natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ud over de 1,6 milliarder ECU til sidstnævnte lande er der på budgettet afsat 0,6 milliarder ECU til lande i Latinamerika og Asien, 0,4 milliarder ECU til landene i Middelhavsområdet, 0,7 milliarder ECU til fødevarehjælp og
In addition to the ECU 1.6 billion allocated to these policies, the budget contains ECU 0.6 billion for Latin American and Asian countries, ECU 0.4 billion for the non-member Mediterranean countries, ECU 0.7 billion for food and emergency aid and ECU 1 billion for various other cooperation activities.
dækker f.eks. udgifterne til mere end halvdelen af den faglige bistand, der ydes de uafhængige stater i det tidligere USSR.
The growth of these 'own resources' is limited by a ceiling set by the Member States: 1.20% of the Community's gross national product (GNP) in 1993, 1.27% in 1999.
Desuden har medlemsstaterne for perioden 1990-1995 indskudt 10,9 milliarder ECU i Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), der ikke indgår i budgettet.
Furthermore, the European Develop­ment Fund (EDF), which does not come under the Community budget, is en­dowed by the Member States with ECU 10.9 billion for the period 1990­95.
Udviklingsfonden er specielt beregnet på at yde finansiel bistand til de lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet, der har undertegnet Lomé-konventionen med EF.
The EDF is a financial instrument specifically intended to assist those African, Caribbean and Pacific coun­tries which have signed the Lomé Con­vention with the Community.
Sammenlægges Udviklingsfonden og bevillingerne på det almindelige budget, er det i alt 9,2% af de finansiel le forpligtelser, der i 1993 vedrører samarbejde med den øvrige verden.
If the EDF and the general budget are taken together, 9.2% of financial com­mitments for 1993 are seen to relate to cooperation with the rest of the world.
Forøgelsen af disse såkaldte »egne indtægter« er begrænset af et loft, som med lemsstaterne har fastsat: 1,20% af EF's bruttonationalindkomst (BNI) i 1993, 1,27% i 1999.
This revenue comprises customs duties and agricultural 'levies' — charges col­lected on products imported from out­side the Community (23.4% of total
Finansieringen af det almindelige budget 1988-1993 (gennemførelse, betalingsbevillinger) i mio. ECU
Financing of the general budget, 1988-93 (outturn, payment appropriations)
EF er den tredje verdens vigtigste handelspartner, og det er samtidig verdens største yder af offentlig udviklingsbistand.
The Twelve are not only the Third World's chief trading partner, they are also the world's leading provider of public development aid.
Alene hvad angår fødevarehjælp, er EF den næststørste donor efter USA.
In the area of food aid alone, the Community is the se­cond largest donor after the United States.
F.eks. blev der i 1992 ydet 2,185 millioner tons korn, enten direkte til ca. tredive lande rundtom i verden, elle indirekte til 45 lande gennem internationale eller ikke-statslige organisationer.
In 1992, 2 185 million tonnes of cereals were granted either direct to some 30 Third World countries or via international or non­governmental organizations to 45 countries.
Landbrugsafglfter mm
I Agricultural levies
I 4. indtægt
' Fourth resource
) 1993 - budgettet.
1993 ­ budget.
Finansieringen af det almindelige budget 1993
Financing of the 1993 general budget, by Member State (payment appropriations) (%)
Hertil kommeret beløb beregnet ud fra momsgrundlaget, der igen erfast­sat efter nærmere EF­regler (54,5% af de samlede indtægter) og en indtægt base­ret på BNI.
Added to this is an amount calculated by reference to the VAT base determined in accordance with Community rules (54.5% of total revenue) and a resource based on GNP.
Hver af medlemsstaterne bi­drager til denne fjerde indtægt (21,4% af de samlede indtægter) i forhold til deres relative velstand.
Each of the Member States contributes to this fourth resource (21.4% of total revenue) according to its prosperity.
