natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Skovbruget omfatter en offentlig sektor, som forvaltes af staten, og hvis størrelse afhænger af, hvilket land der er tale om.
The proportion of woodland falling within the public sector and managed by governments varies from country to country.
Forvaltningen af de offentlige skove er også organiseret på forskellig måde i medlemsstaterne.
Here again, each Member State has a different approach.
Medens disse skove i adskillige lande (Belgien, Danmark, Luxembourg, Nederlandene og Grækenland) forvaltes af statsstyreiser og dermed af fuld tidsansatte tjenestemænd, forvaltes disse skove i andre lande af organer af statsligt tilsnit eller af offentlige institutioner såsom Office National des Forets i Frankrig.
In several countries (Belgium, Denmark* Luxembourg, Netherlands, Greece) public woodland is managed by government departments, in other words by full-time civil servants, while in other countries it is administered by quangos or other public bodies, such as the "Office National des Forêts" in France.
Desuden føres der forskellig politik i de enkelte medlemsstater med hensyn til udviklingen af det offentlige skovbrug. I visse tilfælde kan der konstateres en tendens til at udvide den offentlige sektor ved statens opkøb af privat ejendom (f.eks. i Frankrig); i andre tilfælde udbydes visse statsskove derimod til salg og afhændes til enkeltpersoner (f.eks. i Det forenede Kongerige).
The development policies pursued in the public sector also diverge in some Member States there is a trend to enlarge public forest« -fchrisugh government purchases of private estates (e.g. France); in others, by contrast, some government-owned forests have been sold to the private sector (e.g. United Kingdom).
Man kunne sikkert opregne mange andre områder, hvor der er indbyrdes for skelle mellem de enkelte medlemsstaters nuværende skovbrugspolitik.
It would probably be easy to find many other areas where present forestry policies differ between Member States.
Ovenstående opregning og kommentarer er dog tilstrækkelige til at vise, at der på dette område er tale om komplicerede forhold.
The above listing and comments will suffice to show the complexity of the current position.
Den forskelligartede situation i hver af de pågældende lande er i sidste ende et resultat af de forskellige naturlige og økonomiske betingelser samt af den lange historiske udvikling i disse lande.
The mottly pattern among the countries concerned is a result of different natural and economic conditions as well as the long history of each country.
Den er i vid udstrækning forklaringen på de vanskeligheder, som er grunden til, at der endnu den dag i dag ikke findes en egentlig fælles skovbrugspolitik.
This explains to a great extent the difficulties which have so far prevented a Community forestry policy from coming into being.
B. SKOVBRUGSPROGRAMMER
FORESTRY PROGRAMMES
Der kan være tale om planer, der indgår i en generel udviklingsplan (Grækenland), eller om særlige skovbrugsplaner (Irland).
These may be integrated into an overall development strategy (Greece) or consist of strategies specifically for forestry (Ireland).
Visse lande er for tiden ved at udarbejde en skovbrugsplan (Italien og Neder landene) .
Some countries are in the process of drawing up a forest strategy (Italy, Netherlands). In several cases planning is regional (France).
De lande, hvor de offentlige skove og særlig statsskovene udgør en for holdsvis stor andel, råder over et ikke ubetydeligt styringsmiddel i form af forvaltningsplanen for disse offentlige skove, også selv om de ikke opstiller skovbrugsplaner for hele deres område.
Those countries with a large proportion of public forest, particularly state-owned forest, may not have forestry strategies covering the whole of their territory but do possess a significant strategic tool in the form of management programmes for the public forests.
Dette gælder ligeledes for de lor.de, hvor de private skove dominerer, men hvor der kræves udarbejdet forvaltningsplaner i overensstemmelse med visse retningslinjer for ce (.,r i vate skove (Frankrig).
Much the same could be said of those countries where privately owned woodland predominates but where management plans are required under guidelines for the private sector (France).
Endelig lader flere medlemsstater de industrielle aspekter (træforarbejdningsindustrier) indgå i deres skovbrugsplan (Frankrig og Irland), idet de betragter skovbrug, træ- og papirindustri som et samlet hele.
Finally, several Member States have incorporated industrial considerations (timber processing) into their forestry strategies as part of their approach to the forest-based industries as a whole (France, Ireland).
Selv om medlemsstaternes skovbrugspolitik og skovbrugsprogrammer sigter mod generelle mål, som i høj grad ligner hinanden, er de dog af forskellig karakter, ligesom der anvendes forskellige midler.
Although the forestry policies and programmes of the Member States alL have very similar general aims, they are different in approach and in the way they are implemented.
