natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I en Økonomisk og Monetær Union er denne økonomiske og sociale samhørighed særlig vigtig, fordi forskellige økonomier bedre kan holdes sammen i et fælles valutaområde, når forskellene ikke er for store.
In an economic and monetary union, economic and social cohesion is even more important because different national economies can be held together more effectively in a common monetary zone if the differences between them are not too great.
Det Europæiske Fællesskab bekendte sig allerede i traktater ne om dets oprettelse fra 1957 til en ensartet økonomisk udvikl ing og gradvis af vikling af velstandsforskellene mellem regionerne.
In the original 1957 Treaties, the European Community set itself the target of ensuring uniform economic development and gradually eliminating differences in levels of prosperity between one region and another.
til 1992.
turai Funds were to be doubled be tween 1988 and 1992.
Således var deralene i 1992 ca. 18 mia. ECU til rådighed, og for alle fem år androg beløbet over 60 mia. ECU.
This meant that approximately ECU 18 billion was available for 1992. The total amount for the entire five-year period was more than ECU 60 billion.
Strukturmidlernes andel af EU-budget-tet blev således gradvis forhøjet fra 17% i 1987 til 27% i 1992.
The resources earmarked for the Structural Funds were thus increased from 17% of the Com munity budget in 1987 to 27% in 1992.
Kommissionen konkluderer i en første status, at de foranstaltninger, der er blevet indledt siden 1988, i stort omfang har været vellykkede.
In a first report the Commission concluded that the operations undertaken since 1988 had been a considerable success.
Således er der i de fattigste områder skabt ca. 500 000 ar bejdspladser.
In the poorest regions some 500 000 jobs were created.
I nogle medlemsstater for ventes bruttonationalindkomsten (den samlede værdi af produktionen i landet) at stige med ca. 3% som følge af EU-strukturmidlerne og disse midlers andel af investeringerne at nå op på 5-77o.
In some Member States the Structural Funds have helped gross national product to grow by some 3% whilst the contribution of these Funds to investment in the national economy amounted to be tween 5 and 7%.
Ifølge Kommissionens undersøgelser kan der allerede konstateres en vis ud jævning af forskellene i regionernes ud vikling, men alligevel skal anstrengelserne med henblik på øget samhørighed fortsættes og forstærkes. Hovedårsagerne til den manglende udvikling — forældede strukturer, mangel på kvalificeret arbejdskraft, utilstrækkelige ud dannelsesmuligheder—er nemlig end nu ikke fjernet.
Although the Commission's surveys in dicate that the differences in regional development have been reduced, the cohesion efforts must be continued and indeed stepped up; the main causes of backwardness (outdated structures, a lack of skilled labour, insufficient train ing opportunities) are still present.
Således er f.eks. efter Kommissionens oplysninger procenten af unge på mellem 15 og 19 år, der er i lære eller under uddannelse i de tre mindst udviklede medlemsstater, næsten 50% lavere end i de tre højest ud viklede.
The Commission's figures show, for example, that the percentage of young people between the ages of 15 and 19 undergoing some sort of training in the three least developed Member States is barely half that for the three most developed Member States.
Og moderniseringen af områder med forældede industrisektorer er endnu langt fra afsluttet.
The 'modernization' of the older industrial areas ¡salso far from complete.
Fællesskabets strukturfonde skal fortsat spille en vigtig rolle.
The Community's Structural Funds are to continue to play a major role.
Den Europæiske Investeringsbank (EIB), der i mange år har optaget lån på kapitalmarkederne og stillet disse midler til rådighed som lån til investeringer i de dårligst udviklede medlemsstater, skal om nødvendigt tilføres yderligere kapital.
The European Investment Bank (EIB), which for many years has been raising funds on the capital markets and on-lending them to the least developed Member States for investment projects, will when necessary be given more capital.
Ud over de eksisterende strukturfonde blev det besluttet at oprette en Samhørighedsfond, der allerede på et tidligt tids punkt skal indlede sin virksomhed, og
In addition to the existing Structural Funds, a decision was taken to set up a Cohesion Fund, to come into operation in the near future. Established
En ny finansiel ramme for Fællesskabet ninger til finansiering af Det Europæiske Fællesskab i årene 1993-1999.
A new financial framework for the Community measures for the financing of the European Community in the years 1993 to 1999.
Grundlaget herfor var Kommissionens forslag, som den allerede havde udarbejdet straks efter undertegnelsen af Maastricht-traktaten i februar 1992 (Delors-pakke II).
The basis for these measures was formed by the proposals drawn up by the Commission immediately after the ceremonial signing of the Maastricht Treaty in February 1992 (Delors II package).
