natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Endelig fremlægges og kommenteres resultaterne af estima­tionen med referencer til de tidligere undersøgelser, som er nævnt i kapitel II, og nogle generelle konklusioner vedrøren­de de opnåede resultaters økonomiske betydning.
The second part includes a brief presentation, with comments, of the results of the estimation, referring to the earlier studies mentioned in Chapter II, and some general conclusions about the economic significance of the results obtained.
— langtidsprisvirkningerne (dvs. de reaktioner på prisudvik­lingen, som indebærer langfristede investeringer, og som udskilles ved hjælp af en egnet dynamisk metode)
(ii) long­term price effects (i.e. reactions to price changes that imply long­term investment, covered by introduc­ing an appropriate dynamic formula);
— virkningerne af strukturændringer (f.eks. de stærkt energiforbrugende industriers andel af den samlede industriproduktion, omfanget af centralvarme i bolig­massen og dennes mætning hermed osv.)
(iii) the effects of structural change (e.g. changes in the share of high­energy­consumption industries in total indus­trial output, central heating penetration and saturation in the dwelling stock, etc.);
— de rent kortfristede eller marginale indkomstvirkninger (dvs. virkninger, som er uafhængige af virkningerne af strukturændringer)
(iv) purely short­term or marginal income effects (i.e. those that are independent of the effects of structural change) ;
Den foreslåede estimationsmodel for energiefterspørgslen omfatter en del, der er fælles for de to sektorer industrien og bolig­ og servicesektoren, samt nogle specifikationer, som kun vedrører den ene af dem, og som bl.a. svarer til de anvendte strukturvariabler.
The model proposed for estimating energy demand com­prises specifications common to the industrial and residen­tial/commercial sectors, and separate specifications for each sector corresponding to the different structural variables incorporated.
— de specifikke variabler, som svarer til særtræk ved sektorens energiforbrug (f.eks. antal graddage)
(v) specific variables corresponding to the special features of energy consumption by the sector (e.g. degree­days);
Den generelle fremgangsmåde
The general approach
— de øvrige autonome virkninger (dvs. generelle tendenser, som er uafhængige af de ovennævnte faktorer).
(vi) other autonomous effects (i.e. general trends that are independent of the above factors).
Mængden af forbrugt energi i år t defineres som følger :
The quantity of energy consumed in year t is defined as :
Tidsrummet 1979­1981 er omhyggeligt medtaget i estima­tionsstikprøven for i videst muligt omfang at tage hensyn til den meget kraftige prisstigning for energiprodukter, som har karakteriseret denne periode.
Special care was taken to include the period 1979­81 in the estimation sample, so as to take as full account as possible of the very large increase in the prices of energy products that occurred during that period.
hvor U, er den forbrugte mængde nytteenergi, CN^· er mængden af slutenergi hidrørende fra energiform j, og u¡ er faktoren for konvertering af energiform j til nytteenergi, idet hver energiform har en udnyttelsesgrad, der varierer efter sektor og efter teknologi, hvortil den anvendes. Der skal mindes om, at der her er anvendt nytteenergi for at undgå, at
where U, is the 'useful' energy consumed, CN^ the energy supplied by source j, and Uj the conversion factor to obtain the quantity of useful energy supplied by M; (since each energy source has a different yield coefficient depending on the
Analyserne er så vidt muligt baseret på Eurostat's data og definitioner, bl.a. hvad angår forbruget pr. energiform, prisen pr. energiform, rentesatserne og de vigtigste makroø­konomiske størrelser, industriproduktionen pr. branche, graddage osv.
Eurostat data and definitions were used wherever possible, in particular energy consumption by fuel, fuel prices, interest rates, other key macro­economic variables, industrial output by branch, degree­days, etc.
') Jf. Prisindekser for energi 1960­1980, Eurostat, 1982.
sector of use and technology applied).
2) Jf. den indrammede artikel i kapitel I vedrørende de vigtigste definitioner
See the box in Chapter I on the main definitions in energy balance sheets, and the discussion of useful energy in Chapter II.
Energi estimationerne bliver biased som følge af den udskiftning af mindre effektive energiformer (fast brændsel) med mere effektive former (kulbrinter, elektricitet), som har karakteri­seret det meste af estimationsperioden.
Energy efficient ones .(hydrocarbons, electricity) that occurred throughout most of the period under study.