Deres generelt forskel ligartede formulering og deres mangel på budgetmæssig gennemsigtighed gør en analyse og en vurdering af dem vanskelig.
Because they are usually formulated in different ways and are difficult to isolate within national budgets, it is far from easy to analyse and appraise them.
På fællesskabsplan bør der med hjælp fra medlemsstaterne gøres en indsats for at nå til en bedre forståelse af opbygningen af de enkelte staters skovbrugspolitik og -programmer og af de omliggende og tilstødende sektorer, således at der kan opnås et mere hensigtsmæssigt grundlag for en forbedring af den indbyrdes samordning og for en bedre harmonisering af Fælles skabets skovbrugsaktioner med den nationale indsats.
An effort should be made at Community level, with the collaboration of the Member States, to elucidate the structure of the national forestry policies and programmes, their means and ends, in order to provide a more adequate basis for improved coordination between them and for more complementarity between Community schemes and national schemes.
KAPITEL II - HIDTIDIGE EF-SKOVBRUGSAKTIONER
CHAPTER II - COMMUNITY FORESTRY SCHEMES TO DATE
Fællesskabet har ikke hidtil udarbejdet særlige programmer med skovbrugs aktioner. Alligevel har det finansieret skovbrugsaktioner ved hjælp af følgende instrumenter:
The Community has so far not had a specific programme of its own for forestry but it has financed forestry schemes from the following sources
(iii) ESF (Den europæiske Socialfond)
(i) EAGGF (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund) (ii) ERDF (European Regional Development Fund) (iii) ESF (European Social Fund) (iv) EIB (European Investment Bank).
Et begrænset antal projekter er DÎevet finansieret gennem EFRU og ESF.
The ERDF and the ESF have funded only a small number of projects.
Et lidt større antal projekter er blevet støttet af EIB.
Those supported by the EIB have been rather more numerous.
De fleste projekter er imidlertid blevet finansieret gennem EUGFL under anvendelse af forordningerne vedrørende landbrugsstrukturpolitikken.
The majority of projects, however, have been funded by the EAGGF under the regulations dealing with structural policy in agriculture.
I perioden fra 1980 til 1984 har Fællesskabet således forpligtet 469 mio ECU på skovbrugsområdet som anført i nedenstående skema:
Between 1980 and 1984, the Community committed 4.69 million ECU to forestry, broken down as shown in the table below
Skovbrugsprojekter i udviklingslande (EUF)
Forestry development in the Mediterranean regions : (EAGGF)
Beskyttelse af skovene (forberedende aktioner)
Forest protection (preparatory schemes)
Beløbet er betydeligt større end de beløb, der tidligere er anvendt til skovbruget.
This is a much higher figure than the sums devoted to forestry in the past.
Det er betegnende for den øgede indsats, som Fællesskabet i løbet af de seneste fem år har gjort med henblik på at udvikle Fælles skabets skovbrugsaktioner.
It indicates the increased efforts the Community has made over the last five years to step up action in this field.
Den europæiske udviklings- og garantifond for Landbruget (EUGFL)
European Agricultural Guidance and Guarantee Fund
Støtten fra EUGFL har været koncentreret om middelhavsområderne i Frankrig, Italien og Grækenland i henhold til forordning (EØF) nr. 269/79, nr. 763/85, nr. 1975/82 og nr. 619/84; den har vedrørt:
Financial support from the EAGGF has been concentrated on the Mediterranean areas of France, Italy and Greece under Regulations (EEC) Nos 269/79, 763/85, 1975/82 and 619/84.
- skovplantning - ferbedring af forsømte skove - foranstaltninger til regulering af vandløb
The subjects have been : - afforestation, - improvement of derelict woodland, - control of mountain torrents, - construction of forestry roads, - pilot projects in particular fields of local significance.
Aktioner af mere speciel og lokal karakter er blevet gennemført på grundlag af de generelle bestemmelser om EUGFL i forordning nr. 17/64/EØF og har indtil 1976 beløbet sig til en samlet udgift på 30 mio ECU.
Special schemes of a local character have been implemented under the general provisions of the EAGGF in accordance with Regulation No 17/64/EEC; expenditure to 1976 totalled 30 million ECU.
Desuden er der gennemført mere kortsigtede foranstaltninger, f.eks. støtte til udtynding og gentilplantning i departementet Lozère i Frankrig i henhold til forordning (EØF) nr. 1°'η.'81 samt til finansie­ring af plantning af læhegn på de vestskotske øer i henhold til forordning (EØF) nr. 1939/81.
