsfaktorerne, man også finder i Mezzogiorno.
One difficuLty facing Greek agricuLture is the inadequacy of the factors of production, the situation being simiLar to that in the ItaLian
Sammenlignet med EF råder den i landbruget beskæftigede erhvervsaktive del af befolkningen, som er for talrig, over for begrænsede landbrugsarealer, der ofte er af dårlig kvalitet.
Large farming popuLation, whiLst the areas farmed are too smaLL and often poor in quaLity.
Produktionsstrukturerne
Production structures
*) Tallene i parentes vedrører de dyrkede jorder (agerjord og flerårige kulturer) med undtagelse af vedvarende græsgange.
* The figures in brackets reLate to cuLtivated Land (arabLe Land and permanent crops) and do not incLude permanent pasture.
Kvaliteten af landbrugsjorderne - 8,8 mio ha, heraf 40$ agerjord - varierer alt efter de forskellige højdezoner.
Greece has 8.8 miLLion hectares of farmLand, 40% of which is arabLe. The quaLity of the soiL varies with aLtitude.
Der er først bjergegnene, hvor klimaet, der er tørt om sommeren og koldt om vinteren, og en ringe jordbund kun gør det muligt at dyrke korn og tørre bælgfrugter (med lav produktivitet) og nødder samt at drive ekstensirt opdræt, navnlig får.
First of a L L there are the mountain areas where the cLimate (dry in summer and coLd in winter) and the poor quaLity of the soiL Limit crops to Low-yieLd cereaLs, dried vegetabLes and sheLL-fruits; in such areas onLy extensive grazing (e.g. sheep farming) is possibLe.
Endvidere højderne, der også har ufrugtbar jordbund og et tørt klima, og som præges af den massive tilstedeværelse af oliventræer og korn og i et noget mindre omfang af vin og frugttræer.
SecondLy, there are the hiLLy areas, aLso with poor soiL and dry cLimate; here oLive groves and fieLds of cereaLs are the most common sight, foLLowed by vineyards and orchards.
Endelig slettelandbruget, der er langt mere intensivt på de kunstvandede jorder (900 000 ha) og landbruget i drivhuse mv., der hovedsagelig omfatter frugt og grønsager.
ThirdLy, there is the agricuLture of the pLains, with intensive farming of irrigated Land (900 000 ha), and market gardening, producing mainLy fruit and vegetabLes.
Med 23$ af det samlede ULA er den tilsvarende del af det kunstvandede græske ULA større end det spanske (11%).
In Greece, 23% of the totaL UAA is irrigated, which is a higher percentage than that for
69$ af det vandede areal i Grækenland anvendes til enårige afgrøder (f.eks.: sukkerroer), 10$ af produktionen af blomster og planteskoleprodukter, 2$ af vinmarkerne og 19$ af plantagerne.
sugarbeet, 10% for fLowers and nurseries, 2% for vineyards and 19% for arbori culture).
I forhold til det samlede anvendte areal for produktion af de forskellige kategorier udgør det vandede areal 25$ forde enårige afgrøder, 85 $ for grønsager, blomster og planteskolepro— dukter, 9 $ for vinmarker og 21 $ for plantager.
Irrigated Land accounts for 25% of the area under annuaL crops, 85% of the area under vegetabLes, flowers and nurseries, 9% of the vineyards and 21% of the area used for arboriculture.
Der er stadig arbejdsløshed i den i landbruget beskæftigede del af den erhvervsaktive befolkning trods afvandringen af over en halv million unge i løbet af de sidste ti år, og også selvom man tager hensyn til den omstændighed, at de arbejdskraftintensive produkter (navnlig vin, frugt og grønsager) er af større omfang i Grækenland end i resten af EP.
The agricultural labour force is still underemployed, although more than haLf a million young people have left the Land over the past 10 years and even though labour-intensive crops (wine, fruit and vegetables) are more common in Greece than eLsewhere in the Community.
Den forsinkelse, der har gjort sig gældende i forbedringen af de græske landbrugsstrukturer, kan også forklares ved, at den begrænsede bedriftsstørrelse indtager en fremherskende plads, og at der er mange meget små kvæg- og svinehold (se figurerne).
