natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er selv følgelig intet til hinder for, at sådanne forpligtelser anvendes mere generelt, på samme måde som bestemmelserne i artikel 6 i det foreslåede tredje direktiv om sammenslutning af »aktieselskaber « generelt kan gives et større anvendelsesområde i det foreslåede direktiv om vare tagelse af arbejdstagernes rettigheder og fordele i forbindelse med selskabsfusioner, virksom hedsoverdragelser og virksomhedssammenslutninger.
Until 1971, Germany and France were the only Member States where the law gave employees a say, to very different degrees, in the decision making processes of companies, though several Member States provided for limited forms of employee or trade union participation as to the decision making of enterprises in the public sector.
Men muligheden for en sådan generalisering bør ikke forhindre vedtagelsen af et direktiv om beslutningsprocessens struktur i »société anonymes«, som i vidt omfang svarer
By 1974, the Netherlands, Denmark and Luxembourg had adopted legislation providing for employee parti
til kravene til en økonomisk og social politik vedrørende arbejdstagernes rolle i relation til de virksomheder, de arbejder for.
encouraged. It is hoped that progress in the public sector will promote greater employee participation in private enterprises.
Repræsentation i de besluttende organer kort tid siden, fælles tilsyn ved hjælp af arbejdstagerrepræsentation i de franske selskabers besluttende organer som det sidste led i den reform af virksomhedernes struktur, som man i Frankrig gennem en forsøgsperiode arbejder henimod.
In the United Kingdom, both the Trades Union Congress and the working group of the Labour Party's subcommittee on industrial policy have published reports which propose the introduction of two tier boards for British companies with equal numbers of employee and shareholder representatives, the employee representatives being appointed through trade union machinery.
Ved en undersøgelse af medlemsstaternes lov givninger viser det sig, at et voksende antal stater i de seneste år har indført systemer, hvorefter arbejdstagerne er repræsenteret i virksomhedernes besluttende organer.
with employees and consequently to limit their effectiveness as representative organizations.
Indtil 1971 var Tyskland og Frankrig de eneste medlemsstater, hvor lovgivningen — i meget forskellig grad — gav arbejdstagerne indflydelse på selskabernes beslutningsproces.
Certain industrial, commercial and financial interests are also opposed, for reasons which are in many ways the converse of the trade union fears.
Der var dog i adskillige medlemsstater bestemmelser om begrænsede former for arbejdstager- eller fagforeningsindflydelse på virksomhedernes be slutninger i den offentlige sektor.
They consider that the systems will be used to further the class struggle, perhaps decisively, or that at least enterprises will be serious ly weakened in their dealings with organized labour.
I 1974 var der i Nederlandene, Danmark og Luxembourg gennemført lovbestemmelser om medarbejderindflydelse ved udnævnelsen af medlemmer til selskabernes besluttende organer, særlig med hensyn til større selskaber.
They point out that such regimes are still wholly exceptional phenomena, having their origin in special historical circumstances, and that it is unsafe, or at least premature, to apply such systems generally by law to enterprises operating in very different contexts.
Også i Irland og i Det forenede Kongerige, hvor der tidligere i almindelighed kun fandtes bestemmelser om en ret begrænset form for fagforeningsrepræsentation inden for den of fentlige sektor, er der i den seneste tid fremsat forslag, der på en betydelig mere omfattende måde vil gennemføre medarbejderindflydelse i de besluttende organer i offentlige virksom heder.
It should also be observed that in several European countries which are not members of the Community, there have been important develop ments concerning employee participation in the decision making bodies of enterprises.
I Irland har regeringen bebudet, at medarbejderindflydelse i stigende grad vil blive indført i bestyrelserne for offentlige virksom heder.
Systems have been introduced by law in Austria, Norway and Sweden for example, and a serious political debate has commenced in Switzerland.
Dette betragtes som et væsentligt led i alle omfattende bestræbelser i retning af medarbejderindflydelse.
Of course, there is more than one view as to the desirability of these systems.