Schemes of a more short-term nature have also been undertaken, for example under Regulation (EEC) No 1940/81 to support thinning and replanting in the French Department of Lozère and under Regulation (EEC) No 1939/81 to fund the planting of windbreaks in the Western Isles of Scotland.
Den anden vigtige forordning vedrørende langsigtede skovbrugsforanstalt­ninger har fundet anvendelse på det vestlige Irland; det drejer sig om forordning (EØF) nr. 1820/80, den såkaldte "Western package".
A further major regulation which includes longterm forestry schemes involvesthe West of Ireland (Regulation (EEC) No 1820/80, known as the
I den for­bindelse er der blevet bevilget 27 mio ECU til skovbrugsaktioner, bl.a. til forbedring af småskove pa landbrugsbedrifter, selv om det skal be­mærkes, at iværksættelsen af dette program først lige er begyndt fire år efter forordningens ikrafttræden.
"western package"). under this instrument 27 million ECU have been allocated to forestry projects, in particular the plantation of small woods on farms, but it siiould be pointed out that this programme has only recently taken off, four: years after its inception.
Den nylige forordning (EØF) nr. 797/85 (1) vedrørende en fælles foran­staltning med henblik på forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet i Fællesskabet, indeholder nye bestemmelser, som for første gang giver mulighed for at tage hensyn til visse skovbrugsaktioner i forbindelse med landbrugs­bedrifter, hvor landbrugeren har landbrug som hovederhverv (artikel 20).
Regulation (EEC) No 'jiSlSfSS has introduced a common measure to improve the efficiency of agricultural structures in the Community1, which for the first time contains provisions enabling certain types of forestry scheme to be included in f at T ty m o . de r n i z ation plans (Article 20) .
Des­uden er der i denne forordning andre bestemmelser (artikel 19), som også giver mulighed for at iværksætte visse skovbrugsaktioner i regioner med struk­turelle handicap.
Article 19 also allows certain kinds or forestry scheme to be undertaken in regions suffering from structural·" handicaps.
Endelig indeholder forordningen en tilskyndelse til, at landbrugere, der modtager den godtgørelse, som er forbeholdt visse bjergområder, skal foretage tilplantning med skov på landbrugsarealerne (artikel 15).
Article 15, finally, provides an incentive to farmers who qualify for compensatory allowances in certain hill and mountain areas to plant trees on agricultural land.
Denne udvidelse af landbrugsstrukturpolitikken til at omfatte skovbrugsaktioner efter en række år, hvor disse er blevet holdt uden for, er et fremskridt, selv om de pågældende bestemmelser ikke har den række­vidde og ikke er så tillokkende, som Kommissionen i første omgang havde ønsket.
After many years of being excluded, the incorporation of forestry into the structural policy for agriculture is a step forward even if the scope and attraction of the relevant provisions do not go as far as the Commission originally intended.
Forordning (EØF) nr. 2088/85 om de integrerede middelhavsprogrammer (2), som Rådet for nylig har vedtaget, og som bl.a. finansieres over Fælles­skabets strukturfonde (EUGFL, EFRU, ESF) indeholder de samme tekniske bestemmelser som forordning (EØF) nr. 269/79 om indførelse af en fælles foranstaltning for skovbruget i middelhavsområderne i Fællesskabet.
Community's structural funds (EAGGF, ERDF, ESF); it incorporates the technical provisions to implement Regulation (EEC) No 269779 establishing a common measure for forestry in certain Mediterranean zones of the Community.
Den indebærer i princippet en udvidelse af rækkevidden af nævnte forordnings bestemmelser, idet den ikke længere indeholder de finansielle begræns­ninger, beløoene pr. ha, ligesom loftet over de sablede bevillinger til skovbrugstoranstaltningen er bortfaldet. I øvrigt er det geografiske områae, som foranstaltningen omfatter, udvidet med regioner, som ikke hidtil kunne opnå støtte, f.eks. regionen Aquitaine i Frankrig.
In theory, it broadens the scope of the latter Regulation in that it does away with the constraints on funding by removing the ceilings on the amount of aid per hectare and the overall allocation to forestry.
Den pågældende forordnings egent­lige äkociugsmæssige rækkevidde skal således vurderes ud fra brugen.
The true value of the Regulation to forestry will depend on the use made of it.
(2) EPT r?. L 19" ar 27.7.1935, s, 1­9.
1 2 OJ No L 197, 27.7.1985, p. 1
Uden for Europa indgår skovbrugsaktiviteter også i de udviklingsplaner, der er indledt i forbindelse med de forskellige Lomé-konventioner.
Outside Europe, forestry has formed part of development programmes under the successive Lomé Conventions.
