natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hovedårsagen hertil er utvivlsomt, at produktivitetsniveauet også varierer stærkt inden for den enkelte sektor og som funktion af det globale økonomiske udviklingsniveau.
No doubt, this is essentially because productivity levels vary significantly within the sectors themselves and in relation to the general economic level of development of the countries and regions.
Det betyder, at hverken en isoleret indsats med henblik på ændring af erhvervsstrukturen, som ikke indgår i en global udviklingsstrategi, eller en vækstfremmende politik, der indebærer opretholdelse af en given erhvervsstruktur, vil kunne føre til en væsentlig og varig formindskelse af de regionale uligheder.
This suggests the conclusion that neither isolated efforts to change sectoral structures without an appropriate overall development strategy, nor attempts to combine an overall growth policy with existing sectoral structures are capable of producing any significant and lasting change in regional disparities.
I tiåret 1974-83 har den i gennemsnit knap nok ligget pa 2% om året, og i de sidste fire år (1980-83) på kun 0,5% årlig.
Taking the average for the ten-year period 1974-83, the rate was less than 2% a year, and in the last four years of the period (1980-83) it was actually down to only i% a year.
Tendensen går i retning af en aftagende produktionsvækst i samtlige medlemsstater og regioner, om end i forskellig grad: de regionale tendenser har varieret mellem stagnation og en vækst pa 3 \°L pr. år210.
Growth tended to slow down in all the member countries and in all the regions, albeit in differing degrees: the medium-term trend in individual regions ranging from stagnation to growth rates of 3,5?4 a year and more210.
Blandt de regioner, hvor produktionen har været stagnerende eller produktionsvæksten meget lille, findes både en række særlig svage regioner og en række regioner, som hører til de mest udviklede med en høj urbaniseringsgrad og/eller industrialiseringsgrad.
Among the regions in which the medium-term trend of output was virtually stationary or with only a marginal increase were several particularly weak regions, but also a number of developed, highly urban and/or industrial areas.
Blandt de regioner, der har haft en vækst over fællesskabsgennemsnittet, ses mange regioner med et produktions- og indkomstniveau omkring eller under gennemsnittet211.
Conversely, among those with above average growth are to be found many regions with average or below-average output and income levels211.
Jf. kapitel 3.1.
See chapter 3.1.
En forklaring på dette forskelligartede billede af udviklingen i den regionale vækst skal søges i den absolutte tilbagegang i industribeskæftigelsen212. Denne tilbagegang har haft en dobbelt virkning: den har på den ene side i stigende grad nødvendiggjort en strukturtilpasning i de mest industrialiserede regioner.
One explanation for this diversified pattern of regional growth may be found in the absolute fall in employment in industry212.
Pa den anden side har den medvirket til at blokere strukturomstillingen i landbrugsregionerne som følge af den mindskede tilbagegang i landbrugsbeskæftigelsen og til at bremse produktivitetsvæksten i landbrugssektoren.
On the other hand, it also slowed down the process of structural change in the agricultural regions by restricting the movement of jobs out of agriculture and thereby put a brake on the increase in productivity within this sector.
UDVIKLINGEN I PRODUKTIONEN PR. INDBYGGER er til en vis grad blevet påvirket af befolkningsudviklingen.
The trend of output per head of population was also affected, though to a limited extent, by differences in population growth.
Det er navnlig i de mest udviklede og mest urbaniserede regioner, at befolkningstilvæksten er aftaget stærkest, eller befolkningen maske ligefrem er gået tilbage, medens befolkningen fortsat er vokset kraftigt i en række svage områder, landbrugsområder og små og mellemstore byer213.
The most developed and urbanized regions in particular experienced the sharpest slowdown in population growth, and in some cases indeed a net fall in population, while populations in weak regions, rural areas and small and medium-sized towns continued to grow strongly213.
Det er et åbent spørgsmål, hvilken betydning de regionale forskelle i den økonomiske udvikling har haft for de regionale forskelle i befolkningsudviklingen, og i hvilket omfang den ændrede holdning til livet i storbyerne har bidraget til de regionale forskelle i befolkningstilvæksten. Samtidig har der kunnet konstateres et fald i de traditionelle internationale og interregionale vandringer og undertiden endog et skift i vandringsmønstret214.
It remains open to question whether differences in regional economic trends helped to shape the differing population trends or how far changes in people s attitudes to city life are responsible for the differences in regional population growth.
