natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med henblik herpå må jernbanerne træffe følgende for anstaltninger:
The fact is that only the hauliers are in a position to determine how great demand is.
• Selektiv markedspolitik
National governments must aim at a commercial policy for the railways, the minimum requirement for the longer term being to break even.
Jernbaneselskaberne afgør selv, hvorvidt de vil gå ind på de for jernbanerne mest egnede og indtægtsgivende markeder, således at de herved nærmer sig målet, som er fuld dækning af omkostningerne
In addition they must continue to promote cooper ation between railways, standardization and pooling of stock.
• Omstrukturering af tilbudet af jernbanetransport mu ligheder
This system would not, however, alter the fact that the hauliers' compliance with the above conditions and criteria and their observance of the relevant legal provisions on overloading, and of EEC Regulation No 543/69, etc. must be adequately monitored.
Den internationale skibsfart, med sin verdensomspændende problematik kræver fremfor alt en mere sammenhængende og fællesskabsbestemt politik udadtil.
The priority requirement for the Community's inland waterways is to improve the balance of supply of and demand for transport services.
Dette gælder blandt andet for bilæggelsen af eventuelle uoverensstemmelser med hensyn til anvendelsen af Adfærdskodeks for Linjekonferencer.
In this connection, it is of prime importance that national rules on scrapping be harmonized as far as possible.
Hvad angår den interne fællesskabspolitik, må der så hurtigt som muligt findes en ordning, således at EØF-traktatens konkurrencebestemmelser (artikel 85 og 86) kan anvendes på skibsfarten.
The practice of reserving coastal shipping for vessels of the home nationality leads to inefficency and increases the cost of transport.
Delte betyder, at jernbanerne ikke skal gå ind på markeder, som ifølge deres struktur ikke egner sig for jern banetransport.
In principle therefore, macroeconomic factors should not have any part to play in the allocation of licences.
Endvidere skal deres servicesystem hurtigere tilpasses til de stadig skiftende behov for jernbanetransport netransport
In times of serious market disturbance the licensing system would however allow Community action to achieve some temporary organization of the market.
• Nedsættelse af omkostningerne
There is as yet no question of deregulating air transport.
En god transportinfrastruktur i Fællesskabet er en be tingelse for smidig afvikling af transporten ad landevej, jernbane eller indre vandveje.
Here too, freedom to provide services at Community level needs to be introduced without delay.
Nederlandene er stadig tilhænger af, at der vedtages årlige bidrag på fælles skabsbudgettet til infrastrukturprojekter af betydning for Fællesskabet.
A first step should be to take a decision as soon as possible applying the standstill principle in Article 76 of the EEC Treaty to this sector.
Jernbanerne må selv sørge for en yderligere effektivitering, om nødvendigt gennem rationalisering, og de må overveje at lade urentable transporter bortfalde osv.
In view of its worldwide nature, the most pressing requirement for shipping is a more consistent Community-orientated external policy.
• Yderligere udbygning afjernbanesamarbejdet jernbanesamarbejdet
This applies, inter alia, to the solution of possible conflicts regarding application of the Code of Conduct for Liner Conferences.
Som konklusion anmoder den nederlandske regering derfor om. at der inden for hele EF-politikken i frem tiden må blive lagt mere vægt på transportpolitikken.
It should also be pointed out in this connection that the special attention given to rail transport in some Member States for wider political reasons must not be allowed to have an adverse effect on road transport.
Det europæiske Råd i Stuttgart skulle således kunne opfordre Rådet til så hurtigt som muligt at træffe for anstaltninger til fjernelse af de hindringer, der hidtil især på landtransportområdet har bremset den i traktaten foreskrevne liberalisering.
The railways should in principle operate on a commercial basis on the market and increase their efficiency, and should not be given subsidies to artificially retain certain markets at the expense of other modes of transport.
Skibsfarten ad Fællesskabets indre vandveje har især behov for. at der sker en bedre tilpasning af tilbud og efterspørgsel efter transport.
The promotion of rail transport on an artificial, non-commercial basis to the detriment of road and inland waterway transport increases transport costs in the Community as a whole and disturbs competition between the various forms of transport.
Det er her særdeles vigtigt, al nationale ophugningsbestemmelser harmoniseres så meget som muligt.
The conditions of competition between all modes of transport should therefore be harmonized.
At give skibe af egen nationalitet eneret til kystskibsfart leder til ineffektivitet og om kostningsstigning inden for transporten.
To this end railway undertakings should introduce the following measures:
Ligeledes skulle Det euroæiske Råd kunne bestemme, at det skal have forelagt årlige rapporter om frem skridtene i transportpolitikken.