Moms­ og BN I­ind­tægten tages af medlemsstaternes af­giftsprovenu og opkræves således ikke direkte hos skatteyderne. Dette er for­klaringen på medlemsstaternes ofte me­get kritiske holdning til EF's budget.
The VAT and GNP resources come from the tax revenue of the Member States and are not collected direct from the tax payer.
Det almindelige budget: De finansielle overslag
General budget: financial perspective 1993-991 (commitment appropriations)
1993-19991) (forpligtelsesbevillinger)
THE DECISION MAKING PROCESS
Først udarbejder Kommissionen et fore­løbigt budgetforslag på grundlag af overslag over EF­institutionernes behov, de forventede indtægter og de flerårige finansielle overslag.
Firstly, the Commission produces a preliminary draft on the basis of the estimates of the requirements of the Community and its institutions, the an ticipated revenue and the multiannual financial perspective.
Det foreløbige for­slag forelægges Ministerrådet, der efter at have ændret og vedtaget det fremsæt­ter det som forslag.
This preliminary draft is forwarded to the Council, which, after amending it, adopts a draft.
Forslaget forelægges for Europa­Parla­mentet, der kan foreslå Rådet ændringer af de såkaldte »obligatoriske« udgifter, der automatisk følger af EF­Traktaterne eller retsakter vedtaget med hjemmel i Traktaterne (ca. 53% af budgettet). Par­
The European Parliament then proposes modifications to what are known as 'compulsory' expenditure items, i.e. which arise from the European treaties or acts adopted under the treaties
I Interne politikker
Internal policies
Foranstaltninger udadtil
Common agricultural policy
1) Resultat af Det Europæiske Rad i Edinburgh d. 12. december 1992.
Result of Edinburgh European Council, 12 December 1992.
Det kan af sætte Kommissionen, udtale sig om lamentet kan inden for visse grænser ændre de andre udgifter, der kaldes »ik-ke-obligatoriske«.
Within certain limits, Parliament can amend the other items of expenditure known as 'non-compulsory'.
Det er Parlamentet, der vedtager budgettet i sidste instans.
It is Parliament which ultimately adopts the budget.
Kommissionens arbejdsprogram og kontrollere — bl.a. med udgangspunkt i Revisionsrettens beretninger — at EF-politikkerne gennemføres som planlagt. lagt.
It comments on the Commission's programme and supervises the proper implementation of the Community's policies, for which it draws on the reports produced by the Court of Auditors.
KONTROL MED UDGIFTERNE
CONTROL OF EXPENDITURE
Kommissionens finansielle forvaltning kontrolleres internt af finansinspektøren og dennes stab.
The Commission's financial management is subject to internal control under the authority of a Financial Controller.
I øvrigt har Kommissionen oprettet et særligt kontor til bekæmpelse af svig.
The Commission has also set up a specific unit for combating fraud.
Eksternt kontrolleres Kommissionens forvaltning af to forskellige instanser, nemlig Revisionsretten og Europa-Parlamentet.
On the external front, the Commission's management is subject to the dual supervision of the Court of Auditors and the European Parliament.
Revisionsretten består af tolv medlem mer udpeget efter fælles overenskomst af medlemsstaterne for seks år ad gangen. Den skal efterprøve lovligheden og den formelle rigtighed af EF's indtægter og udgifter samt sikre sig, at den økonomiske forvaltning har været forsvarlig. Europa-Parlamentet er EF's politiske og
The 12 members of the Court are appointed by common agreement for six years by the Member States; they verify that revenue is received and expenditure incurred in a lawful and regular manner and that financial management is sound.
Denne brochure udgives på alle fællesskabssprogene: dansk, engelsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk.
