natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tredje del behandler dernæst statsstøtte, tilpasning af de statslige handelsmonopoler og offentlige virksomheder. Fjerde del af beretningen omhandler koncentrationsudviklingen i Fællesskabet.
Part Three is concerned with competition policy andgovernment assistance to enterprises and Part Four with the development of concentration,competition and competitiveness.
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 11,97 BFR 550 DKR 98
Price (excluding VAT) in Luxembourg:ECU 11.97 BFR 550 IRL 8.80 UKL 6.90
FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER fi
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONSOF THE EUROPEAN COMMUNITIES
(Udgivet i tilslutning til »Syttende Almindelige Beretning om De europæiske Fællesskabers Virksomhed, 1983« i medfør af artikel 122 i EØF-traktaten)
(Published in connection with the 'Seventeenth General Report on the Activities of the European Communities 1983' in accordance with Article 122 of the EEC Treaty)
Marts 1984
March 1984
Beretning om den sociale udvikling År 1983
Report on social developments Year 1983
(Udgivet i tilslutning til »Syttende Almindelige Beretning om De europæiske Fællesskabers Virksomhed, 1983« i medfør af artikel 122 i EØF-traktaten)
(Published in connection with the 'Seventeenth General Report on the Activities of the Communities 1983' in accordance with Article 122 of the EEC Treaty)
Luxembourg : Kontoret for De europæiske Fællesskabers officielle Publikationer, 1984
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1984
Artikler i denne publikation må med kildeangivelse frit gengives i deres helhed eller i uddrag.
Articles and texts appearing in this document may be reproduced freely in whole or in part providing their source is mentioned.
Den sociale udvikling i Fællesskabet i 1983
Social, developments in 1983
C. Statistisk oversigt
C. Statistical appendix
I 1983 indtraf der ikke nogen forbedring i den sociale situation i
The year under review failed to bring any improvement in the social situation in the Community.
Fællesskabet.
The forecasts had indeed been less than optimistic.
Prognoserne for året gav heller ikke megen anledning til optimisme.
In mid-1982 an unemployment rate of 9.4 % of the working population had been predicted for the end of 1983, though the severity of this prediction was tempered by the hope that 1983 would see some easing of the rate of increase as compared with preceeding years.
I midten af 1982 forventedes det, at arbejdsløsheden i slut­ ningen af 1983 ville ligge på 9,4%.
The unemployment figures did, admittedly, begin to stabilize in some Member States towards the middle of the year.
Trods disse dystre udsigter var der dog et håb om, at arbejdsløsheden ville stige mindre i 1983 end i de foregående år, og henimod slutningen af første halvår konstateredes der da også i visse medlemsstater en relativ stabilisering af ledigheden.
This said, however, the overall picture for 1983 remains one of a further deterioration in the employment situation.
Med 12 millioner arbejdsløse i Fællesskabet er der ingen grund til at være optimistisk, så meget mindre som 4,7 millioner af dem er unge under 25 år, hvoraf næsten en fjerdedel har været ledige i over et år. Situationen er altså yderst alvorlig.
Add to this the fact that more than 4.7 million of those without jobs are under 25 years of age and over a quarter of these young people have been unemployed for more than a year, and the gravity of the situation should be clear.
Ganske vist har der været nogle tegn på forbedring ­ en forholdsvis vellykket inflationsbekæmpelsespolitik, en formindskelse af betalingsbalanceunderskuddene, et begyndende økonomisk opsving ­ tegn, der måske varsler bedre tider, men i mellemtiden lever vi med en krisesitua­ tion, der vedvarende forværres og breder sig som ringe i vandet.
Moreover, whilst certain economic developments - some successes in the fight against inflation, smaller of balance-of-payments deficits and a certain revival of economic growth - may suggest that better times are on the way, the social crisis continues and indeed worsens, spreading like an ink blot.
Stadig flere mennesker ­ millioner af familier ­ lever i en yderst udsat position, der er præget af arbejdsløshed, usikre indtægtsudsigter og i stadig større omfang af sociale opløsningstendenser. Visse grupper, der er særlig hårdt
For an ever-growing number of people - for millions of families - this is a time of insecurity: unemployment, Lack of a stable income and, increasingly, discouragement and social disorientation are everyday realities.
ramt af arbejdsløsheden, nemlig de unge, kvinderne og indvandrerne, finder det, som tiden går, sværere og sværere at bære denne byrde.