De regionale skævheder med hensyn til ARBEJDSMARKEDET, som er det andet springende punkt i de regionale uligheder, kan i hovedtræk karakteriseres således:
Imbalances on regional LABOUR MARKETS, which are the second important field of regional disparities, have the following features:
• Arbejdsløsheden215i Fæl\esskabet er firdoblet siden 1973 og nåede i 1983 op på næsten 11% med en meget stor spredning regionerne imellem, nemlig fra 5% til over 20%, og en særlig høj ledighed blandt unge.
• Unemployment215 in the Community has more than quadrupled since 1973 and reached nearly 11% in 1983; regional rates now range from 5% to more than 20% and are accompanied by particularly high youth unemployment rates.
• Generelt er arbejdsløsheden særlig stor i de regioner, der har et lavt produktionsniveau (f.eks. det sydlige Italien, Irland og Nordirland).
• Regions with a low level of output generally have an above-average level of unemployment (e.g. southern Italy, Ireland and Northern Ireland).
• Generelt set forholder det sig desuden således, at jo større en andel af arbejdsstyrken der er beskæftiget i industrien, eller jo betydeligere erhvervsfrekvensen og infrastrukturudrustningen er, og jo mere centralt regionerne er beliggende, jo lavere er strukturarbejdsløsheden216.
• It is also generally the case that the higher the share of industrial employment, participation rates and infrastructure endowment and the more central the regions, the lower is structural unemployment216.
Det må imidlertid påpeges, at disse strukturelle sammenhænge ikke altid holder stik: der kan også konstateres en arbejdsløshed over gennemsnittet i en række mere centrale eller mere industrialiserede regioner, som ofte har en høj erhvervsfrekvens.
Nevertheless, it should be stressed that there are certain exceptions to these structural links: above-average unemployment prevails also in a number of more central or industrialised regions which often have high participation rates.
For så vidt angår de regionale forskelle med hensyn til arbejdsløshed og de dertil medvirkende faktorer, kan det anføres at:
The following points may be made about regional differences in unemployment and their explanatory factors:
• Befolkningens aldersstruktur har bevirket et øget udbud af arbejdskraft i Fællesskabet.
• The age structure of the Community population has caused an accelerated growth in the number of persons looking for work.
Selv om der er en tendens til, at de unge går længere i skole og pensionsalderen rykkes frem, er den globale erhvervsfrekvens ikke blevet mindre, da et stigende antal kvinder har søgt ud på arbejdsmarkedet.
Despite the raising of the school-leaving age and the early retirement, the overall participation rate has not fallen, because an increasing proportion of women has entered the labour force.
Kombinationen af disso, faktorer - som har gjort sig gældende med forskellig styrke i de enkelte lande og regioner - og de betydelige ændringer i vandringsmønstret i 1970'erne har medført, at udbudet af arbejdskraft er vokset med over en halv procent pr. år.
As a result of this combination of factors, whose relative importance differed widely between regions and countries, along with changes in migration flows during the 1970s, labour supply grew by more than \"/ a year. This supply developed very
Denne vækst har fordelt sig meget forskelligt på regionerne, idet den varierer med mellem + 1 3/4% og - 3/4% pr. år pa regionalt og nationalt plan217.
217 between +1 3/4% and -3/4% per annum
Jf. kapitel 2.2 og tabel 2.2.-1.
See chapter 2.2 and Table 2.2.-1.
• Medens antallet af arbejdssøgende således er vokset hurtigt, er udbudet af arbejdspladser stagneret, og i de seneste år gået kraftigt tilbage.
• The rapid growth in the number of those seeking work has faced a long-term stagnation and, in the most recent recession, a marked drop in the number of jobs available.
Også her kan der konstateres betydelige regionale forskelle i udviklingen: fra + 1 ¿% til - 1 _BAR_% pr. år218i 1970'erne.
There were again marked regional differences in employment creation, the rates of change ranging from +1 i% to -1 i% a year218 during the 1970s.
De regionale uligheder med hensyn til arbejdsløsheden hænger fundamentalt set sammen med regionernes udviklingsniveau og de befolkningsfaktorer, der gør sig gældende i hver enkelt region, samt med de nationale og regionale økonomiers evne til på kortere eller længere sigt at tilpasse sig en verdensøkonomi, som ændrer sig hurtigt og er præget af lav vækst.
The basic pattern of regional unemployment is shaped by the level of development of the regions, by demographic factors and by the adjustment capacity of national and regional economies in the short and medium term to the requirements of a world economy that is changing rapidly but growing only slowly.
