natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I mange europæiske lande er arbejdsomkostningerne for arbejdsgiveren steget betydeligt som følge af socialsikringsbidragene og andre skatter og afgifter.
In much of Europe the cost of labour to an employer is increased, often substantially, through the existence of social security contributions and other taxes.
Kapitalomkostningerne reduceres på den anden side som folge af investeringstilskyndelser.
Capital costs, on the other hand, are reduced through investment incentives.
Man kan derfor antage, at denne udvikling har bidraget til at fremme faktorsubstitutionsprocessen.
Hence it might be supposed that this has assisted the factor substitution process.
Et andet relevant sporgsmål vedrører desuden de fordele, der er opnået ved denne proces.
Moreover, a legitimate question to ask concerns the benefits which have been derived from this process.
Disse fordele ser ikke ud til at have udkrystalliseret sig i yderligere arbejdspladser eller en generelt oget produktivitet.
Such benefits do not seem to appear in the form of additional jobs and productivity overall.
Afsnit 1 giver et kort overblik over produktions- og produktivitetsudviklingen i den private sektor i den europæiske økonomi.
Section 1 provides a brief overview of the output and productivity performance in the private sector of the European economy.
I afsnit 2 og 3 anstilles betragtninger over nogle faktorer, som antages al være væsentlige i forbindelse med afdæmpningen i den økonomiske aktivitet.
This is followed in Sections 2 and 3 by a consideration of certain factors thought to be important in connection with the slowdown in the pace of
Defremsatte synspunkter er alene udtryk for forfatterens vurdering og er ikke nødvendigvis sammenfaldende med de navnte institutioners vurderinger.
The views expressed are his alone and are not necessarily those of the two institutions mentioned.
Forfatteren takker Aristotelis M argos for at have foretaget de bergninger. på grundlag af hvilke en del af denne analyse er foretaget.
He is indebted to Aristotelis M'argos for undertaking the computations on which a part of this analysis is based.
Der gives her en mere detaljeret analyse af produktivitetsstigningen og de vigtigste determinanter, og der fokuseres navnlig på f aktorsubstitutionens betydning.
Here there is a more detailed analysis of productivity growth and its major determinants and attention is focused in particular on the role of factor substitution.
I af snit 4 anføres nogle konklusioner og en generel vurdering.
Some conclusions and a general appraisal appear in afinal Section 4.
Det er ofte ikke muligt at medtage alle EF-lande på en tilfredsstillende måde, og i nogle tilfælde omfatter sammen ligningerne kun de fire største EF-lande.
Frequently it is not possible to include all Community countries in a satisfactory way and, in several instances, reference is made to experience in the f our largest member countries only.
Af hensyn til analysen og kommentarerne er USA og Japan i visse tilfælde medtaget.
On occasion, in order to broaden the basis for both analysis and comment, the United States and Japan are included also.
Der er anvendt mange forskellige alternative statistikker og kilder, og til slut anføres en oversigt over de kilder, der har været særlig nyttige.
A variety of alternative statistical and other sources are used and a list of references which have been found helpful is given at the end.
Nogle aspekter af de industrielle produktionsresultater de enkelte EF­lande, USA og Japan vises i
Appraisal of some aspects of industrial performance
Produktions­ og produktivitetsstigning: Et overblik
The picture with respect to the European Community mem­ber countries taken individually, together with that for the United States and Japan, is given in Table 2.
Realvækst i BNP og i BNP pr. beskæftiget i de enkelte lande
Growth of real GDP and of real GDP per employee by country
{°/o­trndring på årsbasis I
(°o change, annual ralet
Reali BNP pr. beskæftige!
Real GDP
Der er ingen tvivl om, at der er indtrådt en afdæmpning i det økonomiske aktivitetstempo i den vestlige verden, men det kan diskuteres, hvornår og hvordan denne afdæmpning satte ind.
For the purposes here and in order to provide some basis for consistency throughout, most emphasis is placed on developments over the last two decades. Further, in several instances, we split the period into pre­1973 and post­1973 experience.
Man kan f.eks. hævde, at udviklingen i 50'erne og i begyndelsen af 60'erne i den grad var utypisk, at den observerede afdæmpning blot skal ses som en tilbagevenden til en tidligere og mere normal tilstand.
In other words, for certain purposes in the analy­sis, the first oil shock is taken to provide a convenient and essentially pragmatic break­point in order to facilitate discussion.
Tabel 1 viser sammenfattende det generelle vækstmønster for underperioderne på grundlag af OECD­statistikker.