Energiprisen behandles på to niveauer med henblik på estimation af både kort­ og langtidspriseffekterne.
temperature from an observed average outdoor temperature. The justification for including this variable in the energy demand function of the residential/commercial sector is obvious, but it has also been included in industry's demand function, since a fair share of the energy consumed by industry is used for space heating, and cannot be dis­tinguished in total energy consumption of the sector.
For det første er realprisen defineret i forhold til en egnet deflator (forbrugerprisen CPI, for bolig­ og servicesektoren, færdigvare­engrosprisen WPI, for industrisektoren) med henblik på at opfange korttidspriseffekterne.
First, real prices are defined by reference to an appropriate deflator (consumer price CPI, for the residential/commercial sector, wholesale price of manufactures WPI, for the industrial sector) to identify the short­term price effects.
Realprisen på energi i form af et vejet gennemsnit (baseret på forbrugte mængder) udtrykt ved nytteenergi kan derefter beskrives ved følgende ligning for hver af de to sektorer :
The formulae for real energy prices as an average, weighted for quantities consumed, and expressed in useful energy, are as follows:
Bolig­ og servicesektoren :
Residential/commercial
For industriens vedkommende skal man således både tage hensyn til ændringerne i industripro­duktionens niveau og i dens struktur, og man skal desuden udskille visse stærkt energiforbrugende sektorer fra de øvrige sektorer.
For industry, account must be taken not only of changes in industrial output but also of changes in industrial structure, distinguishing between high­energy­consumption branches and others.
Der er med henblik herpå konstrueret et indeks over ændringer inden for energiintensive produktionsfor­mer:
An index has thus been constructed to represent changes in energy­intensive output :
X„ = produktionsindeks for industri /; hvor Py, er den endelige forbrugerpris for energiform / målt i national valuta pr. gigajoule inkl. alle afgifter for bolig­ og servicesektorens vedkommende og ekskl. moms for industri­sektorens vedkommende.
Χ, where : where P, is the final price to consumers of one gigajoule of energy from source j in national currency, fully taxed to the residential/commercial sector and net of VAT to the industrial sector.
For det andet foretages der for at isolere langtidspriseffekter­ne en beregning af realprisen på energi under hensyntagen til kapitalens afskrivningsomkostninger LRK, defineret på følgende måde: samlede forbrug af nytteenergi (U
Secondly, to isolate the long­term price effect, real energy prices are calculated with reference to the cost of capital depreciation LRK, defined as follows: ω, represents branch f s share in 1975 (U,
75 over detaljeret viden om sektorernes energiforbrug takket
75 information on energy consumption by branch is available
Sektordifferentieringen og listen over stærkt energiforbru­gende sektorer til brug for undersøgelsen er følgende.'
The branch breakdown, isolating the high­energy­consump­tion branches, is as follows: r,
­ Mineraler og varer baseret på ikke­metalliske mineraler (NACE CLIO 150);
(ii) non­metallic mineral products (NACE CLIO 150);
= den optimale afskrivningsperiode for kapitalen fastlagt på grundlag af forsøg for at give den bedst mulige tilpasning.
= the optimal period for capital depreciation; this should be determined by experiment to obtain the best possible adjustment.
­ Papir, papirvarer, trykt papir (NACE CLIO 470); ­ Andre industrier (NACE CLIO 210­510 ekskl. 490).
(iv) paper and printing products (NACE CLIO 470) ; (v) other branches (NACE CLIO 210 to 510 except 490).
Dette fører frem til anden komponent af realprisen på energi P,,, opgjort som vejet gennemsnitspris. Formen er identisk for de to sektorer:
This leads to the formula for the second component of the
Industrisektorens energiefterspørgsel i år / kan således beskrives ved hjælp af følgende funktion: l
Thus the industrial sector's demand for energy in year t can be expressed as : real energy price Pf, as a weighted average price, which takes the same form for both sectors: α αι Π
Endelig omfatter begge sektorer en variabel D,, som udtrykker de årlige udsving i klimaet i form af antal graddage pr. år.
Finally, a variable noted D, is incorporated for both sectors to express annual changes in weather conditions through the number of degree­days each year.
Efterspørgselselasticiteter for energi: en model og dens resultater for fem EF­medlemsstater
Energy demand elasticities : a model, with results for five Community member countries
Funktionen er af nedenstående årsager udformet som forhold mellem forklaringsvariablernes værdier i to år i træk : fastlæggelsen af prisen på kapital Pk, har stor betydning for langtidsreaktionerne på svingninger i energiprisen.