For certain particularly vulnerable groups - young people, women and migrant workers - unemployment becomes even more difficult to bear as time goes on.
Uden indkomst og uden muligheder for adækvat erhvervsuddannelse og social integrering er disse grupper de første, der bliver ofre for de sociale spændinger, og de er samtidig medvirkende til, at sådanne spændinger opstår.
Lacking an income, without suitable vocational training and with no real chance of finding jobs (again), they are the first both to feel the effect of and to fuel social tensions.
Og selv om de fleste af de demonstrationer, der har fundet sted, har været fredelige, breder fremmedhadet og racismen sig i uhyggelig grad i de om råder og virksomheder, der rammes hårdest af krisen.
In this context it should be noted that while violent demonstrations remain fairly sporadic, manifestations of nationalism and racism are becoming dangerously common in the areas and firms hardest hit by the crisis.
Og fattigdommen, der altid har eksisteret, griber om sig, fordi der på grund af krisen opstår en ny kategori af fattige, nemlig alle dem, som krisen rammer uforholds mæssigt hårdt.
At the same time poverty - a phenomenon common to all ages - is growing with the arrival in force of the "new poor" - all those who have been disproportionately affected by the crisis, finding themselves forced into a situation of total material dependence because of their inability to obtain work.
På grund af langvarig arbejdsløshed bliver de uundgåeligt økonomisk afhængige af samfundet; dette forhold vil utvivlsomt medføre, at Europa når langt op over det tal på 10 millioner, der i 1978 levede under fattigdomsgrænsen.
As a result, the number of people below the poverty line is now in all probability is well above the 10 mil lion figure recorded in 1978.
Hverken de nationale myndigheder eller fællesskabsorganerne lægger således skjul på, at de betragter ledigheden som "Fællesskabets største prob lem" (1).
Both national authorities and Community bodies have therefore had no hesitation in condemning unemployment as "the principal problem facing the Community".
Men ligesom den nuværende krise har andre følgevirkninger end arbejdsløsheden, er ledigheden ikke den eneste årsag til de problemer, der har præget klimaet på arbejdsmarkedet i 1983.
However, just as unemployment is not the only mani festation of the present crisis, it is by no means the sole cause of the problems which have bedevilled the social situation throughout 1983.
Som det fremgår af det følgende, har arbejdsløsheden konsekvenser for alle de sociale områder af samfundslivet: Forholdet mellem arbejdsmarkedets parter, forsøgene på at forbedre arbejdsvilkårene, lønforhandlingerne og bestræbelserne for at rette op på socialsikringsbudgetterne.
It will, of course, be evident from the following pages that unemployment has influenced all facets of social life : industrial relations, efforts to improve working conditions, wage bargaining and the elimination of imbalances in social security systems. There are, however, other problems
Men der er også andre væsentlige problemer, som presser sig på; f.eks. er der behov for en nyorientering af erhvervsvejledningen og erhvervsuddannelserne, så de unge bliver i stand til at finde beskæftigelse inden for fremtidens nye fag.
- other major challenges to be met. Vocational guidance and training systems must, for example, be adapted to the task of equipping young people for the occupations of the future.
Et andet eksempel er nødvendigheden af i forbindelse med indførelse af nye teknologier at overbevise alle om, at man må nå til en anden fordeling af den enkeltes tid mellem arbejde, fritid og familiemæssige og samfundsmæssige forplig telser.
Then again, with the intro duction of the new technologies, society as a whole must be brought with the minium possible upheaval to accept changes in the apportionment of the individual's time between work, leisure and social responsibilities.
Endelig er der den faldende fødselshyppighed og de heraf følgende demografiske skævheder.
Finally, mention should be made of the difficulties associated with falling birthrates and the resulting demographic imbalances.
Som det vil fremgå, griber en lang række af de
As will be
(1) "Den økonomiske og sociale situation i Fællesskabet", dok.
'Communication on the economic and social situation in the Community^ C0M(83)722 final, 25.11.1983, p. 9.
forskellige udviklinger, der i det følgende er beskrevet under hvert land, ind i hinanden, og de lader ane nogle bestemte tendenser, der peger i retning af nye samfundsformer, hvis konturer endnu kun kan skimtes svagt.
seen from the body of the report, many of the developments described in relation to the individual countries now overlap. Taken together, these constitute fairly definite trends, though it is as yet unclear what will be the shape of the new society to emerge from the process of transformation which they reflect.