Den nye finansieringspakke skal gøre det muligt for Fælles skabet at gennemføre sin politik, herunder de nye opgaver, der følger af Maastricht-traktaten.
The new financial package should enable the Community to pursue its various policies, including the new tasks arising from the Treaty of Maastricht.
Samtidig skal der imidlertid også tages hensyn til, at der skal spares på midlerne (budgetdisciplin), og at alle medlemsstaterne ikke kan yde det samme.
At the same time, however, there must be careful management of resources (budgetary discipline) and allowances must be made for differences between Member States' levels of performance.
På topmødet i Edinburgh enedes statsog regeringscheferne i december 1992 om en omfattende pakke af foranstalt
At the Edinburgh Summit in December 1992, the Heads of State or Government agreed on a comprehensive package of
Den øverste grænse for Fællesskabets egne indtægter blev forhøjet for at skaffe de nødvendige midier til de gamle og nye opgaver.
In order to secure the resources needed to meet both new and existing com mitments, the ceiling on the Commun· ity's own resources was raised.
EU kunne frem til udgangen af 1992 gøre krav på indtil 1,2% af Fællesskabets bruttonationalindkomst (den samlede værdi af produktionen).
Until the end of 1992, the Community could claim up to 1.2% of the Community's GNP (or total economic output).
Efter den nye finansieringsplan forbliver denne sats i første omgang uændret til og med 1994. Fra 1995 stiger den så gradvis til 1,27% i 1999.
Under the new financing plan, this figure will remain unchanged until the end of 1994 but as from 1995 it will be gradually raised to reach 1.27% in 1999.
Samtidig gøres indtægtssystemet mere retfærdigt.
At the same time, steps will be taken to make the revenue system more equitable.
EU's indtægter stammer fra told og landbrugsafgifter pålagt importen til Fællesskabet, fra en andel af momsen og den yderligere indtægt, som indbetales af medlemsstaterne af hængigt af deres bruttonationalindkomst og dermed af deres velstandsniveau.
The Community obtains its revenue from customs duties, the agricultural levies charged on imports into the Community, a percentage of VAT and a further resource based on GNP and, therefore, on the level of prosperity of the Member State concerned.
Dette system er en ulempe for de fattigere medlemsstater, fordi den indtægtsandel, hvis størrelse er afhængig af velstanden, er beskeden i forhold til de andre finansieringskilder.
This system works to the disadvantage of the poorer Member States because the proportion of Community revenue determined by reference to level of prosperity is small compared with the other sources.
Derfor nedsættes den ensartede finansieringssats på grundlag af momsen fra 1995 til 507o af bruttonationalindkomsten i stedet for som hidtil 557o.
For this reason, the uniform rate for VAT-based financing will be limited, as from 1995, to 50% of GNP instead of 55%.
Efter 1995 skal man og så gøre sig overvejelser om en yderligere indtægtskilde, f.eks. en særlig EU-skat.
After 1995, considera-
Alt i alt kan Fællesskabets udgifter efter den nye finansieringsplan stige fra ca. 66 mia. ECU til ca. 80 mia. ECU i 1999. Det er imidlertid særlig vigtigt, at Fællesskabet har fået et større finansielt spillerum for strukturfondene, hvilket frem mer den økonomiske og sociale samhørighed.
tion will be given to yet another source of revenue such as an actual Community tax.
Det svarer til et gen nemsnitligt årligt beløb på 25 mia. ECU for tidsrummet 1993-1999 mod 13 mia. ECU pr. år i tidsrummet 1988-1999 (alle tallene i faste priser for 1992).
The European Investment Bank, for its part, is urged to direct its loans more towards the promotion of economic and social cohesion.
indeholder også erklæringer om den nye Samhørighedsfond og en effektiv anvendelse af EU's strukturfonde.
In all, the new financing plan would allow Community expenditure to rise from roughly ECU 66 billion in 1993 to around ECU 80 billion in 1999.
Den Europæiske Investeringsbank (EIB) op fordres også til i højere grad end hidtil at anvende sine lån til fremme af den økonomiske og sociale samhørighed.
The additional financial resources for the Structural Funds are of particular importance, especially as regards the promotion of economic and social cohesion.
EU har også vist sig solidarisk med de nye tyske delstater, der er kommet med i Fællesskabet efter Tysklands samling.
They are to rise from ECU 21 billion in 1993 to ECU 30 billion in 1999.
Disse områder har lidt betydelig skade i mange år under det kommunistiske økonomiske system og har derfor meget at indhente i økonomisk henseende.