The function takes the form of ratios between the values of the explanatory variables in two consecutive years because :
— en sådan specifikation fjerner næsten altid risiciene for biased estimation som følge af multi­co­linearitet
Altogether, in view of the formula for the polynomial expression β(/) (second­degree function), the graphic representation of short­term and long­term price effects over time should give a parabola something like this :
I betragtning af den valgte formulering af polynomialudtryk­ket β (/) (andengradsfunktion) kan det alt i alt forventes, at kort­ og langtidspriseffekterne udvikler sig nogenlunde efter nedenstående parabolske skema : ars lau
(i) multicolinearity leading to biased estimates is nearly always removed by such specification;
— den kan anvendes direkte til fremskrivninger, uden at det er nødvendigt at foretage efterfølgende korrektioner for at fjerne fremskrivningsfejlene (som ville opstå, hvis fremskrivningsværdierne var for forskellige fra de faktiske værdier i den sidste historiske periode)
(ii) the equation can be used for forecasting without substantial forecasting error adjustments (which would be required if the predicted and actual values in the most recent period were too far out of line);
— parameterestimationerne er uafhængige af skalaen, og den deraf følgende model vil være følsom over for marginale variationer.
(iii) estimates of the parameters are scale independent and the resulting model is sensitive to changes at the margin.
Med denne specifikation kan den faktiske variation ligeledes forklares på en hensigtsmæs­sig måde, også selv om der anvendes statistikker, der tilsyneladende er af utilstrækkelig kvalitet.
Similarly, under this specification the true variation can be adequately explained even with statistics of ap­parently mediocre quality.
Nedenfor vises hver parameters betydning for efterspørgsels­funktionen samt dens vigtigste karakteristika:
Below we explain the meaning of each of the demand function parameters, and point out its main features.
A er en konstant, som repræsenterer de autono­me vækstfaktorer, dvs. udviklingen i ener­giefterspørgslen som følge af teknologiske, strukturelle osv. ændringer uafhængigt af priserne, produktionen og dennes sammen­sætning (dvs. de øvrige förklaringsvariab­ler).
A is a constant representing autonomous growth factors, i.e. changes in the demand for energy induced by technological or structural change, independent of prices and of levels or composition of output (i.e. of the other explanatory variables).
Dens værdi skal være lavere end én, hvilket betyder, at det autonome teknologi­ske fremskridt ceteris paribus forbedrer produktionens gennemsnitlige energieffekti­vitet, også selv om der ikke sker ændringer af realprisen på energi.
Its value is expected to be less than one, which implies other things being equal that autonomus tech­nological progress improves the average efficiency of energy use for production even when real energy prices do not change.
(ct0 repræsenterer energiefterspørgslens produktionselastici­tet.
is the output elasticity of energy demand.
Udtrykket CI,„ som repræsenterer produktionen, sammenvejes med visse industrisektorens relative energiintensitet, hvorved virkningerne af ændringer af industristrukturen udskilles fra de øvrige effekter: kort­og langtidspriseffekten, det autonome tekniske frem­skridt osv. Hvorom alting er, vil produktionselasticite­tens værdi som følge af den valgte sammenvejning nok være mere robust, men i almindelighed også (for tidsrummet 1960­1981) ligge lavere end de elasticiteter, som blev resultatet af de fleste klassiske undersøgelser, hvor der ikke er taget hensyn til virkningerne af strukturelle ændringer af produktionen.
The term CI, representing output is weighted for the relative energy intensity of certain industrial branches; it enables us to isolate the effects of changes in industrial structure from other effects: short­term and long­term price effects, autonomous technical progress, etc. At all events, the weightings adopted should mean that the value of output elasticity will be statistically more robust, but in general lower for the period 1960­81 than the elasticities obtained in most of the traditional studies that do not allow for the effects of changes in the pattern of output.
Endelig repræsenterer δ energiefterspørgslens elasticitet over for klimaet (graddage).
δ is the elasticity of energy demand in relation to weather conditions (degree­days).
Det kan forventes, at denne elasticitet når en klart lavere værdi for industrien end for bolig­ og servicesektoren.
This elasticity may be ex­pected to be much lower for the industrial sector than for the residential/commercial sector.
+ a,) repræsenterer korttidspriselasticiteten, dvs. de priseffekter på efterspørgslen, som ikke kan tilskrives ny teknologi, nyt udstyr eller væsentlige (og dermed tidskrævende) æn­dringer af det eksisterende udstyr. Disse effekter kommer med andre ord til udtryk i de administrative beslutningsmekanismer, som er løbende praksis i industrivirksomhe­dernes kortfristede styring.