Disse organer skal bestå af samme antal repræsentanter for arbejdstagerne og for aktionærerne, idet arbejdstagerrepræsentanterne skal udpeges gennem fagforeningerne.
They are opposed by important socio-economic groups mainly in Belgium, France, Italy, Ireland and the United Kingdom, and to a lesser degree in other Member States.
Desuden er der i de medlemsstater, der i nogen tid har haft sådanne systemer, i de seneste år ført en voksende debat om, hvorvidt og hvordan systemerne bør videreudvikles.
Most of these critics favour reforms which will not involve employees or trade unions directly or substantially in the administration of private enterprises though they are of course not agreed on what the reforms should be.
I Tyskland synes alle de større politiske partier i princippet at være enige om en yderligere udvikling af lovgivningen med hensyn til repræsentation i tilsynsrådet i større selskaber, der ikke er omfattet af den ordning, der gælder inden for kul- og stålsektoren.
On the contrary, the policies suggested by these trade unions and industrialists are frequently poles apart.
Debatten drejer sig for tiden hovedsagelig om det lovforslag, som regeringen fremsatte i februar 1974.
Certain trade unionists tend to favour programmes of 'worker control' which at their most developed amount to State ownership com bined with a radical decentralization of decision making.
Lovforslaget søger at give de to produktionsfaktorer, arbejde og kapital, ligeret (»Gleichberechtigung«) og lige vægt (»Gleichgewichtigkeit«) i disse store selskabers og koncerners beslutningsproces.
Less developed programmes involve the 'conditioning' of private enterprise through the extensive exercise of bargaining power or perhaps through the granting of legal veto powers to employees on important matters.
På samme tidspunkt benyttede man i 1972 lejligheden til at styrke de tyske bedriftsråds position.
An important element in most trade union proposals is the creation of legal obligations requiring enterprises to give employees and their representatives extensive information as to the affairs of the enterprise.
I Frankrig har adskillige ledende politikere de seneste år foreslået, at de to arbejdstagerrepræsentanter, der har fået status som rådgivende medlemmer af selskabernes bestyrelser, skulle opnå stemmeret. Sudreau-ud-valget anser i sin beretning, som forelå for
Such information is regarded as an important guarantee in itself of effective consultation and bargaining.
Det bør også bemærkes, at der i adskillige europæiske lande, der ikke er medlemmer af Fællesskabet, er sket en betydelig udvikling med hensyn til arbejdstagernes repræsentation i virksomhedernes besluttende organer.
They wish to be fully informed, to be consulted, and to be able to bargain over as wide a range of issues as possible on behalf of their members, but they do not wish to be involved in the management of privately owned enterprises, or to be in any sense responsible for the decisions taken by such enterprises.
Sådanne systemer er indført ved lov f.eks. i Norge, Sverige og Østrig, og i Schweiz foregår der en dybtgående politisk debat.
They are also critical of the creation of machinery for the representa tion of employee interests which is independent of the trade union movement, for they fear that it will be used to undermine their own influence
for tidligt ved lov at gøre sådanne systemer almindelige for virksomheder, der arbejder under vidt forskellige betingelser.
thinking generally in terms of developing more sophisticated forms of consultation.
Naturligvis er der flere forskellige synspunkter med hensyn til ønskeligheden af disse systemer.
to have a positive, if indirect, effect on the process of collective bargaining.
Betydelige samfundsøkonomiske grupper mod sætter sig systemerne hovedsagelig i Belgien, Frankrig, Italien, Irland og Det forenede Kongerige og i mindre grad i de øvrige medlems stater.
Finally, social programmes aimed at emphasizing the human aspect of the production process, whether at national or Community level, are likely to be easier to implement and develop if employees participate in the appointment of those who are sitting on the company's board, and influencing the manner in which its policies evolve.
Visse fagforeningsfolk er tilbøjelige til at støtte forslag, der omfatter »arbejderkontrol« (»worker control«), hvilket i sin mest udviklede form indebærer statseje kombineret med en radikal decentralisering af beslutningsprocessen.