Væksten inden for servicesektoren219, om end den nu i nogen grad er blevet afdæmpet, har i 1970'erne givet sig udslag i, at der er skabt ca. 7 millioner nye arbejdspladser i denne sektor.
The service sector219, although growing less than in the past, brought about an increase of around 7 million jobs in the 1970s.
Kombineret med en beskæftigelsestilbagegang i landbrugs- og industrisektoren har dette medført en markant stigning i servicesektorens andel af beskæftigelsen, som udgør over 50% af den samlede beskæftigelse i Fællesskabet.
This increase, along with a fall in employment in agriculture and industry, led to a marked increase in the share of the tertiary sector which now exceeds 50% of total employment in the Community.
På regionalt plan har væksten i beskæftigelsen inden for servicesektoren været større i de perifert beliggende regioner i Fællesskabet, selv om servicesektorens andel af den samlede beskæftigelse i disse regioner fortsat ligger betydeligt under andelen i de centralt beliggende regioner.
At the regional level, tertiary employment grew fastest in the peripheral areas of the Community, even if the share of services in total employment remains notably less than that of the central regions.
Der forventes en muligvis lidt langsommere vækst i beskæftigelsen inden for servicesektoren, men denne vil variere stærkt fra fag til fag.
Continued although perhaps slower growth in the service sector is expected, but it will be very different according to the type of service offered.
Den fremtidige udvikling afhænger i høj grad af indførelsen af ny informationsteknologi220: medens der formentlig vil ske en kraftig tilbagegang i beskæftigelsen inden for nogle af de traditionelle servicefag, kan der blive tale om en betydelig ekspansion inden for andre og nye fag.
Future developments will to a large degree be determined by the introduction of new information technologies220; whilst certain traditional services should see a sharp drop in employment, others could see rapid growth.
Regionalpolitikkens instrumenter, som stadig overvejende er rettet mod den industrielle ekspansion, bør derfor i højere grad tilgodese servicesektorens tiltagende økonomiske vægt samt det forhold, at visse grene inden for denne sektor er af væsentlig betydning for en beskæftigelses- og produktionsfremgang.
Regional policy measures, which at the present time are still geared to industrial expansion, should therefore take into consideration more than in the past the growing weight of the tertiary sector as well as the contribution which certain branches of this sector can make to the growth of employment and production.
Lokaliseringen af ny servicevirksomhed, og især servicevirksomhed, der har tilknytning til den nye informationsteknologi, bør i højere grad styres i en retning, som er ønskelig ud fra et regionalpolitisk synspunkt.
Measures should be adopted in order to influence the localisation of new services, in particular those that are linked to new information technologies, in a direction which would be desirable from the point of view of regional policy.
De tekniske fremskridt på infrastrukturområdet, f.eks. inden for telekommunikation, bør føres ud i livet på en sådan måde, at man undgår en koncentration i de store byområder og fremmer en parallel udvikling regionerne imellem. Herved skulle det være muligt at undgå negative regionale virkninger og deraf følgende nye uligheder.
The application of technical progress in the field of infrastructure - for example in telecommunications - should avoid concentration in congested areas and more balanced parallel development in the different regions encouraged in order to prevent an unfavourable regional impact and the apparition of new disparities.
Inden for landbrugssektoren er der fortsat betydelige regionale uligheder både med hensyn til produktivitet og med hensyn til den støtte, der kan opnås gennem den fælles landbrugspolitik.
In the agricultural sector important regional disparities remain, both for productivity and for the support provided by the Common Agricultural Policy.
Det bør imidlertid bemærkes, at disse uligheder i nogen grad er blevet reduceret i løbet af de sidste år.
Nevertheless, it should be stated that over the last few years, these disparities have, up to a point, diminished;.
På den ene. side har produktivitetsvæksten i nogle af de svage regioner, navnlig i Italien og i det vestlige og sydvestlige Frankrig, ligget over fællesskabsgennemsnittet, medens væksten har været mindre i nogle af de regioner, hvor produktivitetsniveauet er højere, f.eks. i de nordfranske og de tyske regioner.
Firstly certain weaker regions, notably in Italy and in the west and south-west of France, saw productivity grow faster than the Community average, whilst slower growth has been achieved in regions for which productivity is highest, for instance those in northern France and Germany.
På den anden side har styrkelsen af visse fælles markedsordninger (bl.a. frugt og grønsager og vin) haft en udjævnende virkning for nogle af de vanskeligt stillede regioner, især i middelhavsområdet.