An initial broad summary of the growth pattern overall is given from the sub­periods provided by OECD historical statistical series in Table 1.
Tal­lene i tabellens øverste del viser en afdæmpning i vækstraten i OECD­landene.
The figures for real output in the first part of the table are indicative of a slowdown in the rate of expansion in the OECD countries.
Denne nedgang ser desuden ud til at have været mere eller mindre konstant i hele perioden. For EF­landene kan perioden frem til 1973 imidlertid betragtes som en relativ ekspansiv fase.
Moreover, this decline appears to have been more or less continuous through the whole period.
Derefter lå væksten på linje med hele OECD­området.
Thereafter, the growth performance matched that of the wider OECD area.
Væksten i det reale BNP og i det reale BNP pr. beskæftiget t "é­antlring ρύ årsbasis ι
Growth of real GDP and of real GDP per employee
Real BNP­rtrkst pr. beskæftiget
Rial GDI'¡wr employee
Der er en klar profil i tallene, idet der er en kraftig nedgang i alle tre sektorer. Der er i særdeleshed en markant tendens til »afindustrialisering«.
Experience varied a great deal as might be expected but in broad terms, the evolution of both real output and real output per employee was more than halved in the second sub­period.
Dette er særlig tilfældet i Der forenede Kongerige, hvor der er tale om en ændring på omkring 8 procentpoints.
The United States bears comparison with Community member countries; Japan also, but the levels from which the changes are measured serve to make the measured decline even more dramatic.
I modsætning hertil udviser den tyske økonomi, der ikke har haft fordel af en olieproduktion, et fald i væksten i industriproduktionen på 3.7 procentpoints.
Greece, Italy and the USA suffered very sharp reductions in the growth of labour productivity.
Produktionen inden for bygge­ og anlægsvirksomhed faldt kraftigt i alle lande, medens udviklingen inden for energisektoren har været langt mere varieret. Her skiller Det forenede Konge­
Neverthe­less, in spite of this variability, the general impression is that both relatively fast and relatively slower growing countries experienced much the same weakening in economic perform­ance when appraised in these general terms.
Ser man på det reale output pr. beskæftiget, viser den neder­ste del i tabel 1 en tilsvarende udvikling.
Turning to real output per employee, the second part of fable 1 suggests a similar development.
Det ses igen, at EF­landene kunne måle sig med OECD­landene med hensyn til output pr. beskæftiget frem til 1973, og at der desuden i den sidste underperiode var tale om et mindre fald i EF­landene end i resten af OECD­landene.
Again, we see that as compared with the OECD countries, the EEC bloc main­tained its aggregate performance in terms of output per employee up to 1973. Moreover, in the final sub­period, the decline experienced was rather less severe than that in the
Industrielle produktionsresultater rige og Nederlandene sig ud fra de andre lande på grund af deres energiressourcer.
Industrial performance unusually favourable period of buoyant growth.
Produktionen af nordsøolie i Det forenede Kongerige har tydeligt givet sig udslag i en øget realvækst i produktionen inden for energisektoren.
What we are observing now is in part a natural response in the downphase of a long cycle. ' Another set of factors is more concerned with events specific to the 1970s.
Ne­derlandene, hvor gasproduktionen toppede for nogle år siden, registrerer på den anden side en betydelig nedgang i slutningen af 70'erne.
Most prominent are the two oil price increases and the rise in world commodity prices, which lead to arguments on both demand and supply sides about the ways in which shocks of this kind can inhibit the growth of output per head and economic performance more generally.
de begivenheder, der har været specifikke for 70'erne.
Construction output fell rapidly in all instances, whereas the experience in the energy sector is much more variable.
Energi Fremstillingsvirksomhed Bygge­ og anlægsvirksomhed
Since it is not easy to divide the topics up into short and longer run, in what follows, the various factors selected for discussion are subject to a degree of overlapping.
Energi Fremstillingsvirksomhed Bygge­ og anlægsvirksomhed
Energy Manufacturing Construction
Energi Fremstillingsvirksomhed Bygge­ og anlægsvirksomhed
The force of this longrun trend has been emphasized by Kaldor (1966), for example, in his well-known analysis of the major determinants of economic progress and more recently by Cornwall (1977).
Energi Fremstillingsvirksomhed Bygge­ og anlægsvirksomhed
Commission services
Der er mange forskellige forklaringer på den afmatning, der er indtrådt i produktivitetsstigningen.