Som det følgende viser, er de fleste af de sociale problemer i det forløbne år blevet søgt løst af medlemsstaterne på nogenlunde samme tid og ud fra sammenlignelige forudsætninger. Det mest slående eksempel herpå er ungdomsarbejdsløshedsproblernet, som ingen medlemsstater har kunnet komme uden om.
The majority of the social problems which made the news during the year under review were tackled by Member States at roughly the same time and in comparable circumstances.
Det samme gælder behovet for at rette op på socialsikringernes budgetunderskud.
The same is true of action to rebalance the finances of social security systems.
Her er de ofte drastiske nedskæringer gået ud over grup per, der normalt kan regne med at nyde godt af ordningerne.
In this context, 1983 saw frequently drastic cutbacks affecting the traditional categories of beneficiary.
Fællesskabet har beskæftiget sig med disse problemer, i nogle tilfælde allerede fra et tidligt tidspunkt, hvilket sikkert er en af grundene til, at der er en vis ensartethed i de foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet.
The fact that these questions have been under discussion at Community level·- in some cases for a considerable time -is certainly not without relevance to the comparative convergence of the measures introduced by Member States.
I hvert fald imødekommer de Kommissionens ofte udtrykte ønske om, at de sociale problemer løses gennem en harmonisering af de nationale foran staltninger eller i det mindste gennem et bredt samarbejde og på grundlag af en fælles overordnet målsætning.
At all events, this convergence is in Line with the Commission's frequently expressed view that the major social problems facing the Community call for harmonization of national measures or, at the least, extensive concerted measures and the establishment of common objectives.
Resultaterne lever da også op til de senere års gentagne højtidelige løfter fra Rådet og Det europæiske Råd.
The action taken is also in line with the solemn undertakings entered into and rei terated on several occasions in recent years by the Council of Ministers and the European Council.
Bestræbelserne har først og fremmest været koncentreret om de unges stil ling på arbejdsmarkedet, omlægning af arbejdstiden samt erhvervsuddan nelse - især i forbindelse med indførelsen af ny teknologi; men også på andre områder som f.eks. samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter og sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen har Fællesskabet i løbet af 1983 taget en række nye initiativer.
In relation to other questions such as the dialogue between the two sides of industry and safety and health at work, new initiatives were taken at Community level in the course of 1983.
Et af de mest brændende problemer, ungdomsarbejdsløsheden, er ved flere lejligheder blevet grundigt behandlet på statschefs- og ministerplan.
One of the most urgent problems, - youth unemployment - was raised specifically and repeatedly by both Heads of State and Ministers.
Både på det fælles møde i Rådet for finans-, økonomi- og socialministrene den 16. november 1982 og på Det europæiske Råds møder i Bruxelles, den
The importance of according priority to the fight against youth unemployment was acknowledged not only at the joint Council meeting of Economic and Financial Affairs Ministers and Social Affairs Ministers held on
ungdomsarbejdsløsheden højt på prioritetslisten.
16 November 1982 but also at the European Councils in Brussels on
Endvidere har den aftale, der på arbejdsministrenes møde den 2. juni 1983 blev indgået vedrørende revisionen af Den europæiske Socialfond, som sit direkte erklærede mål at fremme beskæftigelsen af unge under 25 år.
21 March 1983 and Stuttgart on 17 June 1983. Moreover, the agreement on the new European Social Fund reached by the Ministers of Labour on 2 June was described from the outset as being intended to "promote employment for young people under the age of 25".
For øvrigt havde Kommis sionen uophørligt henledt de højeste fællesskabsinstansers opmærksomhed på, at ungdomsarbejdsløsheden krævede specifikke hasteforanstaltninger (1), ligesom den netop i sin meddelelse til Rådet vedrørende fremme af beskæfti gelsen af unge (2) slog til lyd for et særligt fempunktsprogram (3).
For its part, the Com­ mission had constantly reminded the highest Community bodies of the need ι for specific and immediate measures to combat youth unemployment, sending a communication to the Council on the promotion of employment
Det stående Udvalg for Beskæftigelse, der holdt møde den 20. maj 1983, til sluttede sig disse forslag.
2 for young people in which it proposed a five-point programme of special measures
Både Kommissionen og Det europæiske Råd erkendte, at en løsning af ung- domsarbejdsløshedsproblemet forudsatte en ganske særlig indsats over for langtidsledigheden: Forklaringen er, at selv om langtidsledigheden ikke udelukkende rammer de unge, så tegner denne gruppe sig for en stor del af de langtidsledige. Kommissionen understregede i sin meddelelse af
In their statements establishing youth employment as the priority, both the Commission and, shortly thereafter, the European Council laid the accent heavily on longterm unemployment.