Another reason for the delay in improving Greek agricuLturaL structures is the predominance of very small farms and very smaLL herds of cattLe and pigs
Anvendelsen af produktionsmidlerne har i Grækenland været ude for en bemærkelsesværdig udvikling: anvendelsen af gødning er næsten fordoblet mellem 197O og 1978, og der er nu 175$ flere traktorer end i 1969· Anvendelsen af mere moderne produktionsteknikker har ført til en stigning
The means of production have undergone remarkable changes in Greece; the use of fertilizer aLmost doubled between 1970 and 1978, whilst the number of tractors is now 175% greater than in 1969. The application of more modern production techniques has resulted in increased yields :
65 og derover
­\ in ο m
30 -49 derover
O» sO ω o o o o
Dyr
00 to vP
5 derover
» a m ι ·
i udbyttet: mellem 1970 og 1978 øgedes udbyttet med ca. 30$ for korn, tomater og tobak; det steg 80$ for olivenolie og 13$ for bomuld.
Between 1970 and 1978 wheat, tomato and tobacco yields increased by some
Denne udvikling er udtryk for græsk landbrugs dynamik.
30%, olive-oil yields by 80% and cotton yields by 13%.
Fællesskabet
Animal products
(x) Grønsager, frugt, vin, tobak, olieholdige produkter, bomuld, får og geder.
VegetabLes, fruit, wine, tobacco, oilseeds, cotton, sheepmeat and goatmeat.
I Grækenland overstiger landbrugsproduktionen for visse middelhavsprodukters vedkommende behovet på det indenlandske marked: citrusfrugter, bomuld, tobak, vin, hvede, visse grønsager (tomater) og frugt (ferskner).
Production of certain Mediterranean products (citrus fruit, cotton, tobacco, wine, wheat, and certain vegetabLes and fruits such as tomatoes and peaches) is in excess of the home market's requirements. These pro ducts constitute the bulk of Greek agricuLturaL exports, with tobacco
Disse produkter udgør hovedparten af den græske land brugseksport, hvori tóbale (28$) og olieholdige produkter (6$) spiller en vigtig rolle ved siden af den vigtigste eksportsektor: nemlig friske og forarbejdede frugter og grønsager (59$)·
(28%) and oil seeds (6%) playing an important supporting roLe alongside the main exports, nameLy fresh and processed fruit and vegetabLes (59%).
Grækenland er næsten selvforsynende for en lang række andre landbrugsprodukters vedkommende: byg, sukker, kartofler, svinekød, æg og fjerkrækød samt fisk.
Greece is aLmost self-sufficient in a number of other agricuLturaL products
Den har underskud og endda et betydeligt underskud for så vidt angår en række andre produkter, der i stort omfang indgår i importen: foderkorn (42$), mælk (lifo) og oksekød (30$).
It is lacking, and in some cases very Lacking, in other products which account for a considerable proportion of its imports : fodder grains (42%), miLk (11%) and beef and veal (30%).
De græske produkter, der i stort omfang indgår i Fællesskabets landbrugsproduktion,
Those Greek products which account for a sizeable percentage of Community production are mostly products in which the present Community is lacking.
er for de flestes vedkommende produkter, som Fællesskabet i dag producerer for få af.
Agricultural production in Greece and the Community
Grækenlands og Fællesskabets landbrugsproduktion
Greek production as a % of production in EUR Nine
Bomuld Tobak Friske grønsager Olieholdige produkter
Fresh fruit
Fårekød Ris Friske frugter
Like as large as that of the Community.
For de fleste af de produkter, hvor Fællesskabet har vanskeligheder på grund af overskud (permanent eller lejlighedsvis), er den græske produktion af meget begrænset betydning i forhold til Fællesskabets.
Besides, Greece is usualLy in deficit for these products.
Desuden har Grækenland generelt selv underskud af disse produkter.
The most striking examples are milk products and beef.
De mest iøjnefaldende eksempler er mælk og mejeriprodukter og oksekød, hvor den græske produktion ikke overstiger meget mere end 1$ af EF-produkti onen.
Here, Greek production scarcely exceeds 1% of Community production.
Derimod optræder der konkurrenceproblemer i forbindelse med vin og visse frugter (ferskner), hvor Grækenland og EF mere eller mindre regelmæssigt producerer overskud.