This booklet appears in all the official Community languages — Spanish, Danish, German, Greek, English, French, Italian, Dutch and Portuguese.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Generaldirektorat Av-sektoren, Information, Kommunikation og Kultur Redaktion: Kontoret for Publikationer 200, rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate-General for Audiovisual, Information, Communication and Culture Editor: 'Publications' Unit, rue de la Loi 200, B-1049 Brussels Manuscript completed in April 1993 Cover page design: Serguei
Manuskript afsluttet i april 1993
39 Molesworth Street, Dublin 2 — Tel. 712244
Forsidetegning: Serguei
Jean Monnet House, 8 Storey's Gate, London SW1P 3AT — Tel. 973 1992
Højbrohus, Østergade 61, Postbox 144, DK-1004 København K, Tlf. 33 14 41 40
305 East 47th Street, 3 Dag Hammerskjold Plaza, New York, NY 10017 - USA — Tel. (212) 371 3804
»*.u«*« Kontoret for De Europæiske Fællesskabers * ££ * Officielle Publikationer * * * L-2985 Luxembourg
Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg
Tidskritt 1994
Periodical 1994
Det Europæiske Fællesskab og Udviklingslandene (udgået) Øget Indflydelse i Virksomhederne for den Europæiske Arbejdslager (udgået) Det Europæiske Fællesskab og Omverdenen gennem 25 Ar (udgået) EF's Anden Udvidelse (udgået) Fællesskabet og dets Regioner (anden udgave) (udgået) Det Europæiske Fællesskabs Indsats pá det Kulturelle Område Det Europæiske Fællesskab og Erhvervsuddannelsen Den Europæiske Økonomiske og Monetære Union (anden udgave) (udgået) Fri Bevægelighed for Personer i Det Europæiske Fællesskab (udgået) En Europæisk Uddannelsespolitik (anden udgave) Det Europæiske Fællesskabs Industristrategi (udgået) EF's Toldunion (tredje udgave) (udgået)
Education ol migrant workers' children in the European Community (out oí print) The protection of workers in multinational companies (oui ot print) The European Community's external trade tout oiprint) Teai her training in the European Community (out oiprint) The elimination oí non-tariff harriers to intra-Community trade (oui ot print) The European Community and the developing countries (out ot print) Worker partii ipation in Europe (out ot print) 25 years ot European Community external relations (out ot print) The second enlargement ot the European Community lout oí print) The Community ,uui Us regions (third edition) (out ot print) Cultural action in the European Community (out ot print) The European Community and vocational training (out of print) The economic and monetary union (second edition) (out oí print) Freedom ol movement lor persons in the European Community (oui ot print) An education policy tor Europe Second edition) (out ot print) The European Community's industrial strategy (out oí print!
Det Europæiske Fællesskabs Fiskeripolitik (udgået) Det Europæiske Fællesskab og Middelhavslandene Den Nukleare Sikkerhed i Det Europæiske Fællesskab Det Europæiske Fællesskabs Budget (fjerde udgave) Europæerne Set med deres Egne Øjne — Europæiske Meningsmålinger — 1973-1986 (anden udgave) (udgået) Det Europæiske Fællesskabs Domstol (fjerde udga\e) Ecuen (anden udgave) (udgået) Vin i Det Europæiske Fællesskab (anden udga\ < e)
The customs union ¡third edition) (out ol print) The European Community's transport policy (second edition) (out oí print) Women in lhe European Community (out oí print) The Europe,in Community's legal system (second edition) (out ol print) The economy ol lhe European Community (second edition) (oui oí print) The European Community's fishery policy tout ol print) The European Community and the Mediterranean Nuclear safety in the European Community The European Community's budget tlounh edition) Europi' as seen In Europeans — European polling 1973-86 (second edition) The Court ot justice ol the European Community (iourih edition) Thi' ECU (sci ond edition) Wine in lhe European Community (second edition) Ihr European Community's research and technological development polio' (third edition) The audiovisual media in the single European market lean Monnet, a grand design lor Europe
(Fortsættelse på tredje side af omslaget)
(continued on inside back centri
Manuskript af Dr. Klaus-Dieter Borchardt, afsluttet i oktober 1993 Omslag: tegning af Finn Nygaard
By Dr Klaus-Dieter Borchardt Manuscript completed in October 1993 Cover: Graphic design by Finn Nygaard
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1994
Luxembourg: Office lor Officiai Publications ot the European Communities, 1994
© EKSF-EF-EAEF, Bruxelles · Luxembourg, 1994 Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielle formål.