Der er ydet støtte til tilplantning og gentilplantning med skov og til under søgelser i forbindelse hermed i forskellige lande, således på Fijiog Salomonøerne, på Samoa osv.
Aid has been granted towards reafforestation and planting, and preliminary studies for such work, in a number of countries, especially Fiji, the Solomon Islands, Samoa and others.
EIB har finansieret følgende projekter (men det bør erindres, at der er tale om lån og ikke om tilskud):
The EIB has helped to finance the following projects (remembering that these are loans and not subsidies).
I Tyrkiet er der i 1966-1967 gennemført to skovplantningsprojekter; det samlede areal androg 430 000 ha, og hvert af projekterne omfattede op førelse af en papirmasse- og en papirfabrik samt infrastrukturen med hensyn til veje og havneanlæg i forbindelse hermed.
Two afforestation projects carried out in Turkey in 1966-67 covering 430 000 ha in total and each involving the building of a pulp mill and paper works with associated roads and harbour facilities.
I 1973 blev ligeledes i Tyrkiet et samlet skovareal på V» mio ha omfattet af et kombineret udnyttelses- og bevarelsesprojekt, hvor naturskov blev ryddet med henblik på fremskaffelse af råvarer til et savværk og en papirfabrik med lav forureningsgrad for derefter at blive gentilplantet. plantet.
Also in Turkey, in 1973, a total area of 1.4 million ha of forest was included in a combined exploitation and conservation project in which natural woodland was felled to supply a sawmill and a paper mill at a low level of environmental pollution, the forest being re-established thereafter by new plantations.
I 1978 finansierede EIB køb af hugst - og savningsudstyr i Haute Demerara i Guyana med henblik på udnyttelse af 152 000 ha.
In 1978 the EIB financed the purchase of harvesting and sawing equipment in the High Demerara area in French Guiana to enable 152 000 ha of woodland to be exploited.
Andre projekter uden for EF er blevet gennemført i Portugal, hvor der i 1981 indledtes tilplantning af 27 000 ha med eucalyptus med kort omdriftstid med henblik på produktion til et savværk; i folkerepublikken Congo og i Ny Kaledonien, hvor man har undersøgt mulighederne for henholdsvis en papirmassefabrik med 50 000 ha eucalyptusplantager som underlag og for et kraftværk med råvaretilførsel fra 7 000 ha Leuceanoleucocéphales; i Grækenland (inden tiltrædelsen), hvor EIB i 1979 finansierede køb af hugstmateriel og tilvejebringelse af vejmateriel til udnyttelse af 90 000 ha naturskov i Thráki og Makedonia.
Other projects outside the Community have been implemented in Portugal, which in 1981 saw the planting of 27 000 ha of short-cycle eucalyptus to supply a saw mill; in the People's Republic of the Congo and in New Caledonia, where feasibility studies have been carried out on a pulp mill based on 50 000 ha of eucalyptus and a power plant supplied by 7 000 ha of Leucaena (lead tree); in Greece prior to accession, where in 1979 the EIB financed the purchase of harvesting equipment and the acquisition of haulage equipment for exploiting 90 000 ha of natural forest in Thrace and Macedonia.
Med hensyn til landene i EF har styreisen for de irske skove indtil nu opnået støtte fra EIB til to projekter, der omfatter køb af udstyr og anlæg af veje.
In Community countries, the Irish forestry service has so far received EIB support for two projects involving the purchase of equipment and the construction of roads.
Disse interventioner havde forbindelse med tynding og rydning sf bestående skove med efterfølgende gentilplantning med skov.
This was connected with the thinning or clear-felling of existing woodlands and their reafforestation.
De igangværende forskningsprogrammer, der forvaltes af Kommissionen, ved rører følgende emner:
The current research programmes administered by the Commission cover the following topics :
"Trs som fornyeligt råstof", femårigt program, der ledes af GD XII, ce som skal videreføres for perioden 1986-1989;
(i) a five-year programme on wood as a renewable raw material, managed by DG XII and to be rolled forward for 1986-89;
"miljøbeskyttelse og klimatologi", et andet program fra GD XII, der er forlænget indtil udgangen af 1985. Det vedrører specielt måling af luftforureningen i skove og vurdering af dens ind flydelse på træerne;
(ii) environmental protection and climatology, another DG XII programme extended to the end of 1985 and dealing in particular with measuring atmospheric pollution in woodland and evaluating the effects on trees;
(iii) under FAST II (1984-1987) undersøges for tiden projekter vedrørende en integreret udvikling af de fornyelige naturressourcer;
(iii) under FAST II (1984-87) projects are under consideration on the integrated development of renewable natural resources;
(iv) programmet "landbrugsforskning" (1984-1988), hvor fire af de syv programudvalg behandler skovbrugsprojekter;
(iv) the agricultural research programme for 1984-88, under which four of the seven programme committees each have provision for forestry projects;
(v) i forbindelse med programmet "ikke-nuklear energi", underprogrammet "biomasse", der ledes af GD XVII (1983-1987), visse demonstrationsprojekter angående udvikling af teknologien vedrørende anvendelse af biomasse fra træ til energiproduktion.