However, these dissenting voices notwithstanding, there is clearly a trend towards greater employee participation in the decision making bodies of enterprises which can hardly be ignored.
Sådanne oplysninger betragtes i sig selv som en vigtig garanti for en effektiv konsultation og forhandling. Repræsentanterne for de erhvervsmæssige og økonomiske interesser synes i almindelighed at gå ind for, at der bør skabes mere udviklede former for konsultation. tion.
Moreover, since several Member States already make provision for such participation, while others do not, to make no provision at all for the matter at the European level would be to fail in a significant degree to ensure that the laws of the Member States provide for equivalent safeguards and obligations.
Uanset disse meningsforskelle, er der dog en klar tendens — som ikke kan ignoreres — henimod større medarbejderrepræsentation i virksomhedernes besluttende organer.
Participation in the body which supervises a company's decisional hierarchy gives the employees as a whole an opportunity to participate generally in the decision making of an enterprise, including the decision of economic questions of a strategic nature such as programmes of expansion and contraction.
Eftersom adskillige medlemsstater allerede har bestem melser om en sådan repræsentation, medens andre ikke har, ville en undladelse af at indføre bestemmelser herom på europæisk plan i høj grad understrege den manglende sikring af, at medlemsstaternes lovgivninger indeholder ensartede garantier og forpligtelser.
More over, it is the only existing form of employee participation which necessarily provides this opportunity, though other methods may do so exceptionally. Further, the opportunity to participate is available to the employees of enterprises subjected to the regime regardless of limitations on their ability to bargain arising from economic or other circumstances beyond their control.
Visse fagforeningsfolk er imod systemerne, fordi de mener, at de vil sætte samarbejde mellem samfundsklasserne i stedet for klassekampen.
Furthermore, the introduction of a system of employee representation need not interfere adversely with other forms of employee participation existing or planned in Member States.
Andre frygter, at disse systemer i det mindste vil bringe fagforeningernes uafhængig hed som förhandlingsorganisationer i fare.
A minimum requirement would ensure the introduction of the system throughout the Community without restricting those Member States who wish to have more stringent require ments.
De ønsker at blive holdt fuldstændig informeret, at blive konsulteret og at være i stand til på deres medlemmers vegne at forhandle om et så bredt spektrum af spørgsmål som muligt, men de ønsker ikke at blive indblandet i ledelsen af privatejede virksomheder, eller på nogen måde at blive holdt ansvarlig for disse virksomheders beslutninger.
The introduction of a system in Member States where none existed before need not inhibit the continued development in that State of more traditional forms of employee participation such as collective bargaining or representa tive institutions such as works or enterprise councils, as recent reforms in the Netherlands, Luxembourg and Germany have shown.
De er også kritisk indstillet over for oprettelsen af et repræsentationssystem af arbejdstagernes interesser, som er uafhængigt af fagbevægelsen.
On the contrary, by complementing these institu tions, employee representation on company boards may well contribute to their effective operation and development.
De frygter nemlig, at dette system vil blive brugt til at undergrave deres egen indflydelse på arbejdstagerne, og at det som følge heraf vil begrænse deres effektivitet som repræsentative organisationer.
Finally, employee representation on company boards, alone among existing forms of employee participation, provides an opportunity for the employees of an enterprise to be involved on a relatively continuous basis in the process of strategic decision making at the highest level of the enterprise by which they are employed.
Visse er hvervsmæssige og økonomiske interesser mod sætter sig ligeledes systemerne af grunde, der på mange måder står i omvendt forhold til, hvad fagforeningerne frygter. De mener, at systemerne — måske på afgørende måde — vil blive brugt til at forstærke klassekampen, eller i det mindste, at virksomhederne vil blive alvorligt svækket i forhold til fagbevægelsen.
This is clearly distinguishable from participation whether through collective agree ments which are the product of a process of bargaining at arms' length, or through representative institutions which, being organized primarily for the representation and defence of employees' interests at plant level, tend to have more limited preoccupations and perspectives.
De frygter også, at medarbejderindflydelsen på lang sigt vil have en skadelig indflydelse på de privatejede virksomheders levedygtighed.