Secondly, the strengthening of certain Common Market organisations (in particular fruit and vegetables and wine) has resulted in an improvement of the situation of the regions in difficulty, notably those in the Mediterranean area.
Jf. kapitel 2.3 og tabel 2.3.-1.
See chapter 2.3 and Table 2.3.
Jf. kapitel 3.5.
See chapter 3.5.
Jf. kapitel 4.6.
See chapter 4.6.
blive et stadig større udbud af arbejdskraft i visse lande og regioner (Irland, Nederlandene, visse regioner i det nordlige og østlige Frankrig og i det sydlige Italien samt Grækenland), hvilket navnlig skyldes befolkningspresset, men muligvis også en højere erhvervsfrekvens blandt kvinder.
On the one hand, because of demographic factors, the labour supply will continue to increase at least up to 1990 in a number of regions (Ireland, the Netherlands, northern and eastern France, southern Italy and Greece) to which might be added a further increase in the female participation rate.
Pa den anden side r.r det i betragtning af det generelt høje arbejdsløshedsniveau ikke særlig sandsynligt, at der vil ske væsentlige justeringer regionerne imellem som følge af vandringer.
In addition, with unemployment high everywhere, there is little probability that migration will perform any significant adjustment function.
Et betydeligt og langvarigt økonomisk opsving kunne medvirke til en forbedring af beskæftigelsessituationen i Fællesskabet som helhed.
Strong and sustained economic recovery could help to improve the employment situation in the Community as a whole.
Det er imidlertid ikke givet, at der vil kunne skabes tilstrækkelig mange jobs i alle regioner.
It is not certain, nevertheless that the results obtained in creating employment would be sufficient, particularly in certain regions.
I så fald bør de særlige beskæftigelsespolitiske foranstaltninger, der allerede findes, såsom arbejdsfordeling og foranstaltninger til fordel for unge, tages under overvejelse i en regional sammenhæng med henblik pa om muligt at formindske, eller i hvert fald stabilisere forskellene.
Therefore, certain specific measures adopted under current labour market policy - work sharing and promoting of youth employment - should be considered in their regional context to prevent the considerable gaps from widening and in the measure of the possible, to reduce them.
En sådan regional justering ville også på længere sigt bidrage til en mere ligelig fordeling af de økonomiske aktiviteter inden for Fællesskabet.
This regional adaptation or modulation would also over time contribute to a more balanced distribution of economic activity within the Community.
Beretningen indeholder også et fremadskuende perspektiv, for så vidt som den beskæftiger sig med de regionale aspekter af FÆLLESSKABETS UDVIDELSE fra 10 til 12 medlemsstater.
The report also introduces a further dynamic element, namely the regional aspects of enlarging the Community from ten to twelve members.
Den økonomiske vækst i Spanien og Portugal har i de sidste ti år været større end væksten i Fællesskabet.
Economic growth in Spain and Portugal during the last decade was higher than in the Community.
Det samme gælder befolkningstilvæksten, der bl.a. som følge af skiftet i vandringsmønstret og trods det faldende fødselstal har holdt sig på over 1% om året.
Despite a decline in the birth rate, population growth was also higher, remaining at over 1% a year as a result of the reversal of migration flows.
Selv om produktionsvæksten har ligget over fællesskabsgennemsnittet, har den derfor kun i begrænset omfang kunnet bidrage til en indsnævring af forskellene i BNP pr. indbygger.
Consequently, the growth in output, though higher than the Community average, allowed Spain and Portugal to make up only some of their leeway in per capita GDP.
Opgjort i KKS ligger BNP pr. indbygger for Spaniens vedkommende 30% under og for Portugals vedkommende 50% under fællesskabsgennemsnittet.
In purchasing power parities, this remains 30% below the Community average in the case of Spain and 50% below in the case of Portugal.
Det dominerende træk ved ansøgerlandenes regionalstruktur222er den stærke koncentration af befolkning og økonomiske aktiviteter i kystregionerne og omkring Madrid.
The most prominent feature of the applicant countries' regional structure222 is the high and increasing concentration of population and economic activities in the coastal regions and around Madrid.
For Spaniens vedkommende kan der således konstateres en konvergerende tendens med hensyn til regionernes BNP (pr. indbygger), som ikke skyldes en mere ensartet fordeling af de økonomiske aktiviteter, men en stadig mere ulige geografisk fordeling af befolkningen.