Good transport infrastructure within the Community is a prerequisite for the smooth operation of road, rail and inland waterway transport.
Gennemførelsen af disse beslutninger bor sikres ved hyppigere forhandlinger i Ministerrådet i passende sammensætning«.
The Netherlands remains an advocate of allocating annual amounts from the Community budget for infrastructure projects of Community interest.
hensyn til et stort antal problemer vedrorende EF-bor-gernes tilværelse, vedrorende den måde.
In conclusion, the Netherlands Government accordingly urges that a higher priority be accorded to transport in future within overall Community policy.
Fællesskabet fungerer på. samt vedrorende opbygningen af vort Europa. ropa.
The European Council could at the same time conclude that an annual progress report on the development of transport policy should be made to it.
') Denne opinionsundersøgelse er offentliggjort under titlen »Eurobarometer« — Den offentlige mening i De europæiske Fællesskaber i foråret 1983 - nr. 19, juni 1983 - Bruxelles.
In order to carry out these decisions, the Council of Ministers should meet more frequently in the appropriate composition.'
Denne beretning om den offentlige mening i De europæiske Fællesskaber består af fire kapitler: førstepladsen (58% af de adspurgte), efterfulgt af trivslen i ægteskabet (svaret »et lykkeligt ægteskab«) og trivslen inden for familien (svaret »at komme godt ud af det med familien«), dvs. to aspekter ved den enkelte persons allernærmeste miljø i emotionel henseende; pengene kommer først på fjerdepladsen, Den placering, svarene opnår i rækkefølgen, er meget ensartet fra det ene land til det andet, hvilket klart viser, at der er tale om livsværdier, som folkene i Vesteuropa har til fælles med hinanden.
This Eurobaromater is one of the most important ever compiled, both because of the number of subjects covered and because it is now possible to observe many of the issues relating to the life of Europeans, the functioning of the Community and European integration over a sufficiently long period—a decade in fact.
En anden vigtig indikator for samfundslivsklimaet er tilfredsheden for så vidt angår den måde, demokratiet fungerer på.
Another important indicator of the social climate is satisfaction with the way democracy works.
Ifølge selve sagens natur er denne indikator meget følsom over for de politiske begivenheder, men observationen viser, at forskellene mellem lande nes styreformer har en tendens til at holde sig forholdsvis stabilt.
It is by definition very sensitive to political events, but our observations show that the differences between national political systems tend to remain relatively stable.
Tendensen til at give udtryk for tilfredshed observeret over en længere periode (1973-1983) er klart tiltagende i tre af landene (Danmark, Tyskland, Det forende Kongerige) og klart aftagende i Belgien.
The longer-term trend (1973-83) is distinct ly upwards in Denmark, Germany and the United Kingdom and distinctly downwards in Belgium.
Alle fællesskabslandene er stillet over for arbejdsløshedsproblemet.
This report on public opinion in Europe comprises four chapters:
To spørgsmål, der i almindelighed anses for at tjene til måling af udviklingen i de økonomiske konjunkturer, er blevet stillet på ny.
All the Community countries are faced with the problem of unemployment.
De vedrører udviklingen i de sidste tolv måneder dels i den almindelige økonomiske situation i det enkelte land og dels i den enkelte husstands økonomi.
At the same time, signs of economic recovery are discernible here and there.
Endvidere er der, om end den bedømmelse, der gives af udviklingen i husstandens situation, i almindelighed på ny er mindre negativ end den, der gives af udviklingen i landets situation, også undtagelser: Grækenland og især Danmark.
A new question was aimed at finding out how far the public believed that something like full employment would be restored if business picked up.
Svarene lader ingen tvivl mulig: syv ud af ti af de adspurgte personer mener, at arbejdsløshedsproblemet vil forblive uløst, selv om økonomien forbedres.
The answers were clear enough: seven out of 10 people believe that the problem of unemployment will not disappear if the economy picks up.
De mest pessimistiske i så henseende er nederlænderne (91 % af dem. der svarer andet end » ved ikke «).
The most pessimistic are the Dutch (91% of those who replied).
Grækenland er det eneste land, hvor de optimistiske svar har overvægt over de pessimistiske.
Greece is the only country where the optimists outnumber the pessimists.
Livsværdier og politiske holdninger
Political values and attitudes
Med valget til Europa-Parlamentet liggende ca. tolv måneder forude giver en ny sammenlignende gennem gang af livsværdierne og de politiske holdninger uden tvivl et nyttigt bidrag.