22. april (2), ät varigheden af den enkeltes arbejdsløshed bliver stadig længere, samtidig med at ledighedsprocenten stiger.
Whilst the latter is by no means confined to young people, there is no doubt that they account for a high proportion of the longterm unemployed.
På dette tidspunkt havde over 2 millioner unge været arbejdsløse i mere end et halvt år og næsten halvanden million i mere end et år.
In its communication of 2
Alle disse negative faktorer gør sig i særlig grad gældende blandt unge kvinder, der normalt har sværere end de unge mænd ved at benytte sig af erhvervsuddannelsestil- buddene og sikre sig beskæftigelse.
At that time, over two million young people had been without jobs for more than 6 months and almost one and half million for over a year. The problem is particularly severe in the case of young women since, traditionally, the range of training opportunities and job openings is narrower for them than for men.
Man må desværre se i øjnene, at den
More generally, for
(3) Jf. nr. 23.
Point 23.
De bestræbelser, der gøres for at sikre .kvinders ligestil ling i al almindelighed, hæmmes af den høje arbejdsløshed og de ændrin ger, arbejdsmarkedet i øjeblikket undergår.
the female population at large, current levels of unemployment and the changes taking place on the labour market are impeding the campaign to promote equality of opportunity with men.
Kommissionen har i sin med delelse til Rådet om kvindearbejdsløsheden (1) påpeget dette forhold og forsøgt at finde .frem til årsagerne hertil.
The Commission acknowledged ι this in its communication to the Council on women's unemployment and endeavoured to catalogue the various causes.
Det er foreløbig konstateret, at der er behov for en række særforanstaltninger, f.eks. positiv særbe handling, udvidelse af mulighederne for børnepasning, bedre rådgivning og vej ledning
More importantly, however, this communication emphasized the need for specific corrective action in the shape, for example, of preferential treatment measures, facilities for child care and improved placement assistance.
En anden befolkningsgruppe, der også er hårdt ramt af krisen, er ind vandrerne.
One other population group has also been disproportionately affected by the repercussions of the economic crisis, namely migrants.
Betragter man de senere års udvikling i medlemsstaterne, opdager man, at en stor del af offentligheden - i særdeleshed i 1983 - så skævt til "fremmedarbejderne".
Looking at developments in the Member States in recent years ­ and more particularly during the year under review ­ it is clear that a significant body of public opinion sees "foreign" workers as a problem.
I økonomiske opgangstider bliver de accepteret eller i hvert fald tolereret, men når der kommer krisetider med vigende beskæftigelse, betragtes de af mange som uønskede.
In the eyes of many people, the migrants who were accepted ­ or at least tolerated ­ in the days of high economic growth become indésirable intruders when the labour market takes a turn for the worse.
Det kan konstateres, at de nationale myndigheder ikke har forsøgt at bagatelli sere de hermed forbundne risici.
The national authorities have not attempted to minimize the risks inherent in this situation.
De har tværtimod forstået at dæmme op for de kræfter, der i krisetider kunne have gjort denne meget heterogene del af befolkningen til syndebuk.
This does not, however, mean that they have succumbed to the temptation to make this very heterogeneous section of the population into scapegoats for the crisis.
Man har, først og fremmest via lovgiv ningen, søgt at integrere indvandrerne i samfundet og bekæmpe forskelsbe handling og ulovlig indvandring.
Efforts to integrate immigrants, the campaign against discrimination and action to combat illegal immigra­tion were stepped up almost everywhere during the year under review.
Undertiden har der endog været tale om at lempe bestemmelserne om opholdstilladelse.
In some instances, indeed, existing restrictions on residence were relaxed.
Visse steder har der været en meget bred debat om frivillig tilbagevenden til hjemlandet, og betin gelserne herfor, bl.a. tilskudsordningerne, er blevet forbedret.
Finally, the principle of voluntary repatriation formed the subject of frank discussion in certain countries and the practical arrangements, more particularly those of a financial nature, were improved.
Ikke desto mindre vil der fortsat være indvandrerproblemer overalt i Europa, så længe den gennemgribende omstillingsproces, vi i dag står midt i, varer ved.
In spite of these efforts, the migration problem will remain a feature of the situation in all parts of the Community as long as the profound changes currently under way continue.