(v) within the framework of the Communities Energy Directorate-General's demonstration programme on alternative energy sources and energy economies, demonstration actions are presently engaged in the biomass sector to optimise, both technically and economically, the harvesting of forest biomass, as well as its utilisation by combustion processes, production and utilisation of derived combustibles, gasification and pyrolysis.
Bilag XXII og XXIII indeholder en sammenfattende oversigt over disse forskningsprogrammer med angivelse af deres varighed, bevilgede midler, kontrakttype osv.
Annexes XXII and XXIII contain tables summarizing these research programmes and giving their duration, allocation of budget funds, types of contract, etc.
Følgende målsætninger er blevet foreslået som mulige mål for et fælles forskningsprogram i de kommende år:
The following objectives have been proposed as suitable for inclusion in a future common research programme :
(i) forøgelse af træmængden og forbedring af træets kvalitet,
(i) increasing output of timber and improving quality;
(ii) udvikling af den teknologi, som træforarbejdningsindustrien behøver, for at forarbejdningen kan blive så effektiv som mulig, og for at tilskynde til en mere fornuftig anvendelse af dette materiale, bl.a. som råvare til energiproduktion og til fremstilling af kemiske produkter.
(ii) developing the necessary technology in the woodprocessing industry to optimize its operations and encourage a more prudent use of timber, particularly as a source of energy and chemicals;
(iii) frembringelse af de videnskabelige oplysninger, der er nødvendige for at skabe en lovgivning vedrørende miljøbeskyttelse, specielt hvad angår skovbruget,
(iii) obtaining the scientific data needed to produce legislation to protect the environment, especially silviculture;
(iv) bedre udnyttelse af jorden under hensyntagen til dens fysiske egen skaber og til behovene inden for de forskellige sektorer, der konkurrerer om anvendelsen af jorden.
(iv) optimizing land-use on the basis of the physical characteristics of land and the needs of the various sectors competing for land resources.
I øvrigt omfatter fællesskabslovgivningen direktivet om selvstændig er hvervsvirksomhed inden for skovbrug, direktivet fra 1968 (68/S9/EØF) om sorterii'ic. af /atra og direktivet fra 1966 om forstligt formeringsmateriale.
The remaining Community legislation consists of a Directive on self-employed activities in forestry, Directive 68/89/EEC on the classification of raw timber and a 1966 Directive on forestry reproductive material.
Plar,tesi.r.dh3dsdirektivet fra 1976 (77/93/EØF) har med sine mange ændringer i høj grad oidrr¿¿et til at hindre indslæbning og spredning i Fællesskabet af talrige- fïs/goorcme.
Directive 77/93/EEC of 1976 dealing with plant health, which has gone through numerous amendments, has made a major contribution to protecting the Community against the introduction and spread of many diseases to which trees are prone.
Retningslinjer for_Fillesskabets skovbrugsaktion
Main thrust of forestry action by the Community
Fællesskabets skovbrugsaktion virker på niveauer, der indbyrdes supplerer hinanden:
Action by the Community in forestry takes place at two complementary levels :
- samordning af medlemsstaterns skovbrugspolitik - EF-skovbrugsaktioner.
- the coordination of national forestry policies, - Community forestry schemes.
a. Samordrn ng_af_medlemsstaternes_skovbrugsgo l i t ;[k
Coordination of forestry policies
Samordningen af medlemsstaternes skovbrugspolitik har til formål generelt at forbedre effektiviteten på fællesskabsplan.
The aim of coordinating the forestry policies of the Member States is to bring about a general improvement in their effectiveness in the Community context.
Det tilstræbes at skabe en indbyrdes sammenhæng og sammenhæng mellem medlemsstaternes politik og fællesskabsaktionen.
The intention is to render them more compatible with each other and with action undertaken by the Community.
Samordningen sker ved hjælp af de klassiske midler pa dette område (udveksling af oplysninger og erfaringer, undersøgelser, henstillinger og bestemmelser).
The means employed are the traditional ones of information exchange, comparing experience, studies, recommendations and regulations.