The 'slowdown' : some possible explanations
') Det er værd at bemærke, at der i virkeligheden kan stilles sporgsmål ved det forhold, om de ofTicicllc statistiske tidsserier vedrørende produktionen per capita faktisk viser en afdæmpning.
It is worth noting that whether or not the official statistical series on output per head do in fact suggest a slowdown can itself be questioned.
Beskæftigelsen i landsbrugssektoren faldt kraftigt i den før­ste underperiode og mindre derefter.
Explanations of why the slowdown in productivity growth occurred vary widely.
Indu­stribeskæftigelsen i Belgien, Danmark og Det forenede Kon­gerige faldt med omkring 3 % pr. år.
One view is that the slowdown is really a longer-run deceleration in the pace of activity from an
Nogle aspekter af de industrielle produktionsresultater nævnte lands vedkommende konstaterer man ikke desto mindre en afdæmpning i overførslen fra landbrugssektoren.
Appraisal of some aspects of industrial performance rather less thereafter. The table shows also that the deindustrialization phenomenon occurred to the relative ben­efit of the private and public services sectors.
(%­andring på årsbasis) tilsyneladende afdæmpning kan så betragtes som en afslut­ning på denne proces.
Part of the apparent slowdown is then seen as being a conclusion to the process.
Giersch og Wolter (1983) tillægger den slags forklaringer en vis vægt og hævder, at det er muligt at påvise, at den teknologiske kløft er ved at blive lukket ').
Giersch and Wolter (1983) lend some weight to this kind of explanation and suggest that evidence can be cited in support of a closing of the technology gap. '
På den anden side bemærker de også, at F & U­intensiteten i BNP i ti industrialiserede lande antagelig kun er steget ganske lidt siden 60'erne, hvilket trækker i den anden retning.
On the other hand, they note also that R & D intensity in GDP across 10 industrialized countries has, if anything, increased slightly since the 1960s, which would work in the opposite direction.
F & U­præstationer på grundlag af en stikprøve bestående af franske og amerikanske virksomheder.
At the microeconomic level, Griliches and Mairesse (1983) examined the relationship between productivity growth and R & D performance using a sample of French and American firms.
De kunne ikke påvise nogen fast entydig sammenhæng, hvilket igen taler for, at der næppe findes nogen konkret forklaring.
They found little in the way of firm evidence in either direction, which again makes for little in the way of more concrete explanation.
Kilde: Wegner (1983).
Souree Wegner (1983).
Intensiteten af F & U­udgifterne i forhold til BNP eller virk­somhedernes produktion er imidlertid i bedste fald en grov indikator, eftersom succesen til syvende og sidst i meget høj grad afgøres af kommercielle kriterier.
Intensity of R & D expenditure in GDP or enterprise output, however, is at best a crude indicator since success at the end of the day is set very much in terms of commercial criteria.
Hvis sådanne udgifter ikke hurtigt giver sig udslag i kommercielle fordele, udnyttes forsknings­ og udviklingspotentiellet åbenbart ikke fuldt ud.
If such expenditures cannot be translated readily into com­mercial advantage, then clearly the research and develop­ment potential is not being fully exploited.
Denne tankegang følges af Cardiff (1984) som anfører, at Japan har haft størst succes med at udnytte frugterne af den grundlæggende F & U­forskning, derer blevet foretaget andre steder, med henblik på at forbedre sine egne komparative fordele i den internationale handel.
This line or argument is pursued by Cardiff (1984) who suggests that Japan has been much more successful in using the fruits of basic R & D carried out elsewhere in order to improve its own comparative advantage in trade performance.
For så vidt nogle af disse innovationer er foretaget i Europa, har virksomhederne i Fællesskabet med andre ord ikke selv været i stand til i tilstrækkelig grad at udnytte de forventede fordele.
In other words, insofar as some of these innovations occurred in Europe, firms in the Community have failed to internalize enough of the benefits expected.
Det kan således konkluderes, at den samlede beskæftigelse i Fællesskabet siden 1973 stort set har været uændret.
Thus, the picture which emerges is one in which total em­ployment within the Community since 1973 has changed hardly at all.
Den stigning, der kan konstateres over hele tyveårsperioden, kan bedst beskrives som moderat. »Landbrugsbeskæftigelseso­verskuddet« er i vid udstrækning blevet udnyttet, således at tjenestesektoren i det samlede beskæftigelsesbillede tegner sig for den største stigning.
Indeed, the increase taken over the whole 20 years can at best be described as moderate. The 'agricultural employment surplus' now has been largely tapped, but, within the total, the major beneficiary has been the services sector.