Af disse grunde påtænker Kommissionen at tage hele denne problematik op i alle dens aspekter.
The Commission is therefore planning to tackle the question as a whole, looking at all facets of migration policy.
Omkring midten af 1984 vil den fremsende en meddel else til Rådet herom, der bygger på den grundidé, at alle indvandrere, hvad enten deres hjemland ligger inden for eller uden for Fællesskabet, bør behandles både som arbejdstagere og som samfundsborgere og tilbydes stadig bedre muligheder for social integrering.
To this end, a communication will be sent to the Council some time towards the middle of 1984. The arguments developed in this communication will be based on the principle that any migrant - whether he be of Community origin or not - should be seen as both worker and citizen and be offered progressively greater scope for social integration.
For at vende den alvorlige beskæftigelsesudvikling, som har fundet sted i alle medlemsstaterne, skal der således også andre beskæftigelsespolitiske midler til.
Community, new forms of action need to be taken within the framework of employment policies.
Kommissionen beskrev disse midler i sin meddelelse til Det europæiske Råd med henblik på mødet i Athen den 5. december 1983 (1), og de var i øvrigt i hovedtræk indeholdt i den resolution vedrørende en fællesskabsaktion til bekæmpelse af arbejdsløsheden (2), som Rådet vedtog den 12. juli 1982.
These were summarized in the Commission's communi- cation to the European Council in Athens on 5 December 1983 , though the Council had already given its approval in principle with the adoption on 12 July 1982 of a Resolution on Community action to combat unemployment
Disse foranstaltninger blev for øvrigt hurtigt gennemført af medlemssta terne, omend i meget forskelligt omfang. Det drejer sig først og fremmest om forsøg på at nedsætte og omlægge arbejdstiden, om forskellige lokale beskæftigelsesinitiativer samt om udvikling af erhvervsuddannelsesprogram- mer.
The Member States have not delayed in implementing these suggestions, though with varying emphasis on the individual types of measures - the principal categories being experiments in the reduction and reorga nization of working time, various local employment initiatives and schemes involving the development of vocational training programmes.
Ideen om at omlægge og nedsætte arbejdstiden har vundet bred tilslutning.
The reorganization and reduction of working time has now gained a measure of acceptance.
Ganske vist drøftes den stadig indgående af regeringerne og arbejdsmarke dets parter, men i realiteten tages der overalt i stadig stigende grad forskellige former for initiativer, som berører arbejdstiden. Man kan blot tænke på det memorandum (3), som Kommissionen forelagde Rådet den
Though the subject is still a source of heated discussion between governments, employers and trade unions, initiatives involving adjustments in patterns of working time are springing up almost everywhere - in various shapes and forms.
10. december 1982, hvor det blev slået fast, at for at bremse den stigende arbejdsløshed må Fællesskabet støtte og fremme nedsættelsen og omlægningen af arbejdstiden, ikke alene med henblik på at forbedre leve- og arbejds vilkårene, men også for at bruge disse foranstaltninger som økonomisk politisk og social-politisk instrument.
It may be recalled in this context that the Commission Memorandum presented to the Coun cil on 10 December 1982 argued that, in the face of rising unemployment, the Community should support and encourage the reduction and reorgani zation of working time not only with a view to improving living and working conditions but also as an instrument of economic and social policy.
I hele 1983 indtog dette emne en lige så central plads i forhandlingerne mellem arbejdsmarkedets parter som lønspørgsmål og teknologisk udvikling.
Throughout 1983, this topic shared the centre of the industrial relations stage with the questions of wages and technological change.
K0MÍ83) 722 endelig udg. af 25. november 1983.
'Communication on the economic and social situation in the Community', C0M(83) 722 final, 25.11.1983.
(2) EFT C 186 af 21.7.1982 og Socialberetningen for 1982, nr. 5. (3) Dok.
OJ C 186, 21.7.1982; Social Report 1982, point 5.
Under forhandlingerne i Europa-Parlamentet om CERAVOLO's betænkning (2), den ekstraordinære samling den 27. og 28. april om beskæftigelsesproblemerne samt drøftelserne i Det økonomiske og sociale Udvalg har det vist sig, at der sta dig er uenighed om de principielle spørgsmål, men man må dog sige, at der
The review of the situation in the individual Member States shows that progress has, gradually, been achieved in this field ­ with movement often coming in the context of the renewal of collective agreements. Whilst opinion remains deeply divided on the questions of principle, as was demon­