© ECSC-EC-EAEC, Brussels · Luxembourg, 1994 Reproduction is authorized, except for commercial purposes, provided lhe source is acknowledged.
0 ■ EF's STRUKTUR EF's opgaver — EF's beføjelser — EF er endnu ikke en stat
I STRUCTURE OF THE COMMUNITY Tasks — Powers — Legal character
■ EF's GRUNDLÆGGENDE VÆRDIER EF's rolle som fredens garant — Enhed som ledemotiv for EF — Lighed frem for alt — De grundlæggende frihedsrettigheder — Solidaritets­princippet — Sikkerhedskravet — Grundrettighederne inden for EF
I FUNDAMENTAL VALUES OF THE COMMUNITY Peace — Unity — Equality — Freedom — Solidarity — Economic and social security — Fundamental rights m
■ DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS ORGANER Det Europæiske Råd — Europa­Parlamentet — Rådet — Kommissionen — EF­Domstolen — Revisionsretten — Andre organer
I THE INSTITUTIONS OF THE COMMUNITY European Council — European Parliament — Council — Commission Court of Justice — Court of Auditors — Ancillary bodies
■ EF ER RETSSKABT
■ THE COMMUNITY IS CREATED BY LAW
■ FÆLLESSKABSRETTENS RETSKILDER Traktaterne, den primære EF­ret — Den sekundære EF­ret — EF's handlemuligheder — Fællesskabets retsakter — Direktiver og EKSF­henstillinger — EF's forvaltningsakter — Henstillinger og udtalelser — EF's internationale aftaler — Associeringsaftalerne — Samarbejdsaftaler — Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) — De alminde­lige retsgrundsætninger — Aftaler mellem medlemsstaterne ril
0 ■ THE LEGAL SOURCES OF COMMUNITY LAW The founding treaties — Community legal instruments — The Community's range of tools — Community laws — Directives and ECSC recommenda­tions — Administrative decisions — Recommendations and opinions — International agreements — The EEA — General principles of law — Agreements between the Member States
■ EF's LOVGIVNINGSPROCEDURE Forslagsproceduren — Samarbejdsproceduren — Fælles beslutnings­tagning — Vedtagelsen af gennemførelsesbestemmelser — Forenklet behandling — Særlige forhold i forbindelse med EKSF­Traktaten
■ THE LEGISLATIVE PROCESS IN THE COMMUNITY The proposal procedure — The cooperation procedure — The co­decision procedure — The procedure for implementing measures — The simplified procedure — Specific ECSC procedures
FÆLLESSKABSRETTENS PLACERING I DET SAMLEDE RETSSYSTEM
■ THE AUTONOMY OF THE COMMUNITY LEGAL ORDER
■ EF's RETSORDEN ER ET SELVSTÆNDIGT REGELVÆRK
■ COOPERATION BETWEEN COMMUNITY LAW AND NATIONAL LAW
■ KOLLISION MELLEM EF­RETTEN OG NATIONAL RET Fællesskabsrettens direkte anvendelighed — EF­rettens forrang
■ CONFLICT BETWEEN COMMUNITY LAW AND NATIONAL LAWDirect applicability of Community law — Primacy of Community law
INDLEDNING kiet (1987), Østrig (1989), Cypern (1990), Malta (1990), Sverige (1991), Finland (1991), Schweiz (1992) og igen fra Norge (1992).
INTRODUCTION in the Community. Applications for member ship have been made by Turkey (1987), Austria (1989), Cyprus (1990), Malta (1990), Sweden (1991), Finland (1991), Switzerland (1992) and Norway (1992).
Siden Rom-traktaterne trådte i kraft den 1. januar 1958, har de tre nævnte Fællesskaber eksisteret side om side, hver ¡sær baseret på deres eget oprettelsesdokument.