(a„ + a,) represents the short­term price elasticity, i.e. the response of demand to price changes that does not involve new technologies, new machinery or substantial (and time­consum­ing) changes to existing machinery.
0 2 hvilken der gælder følgende begrænsninger:
(i) either it is zero at the end of the period: β(/ + 1) = 0;
— enten bliver værdien udlignet ved periodens udløb: ß(/ + 1) = 0:_ — eller også bliver værdien udlignet ved de to yderpunkter: ß(0) = Oand ß(l + 1) = 0.
(ii) or it is zero at the beginning and the end : β(0) = 0 and β(1 + 1) = 0.
Den generelle model skal her kompletteres med nogle förklaringsvariabler, som alene vedrører bolig­ og service­sektoren.
On the residential/commercial side, the basic ap­proach must be supplemented with explanatory variables specific to this sector.
Da denne sektors energiefterspørgsel i alt væsent­ligt er afledt af behovet for opvarmning, skal sidstnævnte element behandles mere indgående ').
Energy demand by the residential/ commercial sector is essentially derived from the need for heating, so space heating is the factor to be incorporated specifically. '
Lokaler med central­varme har et langt større (mellem 1,3 og 2 gange så stort) energiforbrug end lokaler uden, og den andel (C,), som som værende lig med Σ β(/). Den repræsenterer således de
Since centrally­heated premises consume much more energy than others (from 1,3 times to twice as much), the share C, of centrally­heated premises, in the total dwelling stock, is adopted as an explanatory variable.
Del specifikke elektricitetsforbrug — dvs. »lette« anvendelsesområder som belysning og el­husholdningsapparater — er udrykkeligl trukket fra bolig­og servicesektorens forbrug og dermed udeladt af analysens dækningsområde.
Specific consumption of electricity, i.e. light uses such as for lighting, domestic appliances, etc. has been explicitly deducted from the consumption of the residential/commercial sector and therefore excluded from the field of study.
Det er indlysende, at den lange rente, som spiller en væsentlig rolle for
Clearly the long­term interest rate, which is an important factor in determining the price of capital P*, strongly influences long­term responses to changes in energy prices.
Hvis H, er boligmassen (målt i kvadratmeter), og μ er en faktor for centralvarmens energiintensitet i forhold til opvarmning med individuelle apparater, kan boligmassens betydning for energiefterspørgslen beskrives som følger: af væksten i boligmassen og for centralvarmens udbredelse og derfor i realiteten kun dækker den marginale tilbøjelighed til at forbruge energi på grundlag af den disponible indkomst.
If H, is the dwelling stock in square metres, and μ the energy intensity factor of central heating in relation to heating by individual appliances, then the impact of the size of the dwelling stock on the demand for energy is defined as: stock or central heating penetration, and thus expresses only the marginal propensity to consume energy from disposable income.
Da opvarmning betragtes som en nødvendigheds­vare, kan denne elasticitet meget vel tænkes at være særdeles lav.
Since heating is considered a necessity, this income elasticity may well be very low.
C,'s værdi nærmer sig én, går udtrykket —
Η, illustrated: as C, approaches 1, —
Virkningerne af denne strukturvariabel, hvis udvikling indirekte er knyttet til indkomstudviklingen, suppleres med den direkte virkning, som hovedsagelig på kort sigt stammer fra husholdningernes disponible realindkomst RDI,.
The trend of this structural variable is indirectly linked to the trend of income; its effects are accompanied by the mainly shortterm direct effects of the real disposable income of households, RDI,.
derfor mod 1. Den samlede indkomsteffekt vises derfor korrekt af γ„ som virkelig er indkomstelasticiteten.
SP,., H,_, industrialized countries with low rates of population growth, the rate of expansion of the dwelling stock is very small, so that —'- tends towards 1.
Den efterspørgselsfunktion for energi, der skal estimeres, har altså følgende udseende for denne sektor:
H/-l is correctly reflected in γ,, which is indeed income elasticity.
Det er alt i alt sandsynligt, at sammenligningen af de således
Finally, the number of degreedays D, may be an important variable in explaining energy demand by the residential/ commercial sector.
U,_,A estimerede elasticiteter (γ, + γ,) eller y2 med de elasticiteter, som er beregnet på mere traditionel måde, bliver temmelig vanskelig som følge af nedenstående specifikationer: k
On balance, comparison between estimated elasticities
— dels fører anvendelsen af nytteenergi til andre elasticiteter end dem, som i almindelighed estimeres ved hjælp af slutenergi
Υ2 one hand, and those calculated in a more traditional way on the other, will probably be rather difficult in view of the specifications:
Også ovenstående udtryk er af de i slutningen af punkt 1.2.1 nævnte årsager udformet som et forhold mellem variabler.