Thus in the case of Spain the regional convergence in per capita GDP has been achieved not through a more even geographical distribution of economic activities but through a more uneven geographical distribution of the population.
Arbejdsmarkedssituationen er i de seneste år blevet mærkbart forværret i disse to lande, og arbejdsløsheden stiger kraftigere end i Fællesskabet.
The labour market situation in both countries has deteriorated considerably during recent years, and their underlying unemployment rates are higher than in the Community.
Denne forværring har gjort sig stærkere gældende i de relativt mere industrialiserede regioner end i de tilbagestående områder, hvor over en fjerdedel af den erhvervsaktive befolkning er beskæftiget i landbruget.
This deterioration has been more marked in the relatively more industrialized regions of both countries than in the less-developed areas, in which more than a quarter of the labour force is often still working in agriculture.
De undersøgelser, der er foretaget med henblik på at vurdere udvidelsens virkninger for regionerne i det nuværende Fællesskab, viser, at der kan forventes følgende konsekvenser223:
Attempts to estimate the effects which enlargement would have on the regions of the present Community suggest two types of conclusion223:
På industriområdet vil der formentlig være en tendens til, at de positive og negative beskæftigelsesvirkninger globalt set udligner hinanden.
In the industrial field, job-creating and job-destroying effects should more or less cancel each other out.
Der vil næppe blive tale om nogen virkelig betydningsfuld regional koncentration af disse virkninger.
It is not expected that there will be any very marked regional concentration of effects.
På landbrugsområdet vil konkurrencepresset derimod blive forøget gennem importen af produkter, som er specifikke for middelhavsregionerne. Hvad eksporten angår, formodes der imidlertid at blive forbedrede afsætningsmuligheder for en række andre landbrugsprodukter (korn, sukker, mælkeprodukter, kød).
In the agricultural area, by contrast, competition of imports would probably increase, particularly in the case of a number of specific Mediterranean products, while various other agricultural products (cereals, sugar, milk products and meat) would probably enjoy improved export prospects.
Nettovirkningen vil saledes være til ugunst for middelhavsregionerne.
There is thus a regional difference in the net effects to the disadvantage of the Mediterranean regions.
Jf. kapitel 6.1.
See chapter 6.1.
Jf. kapitel 6.2.
See chapter 6.2.
De regionale uligheder i Fællesskabet vil blive betydeligt forøget224, når det får to nye medlemslande, hvis økonomiske formåen ligger langt under fællesskabsgennemsnittet, hvor arbejdsløsheden ligger over fællesskabsgennemsnittet, og hvor en betydelig del af befolkningen er beskæftiget i landbruget, og udviklingsniveauet varierer meget fra region til region.
All in all, enlargement to include two countries having significantly below-average economic performance and above-average unemployment together with considerable differences in their own regional development and high proportions of agricultural employment could mean an appreciable widening of disparities within the Community224.
De regionale problemer i Fællesskabet vil derfor blive endnu mere akutte.
Thereby the Community regional problem will become even more serious.
Skal konvergensen mellem medlemsstaternes økonomier øges, må de perifert beliggende regioner i den sydlige og vestlige del af Fællesskabet have en betydelig hurtigere vækst i produktionen og beskæftigelsen end Fællesskabet som helhed, således at deres udviklingshandicap og arbejdsløshedsniveau kan formindskes.
If there is to be greater convergence between Member States, the regions of the southern and western periphery must achieve a higher level of growth in output and employment than the Community as a whole in order to reduce the gap in their level of economic development and to bring down their unemployment levels.
Men skal Fællesskabets regionalpolitik kunne støtte og styrke denne proces, er der samtidig risiko for, at behovet for finansielle midler vil vokse betydeligt.
At the same time, enlargement could considerably increase the financial demands on the Community s regional policy needed to support and strengthen this process.
Jf. kapitel 6.3.
See chapter 6.3.
ERKLÆRING FRA UDVALGET FOR REGIONALPOLITIK VEDRØRENDE DEN ANDEN PERIODISKE BERETNING
STATEMENT OF THE REGIONAL POLICY COMMITTEE ON THE SECOND PERIODIC REPORT
Den anden periodiske beretning om den sociale og økonomiske situation i Fællesskabets regioner er udarbejdet af Kommissionen i nært samarbejde med Udvalget for Regionalpolitik.
The Second Periodic Report on the social and economic situation and development of the regions of the Community has been prepared by the Commission in close collaboration with the Regional Policy Committee.