Since the entry into force of the Treaties of Romeon 1 January 1958 three separate Com munities have existed, each based on its own founding instruments.
Juridisk set har denne situation ikke ændret sig, da de tre Fællesskaber ikke er sluttet sammen.
From a legal point of view this situation has remained unchanged to the present day, since no formal merger of the three Communities has ever taken place.
Alligevel må man gå ud fra, at de tre Fællesskaber politisk og retligt danner en enhed, selv om de vedrører hver deres aktivitetsområde.
There are however good reasons for regard ing these three Communities, different as they are in the fields they cover, as con stituting one unit so far as their political and legal structure is concerned.
Det er jo de samme lande, der er medlemmer og har oprettet dem ud fra samme grundholdning, og alle tre Fællesskaber forfølger samme mål, som i overensstemmelse med de tre traktaters præambler er følgende:
They have been set up by the same Member States and are based on the same fundamental objectives, as expressed in the preambles to the three Treaties: to create 'an organized and vital Europe', 'to lay the foundations of an ever closer union among the peoples of Europe', and to combine their efforts to 'contribute ... to the prosperity of their peoples'.
Med udgangspunkt i, at de tre Fællesskaber forfølger samme mål, foreslog Europa-Parlamentet så tidligt som den 16. februar 1978 at kalde dem »Det Europæiske Fællesskab«.
This approach was also adopted in the resolution of the European Parliament of 16 February 1978, which proposed that the three Communities should be designated 'the European Community'.
Også i den offentlige debat og for borgerne har de tre Fællesskaber længe været en en hed.
Common usage too, both in the media and in everyday life, has long since come to regard the three Com munities as one.
Derfor besluttede stats- og regeringscheferne i februar 1992, da de underskrev traktaten om Den Europæiske Union (Maastricht-traktaten), at anvende udtrykket Det Europæiske Fællesskab i stedet for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab.
The Treaty on European Union (Maastricht Treaty), signed by the Heads of State or Government of the Member States in February 1992, provides for the expression 'European Community' to replace 'European Economic Community'.
EØF-trakta-ten bliver dermed til EF-traktaten *).
The EEC Treaty becomes the EC Treaty.' The point is
Ved Anden Verdenskrigs afslutning var det stadig næsten udelukkende de nationale forfatninger og love, der dannede retsgrundlaget foral privat og offentlig aktivitet ¡ vore lande.
Until shortly after the end of the Second World War our concept of the State and our political life had developed almost entirely on the basis of national constitutions and laws.
Heri fandtes de regler, som ikke alene borgerne, men også staterne og deres orga ner, skulle overholde.
It was on this basis in our democratic States that the rules of conduct binding not only on citizens and parties but also on the State and its organs were created.
Først efter krigen fik tanken om en ny europæisk sammenslutning bestående af i hvert fald Vesteuropa ny næring.
It took the complete collapse of Europe to give a new impetus to the idea of a new European order, at least in Western Europe.
Den første grundsten til virkeliggørelsen af et europæisk fællesskab blev lagt af Robert Schuman, den daværende franske uden rigsminister. Han præsenterede i en tale den 9. maj 1950 en plan, som han selv og Monnet havde udarbejdet.
The foundation stone of a European Community was laid by the then French Foreign Minister Robert Schuman in his declaration of 9 May 1950, in which he put forward the plan he had work ed out with Jean Monnet to pool Europe's coal and steel industries.
Med indgåelsen af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul-og Stålfællesskab (EKSF) den 18. april 1951 i Paris realiseredes denne plan. Denne Paris-traktat trådte i kraft den 23. juli 1952.
This plan became a reality with the conclusion of the founding Treaty of the European Coal and Steel Community (ECSC) on 18 April 1951 in Paris and its entry into force on 23 July 1952.
Nogle år senere oprettedes Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EF) og Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom). Disse to fællesskabers traktater, kaldet Rom-traktaterne, blev udfærdiget i Rom den 25. marts 1957.