(ii) the distinction between direct income effects and the effects of central heating penetration should mean that
mens udbredelse fører til, at indkomstelasticiteten y2 bliver mærkbart lavere end de traditionelle indkomstela­ sticiteter.
/ Ρ*«-/ \ m (SP < \ τ,/RDI < \ τ γ Ό· \δ Vke,-,-J V SP,. J (,RDI,J \D,_J ' is much lower than traditional income elasticity y2income elasticities. Here again, the expression is in ratio form for the reasons given at the end of point 1.2.1.
Endelig er δ elasticiteten over for antal graddage, og dette elements tilstedeværelse i efterspørgselsfunktionen gør det muligt at rense de øvrige parametres værdi for klimaeffekten, som helt klart gør sig gældende for denne sektors forbrug.
Finally, δ represents the degreedays elasticity of demand, which is included in the equation in order to sharpen the other parameters by removing the variation due to this obvious term.
= konstant, som repræsenterer den autonome udvikling
= constant representing autonomous change
Priseffekterne ventes tilsammen at ville udvikle sig over tiden efter et parabolsk skema, der ligner det ovenfor under industrien beskrevne.
Table 3.1 summarizes the main econometric results obtained in the Esteden study with regard to the industry sector.
Tabel 2.1 giver en sammenfattende oversigt over de vigtigste økonometriske resultater af estimationen af industrisekto­rens energiefterspørgsel ved hjælp af Esteden­modellen.
No autocorrelation of residuals was encountered (DurbinWatson statistics being in general marginally higher than two), conforming to early expectations that the problem would not occur given the ratio specification chosen.
Tilpasningens kvalitet, her repræsenteret af co­relation­skoefficienten—jf. tillige diagram 3.1­3.5, hvor det faktiske forbrug sammenlignes med det justerede forbrug— kan betragtes som tilfredsstillende, især da der er tale om en model, som udtrykker forhold (dvs. søger at forklare niveauvariationer fremfor niveauerne selv), og som først og fremmest tager sigte på værdien af den økonomiske argumentation og ikke på gode økonometriske resultater.
γ, covers part of the income effect, to the extent that the term SP, reflects the penetration of central heating in the dwelling stock and the effects of the growth of this stock (in number of dwellings and area).
^an fortolkes derhen, at disse størrelser repræ­senterer indkomstelasticiteten i bred forstand.
γ2is the direct income effect, but because of the specification it does not cover the effects of an increase in the dwelling
Der er ikke registreret nogen auto­co­relation mellem residualerne (Durbin­Watson­testen giver resultater, der i almindelighed ligger lidt over 2) i overensstemmelse med hvad specifikationens relative karakter lod formode.
In all instances in the Esteden study, the elasticity of industrial energy consumption with respect to degreedays was found to be statistically insignificant, very small and was often omitted. Similarly, the constant term (representing 'autonomous' growth) was found to be often insignificant
Efterspørgselselasticiteter for energi : en model og dens resultater for fem EF-medlemsstater
Energy demand elasticities : a model, with results for five Community member countries
Industriesektorens efterspergselselasticiteter for energi : resultater
Energy demand elasticities: the main results for the industrial sector
Forbundsrepublikken Tyskland Frankrig Italien Nederlandene Det forenede Kongerige
FR of Germany France Italy The Netherlands United Kingdom
prisændringer. Dette kunne være forklaringen på, at de tidligere undersøgelser, som ikke dækkede det ene eller begge olieprischokene, ikke viste denne særlige følsomhed over for energipriserne i den franske industri.
R corrected for degrees of freedom.
Tilsvarende var konstanten (som repræsenterer den autonome vækst) som hovedregel statistisk ikkesignifikant og tilmed undertiden ikke-kohærent; den er derfor i de fleste tilfælde blevet udeladt.
and at times unreasonable and has therefore been excluded in many cases.
De største forskelle mellem resultaterne af denne undersøgelse og resultaterne af de tidligere undersøgelser skal dog søges i priselasticiteternes værdier fra det tredje år.
elasticity operating beyond the third year.
Estedenestimaterne ligger i almindelighed klart lavere end de øvrige.
In the Esteden study this effect is in general much smaller.