Den konstaterede vækst i beskæftigelsen i den offentlige sektor og dermed dens vok­sende vægt i den samlede beskæftigelse har ligeledes bidraget til at afdæmpe den målte samlede produktivitetsstigning.
The observed growth and hence increasing weight of public sector employment in the total will also have contributed to the slowdown in aggregate productivity growth as measured.
Dette er sandsynligvis tilfældet, fordi hovedparten af den offentlige sektors produktion pr. definition kun identificeres og måles som inputomkostninger, hvilket indebærer en målt produktivitetsstigning på nul.
This is likely to be the case because conventionally, many important public sector outputs are identified and measured as input costs only, which implies a measured productivity growth of zero.
Tabel 5, der er taget fra Cardiff (1984), er baseret på specia­liseringsindekser for handel med højteknologiske varer over en 18­årsperiode.
Table 5 which is taken from Cardiff (1984) is based on constructed indices of specialization in high technology trade over an 18-year period.
Det interessante træk er, at Fællesskabets position i 1970'erne har tenderet mod at svækkes.
The interesting features which emerge are that the European Community's position through the 1970s has tended to weaken.
Mens USA nu ser ud til at følge efter, er Japans præstationer slående anderledes.
Whilst the United States now seems to be following suit, the performance of Japan is strikingly different.
En anden mulig fortolkning inden for »indhentningsforklaringerne« kunne være, at Fællesskabet har tendens til at konvergere mod det land, der havde det tekniske førerskab, nemlig USA.
A further possible interpretation within the 'catch-up' framework of explanations could be that the European Community is tending to converge on what was the technical leader and 'best practice' country, namely the United States.
Tabel 6 viser vækstpræstationerne i de to perioder for kapi­taldannelsen.
Table 6 summarizes the growth performance over the two sample periods.
I næsten alle tilfælde allokerer fremstillingsvirksomhed
Apart from the role of capital formation in the
En anden faktor, der har spillet en rolle på lang sigt, er det forhold, at der op gennem 50'erne og 60'erne var en usædvanlig kraftig stigning i kapitalakkumulationen, hvilket med tiden har tenderet mod at udtømme de mere produktive investeringsmuligheder.
A second longer-run influencing factor is the notion that through the 1950s and 1960s there was an unusually buoyant growth in capital accumulation which has tended to exhaust eventually the more productive opportunities for investment.
I tilknytning til denne fortolkning anføres også, at der indtrådte en vis svækkelse i strømmen af nye innovationer, som igen havde en afdæmpende virk­ning på de samlede produktionsmuligheder.
Embodied in this interpretation of events is an associated claim that some weakening occurred in the How of new innovations which, in turn, has slowed down movements in
') Dette er i virkeligheden kun én ud af ikke mindre end fjorten mulige forklaringer pä afmatningen, som forfatterne drager frem. ;) Jf. litteraturhenvisningerne bagest i denne artikel.
In fact, this is only one out of no less than 14 possible explanations of the slowdown which are considered by the authors.
Udviklingen i de komparative fordele i handelen med hejteknologiske varer, 1963-1981 ')
Evolution of comparative advantage in high technology trade 1963-81 '
Energi Fremstillingsvirksomhed Markedsbestemte tjenesteydelser Ikke-markedsbestemte tjene steydelser
Energy Manufacturing Marketed services Non-marketed services
') For en definition af indekserne henvises til Europeisk Økonomi Dr. 16. juli 1983. Kilile Cardiir < l983).
For a definition of the indices, see European Economy No 16. July 1983
Energi Fremstillingsvirksomhed Markedsbestemte tjeneste ydelser
Energy Manufacturing Marketed services Non-marketed services
Fremstillingsvirksomhed Markedsbestemte tjeneste
Energy Manufacturing Marketed services Non-marketed services
0.8 ydelser Ikke-markedsbestemte tjene steydelser
Energy Manufacturing Marketed services Non-marketed services
ydelser Ikke-markedsbestemte tjene steydelser
Energy Manufacturing Marketed services Non-marketed services
Nogle aspekter af de industrielle produktionsresultater
Appraisal of some aspects of industrial performance
Vækst i det reale BNP
Growth of real GDP
Fremstillingsvirksomhed Markedsbestemte tjeneste
Share of gross fixed investment in GDP The ¡nveslment share in real GDP is the
28,5 ydelser Ikke-markedsbestemte tjene steydelser
Share of gross fixed investment in GDP (v) average over the respective years.
Fremstillingsvirksomhed Markedsbestemte tjeneste ydelser
Source : OECD National Accounts.