A further development came some years later with the Treaties of Rome of 25 March 1957, which created the European Economic Community (EEC) and the European Atomic Energy Community (Euratom).
De oprindelige medlemmer af disse fællesskaber var Frankrig, Italien, Belgien, Luxembourg, Nederlandene og Forbundsrepublikken Tyskland.
The found ing States of these Com munities were Belgium, the Federal Republic of Germany, France, Italy, Luxembourg and the Netherlands.
Den 1. januar I973 tiltrådte Det Forenede Kongerige, Danmark og Irland Fællesskabet, mens Norges planlagte tiltrædelse blev forkastet ved en norsk folkeafstemning i september 1972.
On 1 January 1973 Denmark, Ireland and the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland acceded to the Community; the accession of Norway, which had been planned to take place at the same time, was rejected by a referendum in October 1972.
Grækenland, Portugal og Spanien forhandlede i årene 1976 og 1977 om tiltrædelse, og denne såkaldte udvidelse mod syd blev en realitet, efter at forst Grækenland tiltrådte fra den 1. januar 1981 og senere Portugal og Spanien fra den I. januar 1986.
In 1976 and 1977 Greece, Portugal and Spain submit ted applications to join the Community.
EF blev dermed den sammeslutning af tolv europæiske lande, som vi kender i dag. Der foreligger imidlertid nti også medlemsansøgningen fra Tyr
This 'southward extension' of the Community was completed with the accession of Spain and Portugal on 1 January 1986, Greece having already become a member on 1 January 1981.
På grundlag af EF-traktaterne bliver der hvert år truffet tusinder af beslutninger, som på af gørende vis er med til at forme livet i EF's medlemsstater, hvis borgere ikke længere kun er borgere i deres respektive byer, kommuner eller stater, men også er EF-borgere.
also a Community citizen. For this reason alone it is of the highest importance that the Community citizen should be informed about the legal order that affects him personally.
Det er derfor af stor vigtighed, at de informeres om de bestemmelser, der vedrører dem.
Yet the complexities of the Com munity and its legal orderare not easy for the citizen to grasp.
EF's opbygning og regelværk kan imidlertid være svær at forstå.
This is partly due to the wording of the treaties themselves, which is often somewhat obscure and the implications of which are not easy to discern.
Dette skyldes, at traktat teksterne ofte er uoverskuelige og anvender mange uvante begreber.
An additional factor is the unfamiliarity of many concepts with which the treaties sought to break new ground.
I det følgende vil vi redegøre for EF's opbygning og for hovedbegreberne i EF's regelværk og dermed søge at hjælpe med til at øge EF-borgernes forståelse heraf.
The following pages are an attempt to clarify the structure of the Com munity and the supporting pi liars of the European legal order, and thus help to lessen the incomprehension prevailing among Com munity citizens.
EF's opgaver
The tasks of the Community
Alle lande har en forfatning.
Every social organization has a constitution.
Den afspejler det politiske system, dvs. hvorledes samfun­det er opbygget og love vedtages.
By means of a constitution the structure of a political system is defined, that is to say the relationship of the various parts to each other and to the whole is specified, the common objectives are defined and the rules for mak­ing binding decisions are laid down.
Da EF eren sammenslutning af stater, som disse har over­draget bestemte »stats«­opgaver og ­funktio­ner, må EF's forfatning opfylde samme krav som en statsforfatning.
The constitution of the European Community, as an association of States to which quite specific tasks and functions have been allot­ted, must thus be able to answer the same questions as the constitution of a State.
Dette regelsæt findes dels i traktaterne om EF, og dels i de retsakter, der udstedes af fællesskabsinstitu­tionerne, men også i form af sædvaneret. Fællesskabet skal legitimere sig selv og alt, hvad det foretager sig, både retligt og demo­kratisk.
This Community constitution is not, as in the case of most of the constitutions of its Member States, laid down in a comprehen­sive constitutional document, but arises from the totality of rules and fundamental values by which those in authority regard themselves as bound.