On the other hand, there are competition difficulties in the areas of wine and fruit (peaches), where both Greece and the Community enjoy fluctuating surpluses. The edge is taken off this problem, however, by the fact that
Disse problemer er imidlertid af begrænset omfang på grund af den relativt beskedne vægt, som den græske produktion indtager i forhold til EF-produktionen, og som følge af visse produkters særlige art (retsinavin), og mere generelt i kraft af den differentiering af høsten, der skyldes klimaforholdene.
Greek production is relatively sLight in comparison with the Community's, by the particular nature of certain products (retsina wine), and, more generally, by the staggering of harvests as a result of climatic differences.
Hvis man opdeler produkterne i den nuværende græske landbrugsproduktion efter den støtteform, der er fastsat i EF1s markedsordning for landbrugsprodukter, ser man, at de produkter, der er omfattet af markedsordningssystemerne af typen "supplerende støtte" (hård hvede, olivenolie, olieholdige frø, tobak) og "fast støtte" (bomuld, frø), spiller en langt større rolle dér end i det nuværende EP.
If Greek agricultural production is broken down according to the type of support which the various products would receive under the common organization of agricuLturaL markets, it wiLL be seen that the products covered by market organization of the "deficiency payment" type (durum wheat, olive oiL, oiLseeds, tobacco) and the "direct aid" type (cotton, seed) are much more common than in the present Community.
Derimod er typisk nordeuropæiske produkter, for hvilke der gælder en ordning med "støttepriser" (mælk, korn, sukker, oksekød og svinekød), af mindre betydning.
On the other hand, the typically northern products covered by "support price" arran gements (milk, cereaLs, sugar, beef and veal, pigmeat) are of lesser importance.
Når 40$ af den endelige græske produktion ikke desto mindre henhører under denne type fælles markedsordning, skyldes det blandt andet interventionen for visse produkter som hvede, ris, vin og frugt og grønsager, der er under tilbagekøbsordningen (tomater, appelsiner, mandariner, citroner, spisedruer, æbler, pærer, ferskner).
Support prices do in fact apply to 40% of finaL Greek pro duction but this is because the intervention arrangements aLso apply to products such as wheat, rice, wine, fruit and vegetabLes (e.g.
Produkter, der henhører under den fælles markedsordning for 1andbrugsprodukt er ^
Products subject to the common organization of agricultural markets
Ordningstype
Type of organization
Støttepris
Support prices
I dag har Grækenland et system for landbrugsmarkederne, der er bygget over tre hovedprincipper: prisstabilisering (interventionsopkøb, stødpude lagre, kontrol med arealerne), beskyttelse over for import samt indkomststøtte (navnlig i form af støtte til produktionsmidlerne),
The organization of Greek agricultural markets is currently based on three main principles : price stabilization (intervention buying, buffer stocks, restrictions on areas planted), protection against imports and income subsidies (particularly in the form of subsidized means of production).
I nogen tid har et af målene for den græske politik bestået i, at landbruget mere aktivt skal bidrage til at genskabe den samlede handelsbalance, der er stærkt negativ.
For some time it has been an aim of Greek poLicy that agricuLture shouLd contribute more actively to restoring the overall trade baLance which is showing a marked deficit.
Der ydes således særlig støtte til udførsel af visse produkter (navnlig frugt og grønsager).
To this end, specific subsidies are granted towards exports of certain products (notabLe fruit and vegetables).
En meget vigtig hindring for en forbedring af landbrugsstrukturen i Grækenland er mangel på mobilitet i jordlodderne.
One major obstacle to any improvement of Greek agricultural structures is the lack of Land mobility.
Den største del af landbrugsbedrifterne forvaltes som selvstændige brug.
Most farms are owner-occupied.
For små gårde, opdeling af jorderne, den meget store del af arealerne, der ligger i bjergene, er begrænsninger af muligheden for at intensivere investeringerne i landbruget.
Heavier investment in agriculture is restricted by the fact that farms are too smalL, holdings are fragmented and much of the area is mountainous. The
Med sine interventioner afbøder Den græske Landbrugsbank, der især stiller midler til rådighed for landbruget, delvis på kapitalmangelen. Men ofte anvendes bankens midler, der skulle bruges til lån på mellemlang og lang sigt, ikke fuldstændigt.