Ikke-markedsbestemte tjene steydelser
its many variants has a place of interest.
Irland, som i perioden efter 1973 har ført en aktiv politik for at fremme såvel de private som offentlige investeringer ved hjælp af betydelige incitamenter og udgiftsprogrammer, kan fremvise bedre vækstresultater end gennemsnittet. I den anden ende ses, at Det forenede Kongerige med en investeringskvote, der er langt mindre end gennemsnittet, har den svageste vækst i realproduktionen. Lande som Frankrig, Grækenland og Italien, der ligger et godt stykke over den simple regressionslinje i begge perioder, har åbenbart været i stand til at omsætte en gennemsnitlig investeringskvote til en BNP-vækst, der ligger over gen nemsnittet.
Ireland, which in the post-1973 period has favoured an active policy of promoting capital formation, both public and private by means of significant incentives and spending programmes, has managed to maintain a better-than-average growth per formance.
Dette betyder, at disse lande har en marginal effektivitet i anvendelsen af investeringsressourcer, der er bedre end gennemsnittet.
The implication is that these countries have a better-than-average marginal efficiency in the use of in vestment resources.
Energi Fremstillingsvirksomhed Markedsbestemte tjenesteydelser ydelser
The starting point is to attribute the growth of real output to two effects.
Ikke-markedsbestemte tjene steydelser
2.2 Factor substitution
Den mest anvendte måde at vurdere produktiviteten på er at måle ændringerne i produktionen per capita. Der er mange
Sec for example Kendrick (1981) and the discussion by Lindbeck (1983).
Industrielle produktionsresultater grunde til, at produktionen pr. ansat eller en af de mange varianter har interesse.
Industrial performance of both output per head and capital per head then follows quite naturally. ' occur is through the introduction of newer types of capital equipment.
Da arbejdskraft kun er én af produktionsfaktorerne i produktionsprocessen, er det imidlertid nyttigt at gå et skridt videre og også medtage den mulige virkning af kapitalindsatsen. Der er flere muligheder at gribe problemet an på, men en relativ simpel metode, der anvendes her, består i at se udviklingen i produktionen pr. ansat i forhold til væksten i kapitalen pr. ansat.
This vintage capital approach to the incorporation of technical knowledge is appealing and from an initial standpoint accords with a commonsense view.
et spørgsmål, der ikke kan besvares klart.
If the object of the exercise is to identify the impact of technical advance, then the growth accounting methodology cannot take account of these other effects in any easy way.
Hvis forbedringer af denne art anvendes som separate faktorer, vil virkningen blive, at residualstørrelsen for den samlede faktorproduktivitet reduceres.
At this stage, the point is noted and the matter will be referred to again in due course.
Man kan forestille sig en situation, hvor en fortsættelse ad denne vej praktisk taget kunne medføre, at leddet elimineres, og dette er faktisk den angrebsmåde, som Jorgenson og Griliches anvendte i deres velkendte analyse afvækstårsagerne i USA.
Using base year factor shares in gross value-added as the weights Sn and (1 — STI), for the two sample periods, estimates of the contribution of both total factor productivity growth and factor substitution to the growth of output per employee for the industrial sector of the four largest Community countries are given in Table 8.2The figures in the third part of this table refer to differences in growth of labour productivity and its components between the sample periods 196073 and 1973-81.
Det ses derfor, at der inden for de rammer, der skal følges her, er et vist spillerum for fortolkning.
Several important problems arise from the inter pretations which might be placed on the expression for total factor productivity.
Det skal imidlertid siges, at den simple bogholderimæssige analysemetode har en vis intuitiv tiltrækning og er let at anvende.
As a 'residual' it can be argued that it contains factor inputs other than capital and labour — educational inputs, for example.
Der opereres med en simpel relation mellem disse to elementer i den velkendte bogholderimæssige formulering af væksten i den samlede faktorkapacitet ').
Further, that it may also pick up mis-specifications in the definition of capital and labour themselves.
Udgangspunktet er at opdele væksten på to effekter.
That there is force in such criticism is certainly true.
Den første effekt er virkningen af væksten i produktionsfaktorerne arbejdskraft og kapital, som sammenvejes.
On the other hand, much depends on how one wishes to regard technical progress as a growth phenomenon.
Den anden effekt skyldes ændringer i den underliggende produktionsfunktion, der sædvanligvis identificeres som tekniske fremskridt.
Whether education for example which improves the quality of labour should be regarded more in the nature of labour augmenting technical progress of a disembodied kind, is a question which has no clear-cut answer.