Indeed, an important part of the attractiveness of employee participation in company boards is that such participation appears to have a generally positive effect on the other forms of employee participation existing in relation to the companies in question.
Deres bekymring med hensyn til virksom hedernes effektivitet og styrke er særlig udbredt for så vidt angår forslag om sådan arbejdstager medindflydelse, der vil give arbejdstagernes repræsentanter beføjelse til ensidigt at blokere iværksættelsen af betydningsfulde økonomiske afgørelser.
The manner in which employee participation at board level both reinforces and is reinforced by effective representa tive institutions with their foundations at plant level has already been the subject of com ment.
De påpeger, at sådanne systemer stadig er ganske isolerede fænomener, der har deres udspring i specielle historiske omstændigheder og at det er risikabelt eller i det mindste
Similarly, employee participation at board level, by increasing the amount of information available, and improving the experience and understanding of those affected, is also likely
Desuden behøver indførelsen af et system, hvorefter arbejdstagerne repræsenteres, ikke at stå i modstrid med andre eksisterende eller planlagte former for medarbejderindflydelse i
The argument is sometimes made that the introduction of employee participation will necessarily have adverse consequences as regards industrial efficiency, and therefore on the ability of the companies concerned to attract invest ment.
slutningsproces, herunder også i beslutninger vedrørende økonomiske spørgsmål af strategisk art som f.eks. programmer, der tilsigter at udvide eller indskrænke virksomheden. Dette er desuden den eneste eksisterende form for medarbejderindflydelse, som nødvendigvis giver lejlighed hertil, selv om andre metoder undtagelsesvis kan gøre det samme.
that, as part of a broad programme which also embraces effective representative institutions and encourages the development of collective bar gaining, they can make a unique contribution to improved industrial relations through the elimination of unnecessary confrontations in enterprises, and the resolution without undue damage of those confrontations which necessarily occur in healthy societies.
Endvidere står denne mulighed for at være repræsenteret åben for arbejdstagere i virksomheder, som er om fattet af ordningen, uanset de eventuelle begrænsninger i deres forhandlingsevne, som måtte være opstået på grund af økonomiske eller andre omstændigheder uden for deres kontrol.
They appear to offer a useful basis for Community legislation which seeks to establish common structures which will be a step towards a more integrated, democratic society, in which employees as well as the providers of capital and managers can influence the decision making of those industrial and commercial enter prises which play such an important role in the economies of the Community and the lives of its citizens.
Dette har vist sig ved de reformer, der for kort tid siden er gennemført i Nederlandene, Luxembourg og Tyskland.
tion of existing structures and jobs rather than on innovation and improvements in efficiency, which, by increasing profits, attract invest ment.
Tværtimod kan arbejdstagerrepræsentationen i selskabernes ledelsesorganer ved at supplere de omtalte organer meget vel bidrage til deres effektive funktion og til deres udvikling.
However, if one compares the positions in different Member States, it certainly cannot be said that there is an apparent correlation between regimes of employee participation and situations of low efficiency, low profits and inadequate investment.
Endelig giver arbejdstagerrepræsentation i selskabers ledelsesorganer som den eneste blandt flere eksisterende former for medarbejderindflydelse virksomhedens arbejdstagere lejlighed til på et relativt fast grundlag at deltage i den strategiske beslutningsproces på højeste plan i den virksomhed, hvor de er beskæftiget.
If anything, these problems seem more closely associated with the existence of industrial relations systems in which there is little or no formal employee participation, and a relatively high incidence of industrial confrontation.
Dette kan klart adskilles fra indflydelse gennem kollektive overenskomster, der er resultatet af en formel forhandlingsproces, eller fra ind flydelse gennem repræsentative organer, der ofte har mere begrænsede arbejdsområder og perspektiver, idet de først og fremmest er organiseret med henblik på at repræsentere og forsvare arbejdstagernes interesser på bedrifts plan.