For the seven-year period as a whole, they would total roughly ECU 176 billion as against ECU 67 billion for the period of the financing plan which expired at the end of 1992 (1988-92) and would average ECU 25 billion per annum for the period 1993-99 as against ECU 13 billion per annum for the period 1988-92 (all figures at 1992 prices).
De er derfor optaget i gruppen af særligt dårligt stillede regioner (mål 1-regio-ner), og de kan i årene 1993-1999 regne med strukturel bistand fra Fællesskabet på i alt 14 mia. ECU.
The Community has shown solidarity with the new German Länder. These areas, which had been severely damaged by decades of the Communist economic system and therefore have to make enormous efforts to catch up economically, have been classed as particularly disadvantaged regions (Objective 1 regions) and, over the period 1993-99, can expect to receive Com munity structural aid totalling ECU 14 billion.
Målet for samhørigheden kommer end nu klarere til udtryk ved, at der stilles dobbelt så store midler til rådighed for de lande, der er dårligst stillet i økonomisk og strukturel henseende (Grækenland, Irland, Portugal, Spanien), og som også kan gøre brug af den nye Samhørighedsfond.
The resources available to the economically and structurally most disadvantaged countries (Greece, Ireland, Portugal and Spain), which will also be able to claim on the new Cohesion Fund, are to be doubled.
For tidsrummet 1993-1999 står der i alt et beløb på 85 mia. ECU til rådighed for disse lande.
A total of ECU 85 billion will be at their disposal for the period 1993-99.
For den nye Samhørighedsfond, der finansierer initiativer til miljøbeskyttelse og store kommunikationsnet, stiger de årlige disponible midler gradvis fra 1,5 mia. ECU i 1993 til 2,6 mia. ECU i 1999.
The resources available for the new Cohesion Fund, which finances environment projects and major road and rail links, will rise from ECU 1.5 billion per year in 1993 to ECU 2.6 billion per year in 1999.
For så vidt angår udenrigspolitisk betinget bistand, f.eks. til reformstaterne i Centralog Østeuropa eller i det tidligere Sovjetunionen, øges midlerne i samme tidsrum fra 4,45 mia. ECU til 6,2 mia. ECU.
Over the same period the resources available for foreign aid, including measures to assist the reformed States of Central and Eastern Europe and the former Soviet Union, will rise from ECU 4.45 billion to ECU 6.2 billion.
For interne-politiske områder som f.eks. forskning forventes der stigninger fra 3,9 mia. ECU til 5,1 mia. ECU.
For areas of internal policy such as research, an increase from ECU 3.9 billion to ECU 5.1 billion is planned.
Ganske vist udgør landbrugsudgifterne med ca. 38 mia. ECU ud af i alt 80 mia. ECU i 1999 stadig en stor andel af de samlede udgifter, men der sker dog et betydeligt fald i denne andel, som i 1993 lå på 50%.
With ECU 38 billion out of a total of ECU 80 billion in 1999, agriculture will still account for a high proportion of total expenditure, but this proportion is set to decrease from over 50% in 1993 to a substantially lower level.
De aftaler om finanserne, der blev truffet af Det Europæiske Råd i Edinburgh,
This reflects the increasing importance of
Det er sikkert, at der efter traktaten om Den Europæiske Union sker yderligere fremskridt i retning af europæisk samling før år 2000, men Maastricht-traktaten selv er et første skridt på vejen.
It is quite clear that the Treaty on European Union will be followed before the year 2000 by further steps towards European unity. This is the course charted by the Maastricht Treaty itself.
Den indeholder således allerede en hen sigtserklæring fra medlemsstaterne om, at der i 1996 skal indkaldestil en yderligere regeringskonference for at træffe nye beslutninger på baggrund af de ind vundne erfaringer.
The Member States have declared their in tention of calling another intergovernmental conference in 1996 to take new decisions in the light of the experience gained by then.
Det er udtrykkeligt fastsat, at det skal undersøges, om den fælles beslutningstagning med Europa-Parlamentet kan udvides til yderligere områder, ligesom der skal gøres status over bestemmelserne vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder aftalerne om forsvarspolitik ken.
Explicit provision has been made for a review of the scope of the co-decision procedure and for an evaluation of the provisions on the com mon foreign and security policy, in cluding the agreements on defence policy.
Efter opfattelsen i flere medlemsstater og i Europa-Parlamentet er Den Politi ske Union stadig underudviklet i for hold til den økonomiske integration.
Several Member States and the European Parliament feel that political union, by comparison with economic integration, has made little progress so far.
Et politisk pres kan i denne forbindelse op stå ved de næste direkte valg til Europa-Parlamentet i 1994, fordi borgerne i stadig større omfang modsætter sig at vælge et europæisk parlament med utilstrækkelige beføjelser.