With the European elections only 12 months away, a comparative reappraisal of political values and attitudes is of obvious interest.
En gennemgang af udviklingen over 10 års-perioden (1973-1983) viser — på et helhedsgrundlag af stabilitet — nogle udsving af interesse; en tendens til en mindre stigning i Italien (hvor til— fredshedsniveauet var meget lavt), og ikke blot dér, men også i Danmark (hvor tilfrcdshcdsniveauet var me get højt) samt i Luxembourg, i Nederlandene, i Tysk land og i Det forenede Kongerige, hvorimod der er en tendens til en mindre nedgang i Frankrig, i Irland samt — og i endnu højere grad — i Belgien.
In Germany, the Netherlands and Belgium the feeling is less gloomy, while the Greeks, the French, the Irish and the Luxembourgers tend to appear more pessimistic. Although, as in the past, respondents tend to assess the situation of their individual households in less negative terms than the situation of the country as a whole, there are again exceptions—Greece and, in particular, Denmark.
Interessen for politik. — Fire ud af ti EF-borgcre siger, at de interesser sig »i meget høj grad« (11%) eller »i nogen grad « (31 %) derfor.
Interest in politics. Four out of 10 Europeans say they are 'a great deal' (11%) or 'to some extent' (31%) interested in politics.
Der er tilsyneladende også med hensyn til at give ud tryk for følelsen af lykke en ret stor stabilitet, med en tendens til en mindre stigning deri, som har gjort sig gældende siden april 1975 (hvor dette spørgsmål indgik i » Euro-barometer «-undersøgelsen for første gang), undtagen i Belgien og i Danmark.
Compared with the previous survey, there is no significant change as regards the feeling of satisfaction with life: Denmark, the Netherlands and Luxembourg are still heading the field, with France, Italy and Greece bringing up the rear.
Men man har nu for forste gang stillet et spørgsmål, hvor de adspurgte per soner i det enkelte land opfordres til at nævne, hvad de forst og fremmest forbinder med ordet lykke/glæde.
A look at the 10-year trend (1973-83) throws up a few interesting variations against a generally stable background: a slight upward trend in Italy (which started very low) and in Denmark (which started very high), as well as in Luxembourg, the Netherlands, Germany and the United Kingdom; a slight downward trend in France and Ireland, a more pronounced one in Belgium.
Helbredet (svaret »godt helbred«) kommer klart på
1Eurobarometer—Public opinion in the European in spring 1983, No 19 (Brussels, June 1983).
Den grad. i hvilken man er påvirket af nyhedsmedierne. — Denne variabel har stor sammenhæng med interessen for politik : danskerne, tyskerne og irerne kommer på førstepladserne og italienerne på sidstepladsen, efter grækerne.
Expression of the feeling of happiness turns out to be relatively stable, with a slight upward trend since April 1975 (when this question first appeared in Eurobarometer), except in Belgium and Den
»Anser De nogen sinde Dem selv for al være ikke blot dansker (Deres nationalitet), men også europæer?«. Del, man er interesseret i at opnå ved at stille dette spørgsmål, er især en måling af holdningerne over for valget til Europa-Parlamentet i det kommende halv år.
Eurobarometer is that in the next two half-yearly surveys they will highlight attitudes to the election of the European Parliament, With no significant change from last year, one person out of two says that this happens 'often' (16%) or 'sometimes' (34%).
hvert enkelt af disse nyhedsmedier: TV dækker i ud bredt grad hele den europæiske offentlighed; radioen er et særlig vigtigt nyhedsmedium i Danmark, i Irland samt i Nederlandene, men meget mindre vigtigt end i de øvrige lande i Grækenland og i Italien; dagbladene omtales oftere i Tyskland, i Danmark og i Luxembourg end i de øvrige lande, men det skal bemærkes, at 2030% af belgierne, grækerne, italienerne og franskmændene siger, at de aldrig læser om politik i dagspressen. sen.
media varies widely from country to country: television reaches well nigh all the European public; radio is a major source of information in Denmark, Ireland and the Netherlands, but much less so in Greece and Italy; the newspapers are more frequently quoted in Germany, Denmark and Luxembourg, but 20% to 30% of the Belgians, Greeks, Italians and French say they never read the political news in the dailies.
Følelse af national stolthed. — Over tre fjerdedele af de adspurgte personer siger, at de er meget stolte eller temmelig stolte af deres land.
Attitudes towards the unification of Europe are still very much in favour in all countries except Denmark.