Greek AgricuLturaL Bank (the main provider of farm Loans) has heLped to supply the capital which is lacking, but often the Bank funds available for medium- and long-term Loans are not fuLly utiLized.
De finansielle midler, som Grækenland stiller til rådighed for sit landbrug, udgør i løbende priser kun ca. 2o$ af de midler, som det nuværende Fællesskab stiller til rådighed.
Relatively speaking, Greek aid for agriculture is only about 20% of that granted in the present Community.
Udgifterne til landbruget (i regningsenheder)
(in units of account)
Udgifter pr. ha Udgifter pr. erhvervsaktiv Udgifter pr. bedrift
Expenditure per holding
Grækenland anvender mere end en tredjedel af sine udgifter til støtte til køb af produktionsmidler (navnlig gødning) og henved halvdelen til markedsstøtte for fire produkter - tørrede druer, tobak, bomuld og appelsiner.
More than one-third of Greek expenditure goes to subsidize the purchase of means of production (particuLarLy fertilizer) and aLmost haLf goes to support the market for four products (dried grapes, tobacco, cotton and oranges).
De græske landbrugeres hovedorganisation er "PASEGES" eller "Den fælles græske sammenslutning af Landbrugskooperativer".
The main farmers' organization in Greece is the "PASEGES" or "PanheLlenic
Den kooperative bevægelse opstod omkring I915 og kooperativerne styres i dag efter en ny lov, der trådte i kraft den 1.9.1919·
The cooperative movement began about 1915 and cooperatives are currently governed by a Law which came into force on 1 September 1979.
Kooperativerne er en velstruktureret organisation:
rather than on any geographical basis.
- 1. niveau: 7 000 samlede lokale kooperativer (1978),
At the top of this pyramid stands the PASEGES, which coordinates the activities of the cooperatives and represents them both at home and abroad;
- 2. niveau: 134 kooperative foreninger samlet efter geografiske kriterier,
- at home, it holds talks with the Government to defend farmers' interests and plays the role of a trade union in that it provides a forum for the expression of differing points of view;
- indadtil: det er den, der forhandler med regeringen, over for hvem den forsvarer landbrugets faginteresser; og da forskellige opfattelser gør sig gældende i organisationen, fungerer den som en fagforening,
COPA (Committee of Agricultural Organizations in the EEC) and of
- udadtil: den er medlem af den internationale kooperative alliance, af PIPA, af CEA. Den har observatørpost i COPA og i COGECA.
COGECA (General Committee for AgricuLturaL Cooperation in the EEC).
Kooperativerne har forskellige opgaver: de kan være produktions-, forarbejdnings-, afsætningskooperativer eller kooperativer med flere forskellige formål.
The cooperatives are of various kinds : they may be production, processing, marketing or multi-purpose cooperatives.
Sideløbende med kooperativerne findes der andre sammenslutninger, der dog er af forholdsmæssig beskeden betydning:
Alongside the cooperatives, but of comparativeLy Little importance, there are :
- sammenslutninger, for hvilke der gælder en lov om fagforeninger og som hovedsagelig er af politisk karakter,
- associations of an essentially political nature, governed by a law on trade unions;
- producentsammenslutninger, der er forholdsvis sene dannelser, og som tilsigter en fælles anvendelse af jord og driftsmidler alene.
- producer groups, which are a more recent phenomenon and involve merely the pooling of land and resources.
Vinsektoren er direkte medlem af sidstnævnte sammenslutning.
Workers,which is affiliated to the CGT (GSEE).
ANDEN DEL: GRÆKENLAND SOM DET TIENDE MEDLEM AF EF
PART 2 : GREECE, THE 10TH MEMBER STATE OF THE COMMUNITY
Grækenland bliver således EF's tiende medlemsstat fra den 1. januar I98I.
Greece thus became the 10th Member State of the Community on 1 January 81.
TiltrædeIsesvilkårene er blevet fastsat i de forskellige instrumenter, der er en del af traktaten.
The terms of accession were laid down in the various instruments making up this Treaty.
På grund af den vidtgående udvikling inden for den fælles landbrugspolitik er det indlysende, at en vigtig del af traktaten drejer sig om landbruget.
As the common agricuLturaL poLicy is so highly developed, it is natural that a considerable part of the Treaty should deal with agriculture.