Political pressure could be supplied by the next European elections in 1994, but the public is becoming less and less interested in electing a European Parliament with insufficient powers.
Også den debat om finansreformen for Fællesskabet, der nødvendigvis skal føres inden ud gangen af 1997, kan føre til drøftelserom yderligere integrationsskridt.
The debate which will have to take place before the end of 1997 on a new reform of the Community's finances should lead to discussions on further steps towards integration.
Det er endnu vanskeligt at vurdere, i hvilket omfang de udvidelser af Fællesskabet med flere stater, der forestår i de kommende år, vil føre til nye reformer.
It is still impossible to say to what extent the enlargement of the Community (in the next few years several countries are due to become members) will lead to new reforms.
Endelig må det forventes, at grænseoverskridende problemer som miljøbeskyttelse, bekæmpelse af epidemier, immigrationsspørgsmål, klimakatastrofer eller bekæmpelse af international kriminalitet vil tvinge Fællesskabet til yderligere fælles handling.
And finally it can be expected that crossborder problems such as environmental protection, the battle against diseases, migratory movements, climatic disasters and international crime will force the Community to take further joint action.
Et månedligt nyhedsbrev om det indre marked til de ansvarlige for små og mellemstore virksomheder.
This monthly newsletter on the single market is aimed at small businesses.
4 numre om året — ca. 80 sider
Quarterly, about 80 pp.
Tidsskrift, der henvender sig til læsere, der er interesserede i EU's politik vedrørende landbrug og landdistrikter.
This publication is for readers interested in the Community's agricultural and rural policies.
Disse brochurer på mellem 40 og 70 sider behandler visse generelle aspekter ved EU.
This series of 40- to 70-page booklets concentrates on general aspects of the functioning of the European Community.
FÆLLESSKABSRETTENS ABC
THE ABC OF COMMUNITY LAW
Brochure, 68 sider
Booklet, 68 pp.
DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS INSTITUTIONER
WORKING TOGETHER — THE INSTITUTIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITY
Brochure, 57 sider
Booklet, 57 pp.
Har Europa-Parlamentet indflydelse på de beslutninger, der træffes af ministrene? hvorfor skal vi have en Europa-Domstol?
What impact does the European Parliament have on decisions taken by Ministers? Why is a Court of Justice necessary?
EUROPA I TI LEKTIONER Brochure, 38 sider
EUROPE IN TEN LESSONS Booklet, 38 pp.
KORT OVER DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB UDEN INDRE GRÆNSER
THE EUROPEAN COMMUNITY: A COMMUNITY WITH NO INTERNAL FRONTIERS
Kortet koster 7 ECU uden moms (plastikbehandlet udgave, 35 ECU uden moms).
VAT. plastic-coated version: ECU 35 excl. VAT
Et farvelagt vægkort, som detaljeret viser medlemsstater, regioner og administrative enheder i EU i slutningen af 1992. Viser nationale og regionale hovedstæder samt statistiske sammenlignende tabeller med en række økonomiske og demografiske indikatorer i medlemsstaterne, i EU, i De Forenede Stater og i Japan (areal, befolkning, befolkningstæthed, bruttonationalprodukt og bruttonationalprodukt pr. indbygger).
This multicoloured wall map shows the Member States, regions and administrative units of the Community at the end of 1992.
Den plastbehandlede udgave har fået en særlig antirefleksbehandling, som gør den velegnet til ophængning.
Capital cities and main towns are shown.
Brochuren beskriver indholdet af Maastricht­traktaten om Den Europæiske Union.
The brochure describes the content of the Maastricht Treaty on European Union.
Vil Europa i år 2000 være et statsforbund bestående af mere end tyve lande? Vil private og forretningsfolk fra Nordkap til Sicilien og fra Warszawa til Lis­sabon kunne betale med den fælles valuta, ecuen, og er al grænsekontrol ophørt?
Europe in the year 2000: a confederation of more than 20 countries?
Vil over 370 millioner europæere internationalt blive repræsenteret af fælles institutioner?
Over 370 million Europeans whose in­terests are represented at international level by common institutions?
Europa er kommet dette mål et stort stykke nærmere, siden stats­ og rege­ringscheferne fra de tolv EU­medlemsstater på topmødet i Maastricht blev enige om en traktat om en Europæisk Union.
Europe has come a good deal closer to achieving these goals since the Heads of State or Government of the 12 EC Member States agreed on a Treaty on European Union at the Maastricht Summit.