Grækerne er dem, der oftest giver udtryk for denne patriotiske følelse (90%), belgierne (68%) og især tyskerne (56%) dem, der mindst giver udtryk derfor.
The climate even shows a slight improvement over the two preceding surveys, notably in Germany and Belgium, and proportionally more among opinion leaders than in the rest of the population.
Freden som den vigtigste af livsværdierne. — Adspurgt vedrørende den betydning, som de tillægger freden sammenlignet med andre ting, der er så vigtige, at de er værd at kæmpe for, selv hvis det medfører risiko for krig (f.eks. vor levestandard, frihed og menneskerettighederne), vælger det store flertal af EF-borgerne freden: 80% af dem, der svarer andet end »ved ikke«.
Peace, the supreme value. Asked about the importance they attach to peace as against other things (standard of living, liberty or human rights) worth defending, even at the risk of war, the great majority of Europeans (80% of those who replied) chose peace.
Holdningen over for indsatsen for et forenet Europa er og forbliver i udbredt grad positiv i alle landene, bort set fra i Danmark. Man observerer endog en mindre forbedring i klimaet i forhold til det observerede i de to foregående halvår, bl.a. i Tyskland og i Belgien, og en forholdsvis større forbedring deri blandt opinionslederne end hos den øvrige del af befolkningen.
It is much the same story with the assessment of membership of the European Community.
Den igangværende generelle nedbrydning ved erosion af ideen om et forenet Europa, som man konstaterer, når man analyserer resultaterne vedrørende 10 års-perioden (1973-1983), synes derfor at foregå i et langsommere tempo, efterhånden som de generelle økonomiske be tingelser har en tendens til at blive bedre.
In April 1983 the majority of respondents—the United Kingdom apart—still continue to feel that belonging to the Community is 'a good thing'; 74% in the Netherlands, 72% in Luxembourg, 64% in Italy, 57% in France, 51% in Germany, etc.
De vigtigste socio-polhiske skel. — Formålet med dette spørgsmål — der allerede har været stillet i 1979 og 1981 — er med periodiske mellemrum at måle EF-borgernes grad af enighed eller uenighed med hensyn til en række spørgsmål, der behandles under de politiske drøftelser i størsteparten af vore lande :
The main socio-political cleavages. The purpose of this question—already asked in 1979 and 1981—is to determine at regular intervals how far Europeans agree or disagree on a number of political issues that are topical in most Community countries:
• Udvidelsen af nationaliseringen er næsten overalt et mål, man finder stadig mindre tiltrækkende
— extension of public ownership (nationalization) has less and less support almost everywhere;
Det samme gør sig gældende for så vidt angår den bedømmelse, der gives vedrørende ens eget lands med lemskab af Det europæiske Fællesskab.
Generally speaking, the positive assessments outnumber the negative, but there are a few exceptions—the United Kingdom (standard of living, industry, agriculture), Ireland (industry) and even Italy (agriculture).
Størsteparten af de adspurgte personer — idet man ser bort fra Det for enede Kongerige — mener fortsat i april 1983, at det, at deres eget land er medlem af EF. er »godt«: 74% i Nederlandene, 72% i Luxembourg, 64% i Italien, 57% i Frankrig, 51 % i Tyskland osv.
The most valuable attribute of the Community in the eyes of most respondents in most countries is its contribution to 'the security of the country'.
• forøgelsen af den økonomiske bistand til den Iredje verden opnår for øjeblikket mindre støtte — uden tvivl som følge af krisen — end den opnåede i 1981 eller i 1979
— increased economic aid for the Third World countries is not getting as much support as it did in 1981 or 1979, no doubt because of the economic crisis;
• der er stadig en ret udbredt støtte til udviklingen af atomkraft, men med betydelige forskelle, alt efter hvilke lande der er tale om : tyskerne, franskmændene og briterne er »for«, medens alle de øvrige er »imod«, især irerne, nederlænderne samt — og stadig mere imod — danskerne.
— the development of nuclear energy still commands fairly solid support, but with appreciable differences from country to country: the Germans, the French and the British tend to favour it, whereas all the others, but especially the Irish, the Dutch and, increasingly, the Danes, are against it;
Hvilke fordele og ulemper medfører EF-medlemskabel ?
Lastly, an entirely new question was asked on what might be called the emotional structure of the Community: which is the country to which you feel closest and which is the one most foreign to you?
I almindelighed har de positieve bedømmelser over vægt over de negative, men der er nogle undtagelser: i Det forenede Kongerige (levestandarden, industrien, landbruget), i Irland (industrien) og selv i Italien (landbruget).
For the great majority of Europeans the closest is France, followed some way off by Germany, the United Kingdom and the Netherlands.
Men størsteparten af landene og af de adspurgte personer mener, at det er området »landets sikker hed«, som Fællesskabet har den mest positive indflydelse på.
The most 'foreign', which in fact means the most remote, is Greece.
• styrkelsen af det militære forsvar støttes af et jævnt positivt flertal, men — også vedrorende dette spørgsmål — med forskelle mellem landene : grækerne, briterne og irerne udtaler sig ret positivt, medens ne derlænderne, belgierne, italienerne og især danskerne overvejende tager forbehold, hvortil kommer, at ud viklingen er klart negativ i Nederlandene.
— the strengthening of military defence is supported by a majority moderately in favour but, here again, with differences between countries: the Greeks, the British and the Irish are fairly positive; the Dutch, the Belgians, the Italians and especially the Danes are less keen; the trend is moving definitely against it in the Netherlands.
Og endelig er der blevet stillet et helt nyt spørgsmål, som vedrører, hvad man ville kunne kalde Fællesskabets struktur i emotionel henseende: hvilkel af landene foler De Dem stærkest knyttet til, og hvilket af landene er mest fremmed for Dem?
Though slightly up on the results six months earlier, Spanish and Portuguese involvement in Community affairs is still very limited. Roughly one Spaniard out of three and two Portuguese out of 10 considered themselves involved to some degree.
Det land. man for største parten af EF-borgernes vedkommende føler sig stærkest knyttet til, er Frankrig, efterfulgt ret langt bagefter af Tyskland.
The issues on which European consensus is firmest are combating terrorism, protecting the environment and, albeit to a lesser degree, reducing inequality in incomes and giving regions more autonomy.
Det forenede Kongerige og Nederlandene.
Attitudes to Europe and the European Community
De spørgsmål, vedrørende hvilke EF-borgernes samstemmighed er størst, et spørgsmålene vedrorende be kæmpelsen af terrorismen, beskyttelsen af miljøet samt endog — men i mindre udstrækning end disse to spørgsmål — formindskelsen af uligheden i indkomster og forøgelsen af de forskellige regioners frihed til at ordne deres egne sager.
The proportion of those who feel they are adequately informed is growing in Spain: 20% in April 1983 as against 12% in 1982. In Portugal, as the proportion of don't knows diminishes the proportion of those who think they are not adequately informed is tending to increase.
Denne udvikling i graden af engagementet hos offentligheden i landene synes allerede at have sat sine spor i den generelle holdning over for indsatsen for et forenet Europa i Spanien, idet der er stigning i de udtrykte positive meninger.
As regards attitudes to joining the Community, 46% of Spaniards and only 28% of Portuguese were in favour.
Om end der i forhold til det foregående halvår er en mindre stigning i den spanske og den portugisiske of fentligheds grad af engagement i de problemer, EF be skæftiger sig med, forbliver graden af engagementet deri ringe.
Compared with the figures for previous polls (1980-82), these results would indicate that the public is growing somewhat tired of the whole business as the negotiations fall behind the planned schedule.
Procentandelen for dem, der finder, at de er tilstrækkeligt informeret, er i stigning i Spanien : 20% i april 1983 mod 12% i 1982. I Portugal observerer man, at der er nedgang i »ved ikke «-svarere; det er procentandelen for dem, der finder, at de er utilstrækkeligt informeret, som har en tendens til stigning.
This trend in the involvement of the general public seems to have had an impact already on the general attitude in Spain towards the unification of Europe, for the favourable opinions are gaining ground.
Og endelig udtaler, for så vidt angår den bedømmelse, der gives af landets tiltrædelse af Fællesskabet, 46% af spanierne og kun 28% af portugiserne sig positivt.
In Portugal, there are still more don't knows than definite answers, and no distinct trend can be observed.
hvilket betyder, at den italienske version er beskrevet i det italiensksprogede katalog fra januar ved nummer 12.
Abbreviations and conventional signs which means that the Italian version is described in the Italian catalogue OÍ January under No 12.
Dette sidste tal er særegent for hvert katalog. Der er tale om et følgenummer, der føres fortløbende i emnelisten i forbindelse med hver enkelt oplysning.
This number is specific to each catalogue' it is a sequence number printed in consecutive order, opposite each entry in the classified list.
EN FR græsk engelsk fransk irsk italiensk nederlandsk spansk portugisisk
Irish Italian Dutch Spanish Portuguese
Forkortelsen »multi« betyder, at teksten er flersproget.
The abbreviation multi' indicates a publication with a mixed multilingual text.