STYRKELSE AF DEMOKRATIET I EF
STRENGTHENING ■ DEMOCRACY m^ IN THE EC
M, ledlemsstaterne i Det Europæiske Fællesskab er plu
τ he Member States of the European Community are pluralist democracies.
Det er nemlig en forudsætning for at være medlem af EF.
In fact, this is a requirement of EC membership.
Heraf følger, at de organisationer, de opretter, også bliver demokratiske.
It follows therefore that any organization they create will be fundamentally democratic too.
Det gælder således for EF.
Such is the case of the EC.
Ved siden af Fællesskabets økonomisk-politiske instrumenter findes der en politisk struktur, der skal sikre demokratisk kontrol.
Alongside the Community's instruments of economic policy is a political structure to ensure democratic control.
EF-institutionernes beføjelser er blevet udviklet i årenes løb, efterhånden som Fællesskabets aktiviteter er blevet udvidet og uddybet.
The powers of the EC's institutions have developed over the years as the activities of the Community have expanded and deepened.
Det gælder især lig grad for Europa-Parlamentet.
This is particularly true of the European Parliament.
Dets rettigheder er blevet udvidet ved de på hinanden følgende konstitutionelle reformer af Fællesskabet.
Its rights have been extended with the successive constitutional reforms of the Community.
Men udvidelsen af Parlamentets beføjelser har ikke altid stået mål med det tempo, hvor med myndighed er blevet overført fra de enkelte lande til EF.
But the expansion of Parliament's powers has not always matched the pace of the transfer of authority from individual countries to the EC.
Dette har ført til, at der er skabt et »demokratisk underskud«.
As a result, a 'democratic deficit' has arisen.
De nationale parlamenter har mistet kontrol len med dele af den udøvende magt, som deres regeringer har overført til EF, og kontrolbeføjelserne er ikke i samme omfang blevet overført til Europa-Parlamentet.
National parliaments have lost the control over executive power transferred by their governments to the EC, while their right of control has not been fully handed on to the European Parliament.
Andre dele af kritikken af det demokratiske underskud i EF har gået på den manglende åbenhed i EF's beslutningsprocesser og de manglende muligheder for at drage EF-Kommissionen til ansvar.
Other criticism of the degree of democracy in the EC has centred on the lack of openness in the way EC decisions are taken and on the inadequate accountability of the European Commission.
Visse af disse problemer blev imødekommet i Den Europæiske Fælles Akt fra 1987; andre er blevet taget op i Maastricht-Traktaten om Den Europæiske Union.
Some of these problems received answers in the 1987 Single European Act; others are dealt with in the Maastricht Treaty on European Union.
Der forudses desuden yderligere reformer, når Maastricht-Traktaten tages op til revision i 1996.
Further reforms are foreseen when the Maastricht Treaty is reviewed in 1996.
De to andre funktioner er opdelt mellem EF-Kommissionen, Europa-Parlamentet og Ministerrådet.
The other two functions are split between the European Commission, the European Parliament and Council of Ministers.
EF-Kommissionen har fået tillagt vide udøvende beføjelser af Rom-Traktaten, der skabte Fællesskabet.
The European Commission has wide executive powers entrusted to it by the Rome Treaty which created the Community.
E.uropa-Parlamentet har lovgivende beføjelser. Ministerrådet, der består af ministre fra de 12 EF-landes regeringer, er dels lovgivende, dels udøvende.
The European Parliament has legislative responsibilities.
Rådet er Fællesskabets mest magtfulde institution.
The Council is the Community's most powerful institution.
Den Europæiske Union tilhører Europas unge.
European Union belongs to Europe's young.
Derfor skal de allerede i skolen stifte bekendt skab med Det Europæiske Fællesskab, så de virkelig kan deltage i den europæiske demokratiske proces.
They should 'herefore learn about the European Community while at school. They will then know what they are doing when, later, they take part in Europe's democratic routines.
Kommissionen, der er et udøvende organ og tager initiativ til EF-politik-kerne, holder lukkede møder ligesom regeringerne i alle demokratier.
One of the criticisms levelled at the Community is that too many decisions affecting the lives of ordinary people are taken in Brussels behind closed doors.
Under forberedelsen og udformningen af lovgivningen rådfører den sig imidlertid i betydelig udstrækning med eksperter fra medlemsstaternes regeringer, repræsentanter for den
Transparency in the form of public scrutiny already exists at several levels of EC decision-taking but access to information is uneven and often unstructured.
Et af elementerne i den kritik, der rettes mod Fællesskabet, er, at for mange beslutninger, der berører almindelige menneskers tilværelse, træffes bag lukkede døre i Bruxelles.
The Commission, as an executive body and the initiator of EC policies, meets in closed session as do governments in all democracies.