Though a causal connection cannot be scientifically established, this observation would suggest that social conflict, resulting in part from the exclusion of employees from decision making, is a greater threat to efficiency and investment than a degree of employee parti cipation.
I virkeligheden er det en af de store fordele ved arbejdstagerrepræsentation i selskabernes ledelsesorganer, at denne repræsentation i almindelighed har en positiv indvirkning på de andre former for medarbejderindflydelse, der findes inden for de pågældende selskaber.
Moreover, in this connection, a somewhat broader definition should be taken of the concept of efficiency than the traditional concept of relative financial returns on the capital invested in particular enterprises.
Den måde, hvorpå medarbejderindflydelsen i ledelsesorganerne både styrker og styrkes af effektive repræsentative organer, der er opbygget på grundlag af den enkelte bedrift, er allerede omtalt.
From the point of view of society as a whole, other elements need to be included in the calculation, as regards both inputs and outputs, not least the cost of industrial confrontation, not just for the enterprise in which it occurs, but for the social and economic system as a whole.
På samme måde er det ligeledes sandsynligt, at arbejdstagerrepræsentation i ledelsesorganerne ved at udbygge de informationer, der står til rådighed, og ved at forbedre de på gældende personers erfaringer og forståelse, har en positiv — om end indirekte — indvirkning på de kollektive overenskomstforhandlinger.
As the calculus is extended in this fashion, the argument that increased employee participation will necessarily lead to decreased efficiency appears to be ill-founded.
Endelig er det sandsynligvis lettere — enten på nationalt plan eller på fællesskabs plan — at gennemføre og udbygge sociale programmer, der har til formål at understrege de menneskelige aspekter i produktionsprocessen, såfremt arbejdstagerne deltager i ud nævnelsen af de personer, der er medlemmer af selskabets ledelsesorganer, og som har ind flydelse på den måde, hvorpå selskabets politik udvikler sig.
However, it must be admitted that the problem of efficiency may become more acute if employee participation is organized in a way which permits the employees' representatives unilaterally to block the implementation of major economic decisions.
Medarbejderindflydelse vil, siges det, føre til, at vægten lægges på bevarelsen af eksisterende strukturer og arbejdspladser fremfor på fornyelser og forbedringer i effektiviteten, som i kraft af forøget indtjening tiltrækker investeringer.
To suggest that the introduction of systems of employee participation in the supervisory bodies of enterprises will instantly and completely solve the present problems of damaging and unnecessary industrial confrontation would be to claim too much.
uden at der sker unødig skade.
Flexible approaches
Disse systemer synes at være et nyttigt grundlag for retsregler på fællesskabsplan, hvorved det tilstræbes at danne fælles strukturer, der vil være et skridt henimod et mere integreret, demokratisk samfund, hvor både arbejdstagerne, kapitalinvestorerne og virksomhedslederne har indflydelse på beslutningsprocessen i de erhvervsvirksomheder, der spiller en så vigtig rolle i Fællesskabets økonomi og i borgernes liv.
Although the convergent developments just sum marized appear to constitute the proper basis for Community legislation in this field, adequate allowance must also be made for real divergences in existing systems deriving from variations in the evolution of the social and economic histories of the Member States.
af arbejdsmarkedsforhold med ringe eller ingen formaliseret medarbejderindflydelse og relativ høj grad af konfrontation på arbejdsmarkedet.
Company structure directive, there may be less discussion of the principle of the dualist system itself,' than of the need for a period of co-existence of one-board and dualist systems in any Member State wishing to maintain a one-board system for the time being.
Skønt der ikke føres et videnskabeligt bevis for en kausalsammenhæng, synes det påviste at antyde, at sociale konflikter, der delvis skyldes at arbejdstagerne er udelukket fra deltagelse i beslutningsprocessen, er en større trussel mod effektivitet og investeringer end en vis med arbejderindflydelse.
Accordingly, it seems advisable to study approaches which would permit, during a first stage, the co-existence of the one-board and dualist systems in those States that would like to leave open a choice for a transitional period, but which would ensure the realization of the ultimate objective, the dualist system.
Hertil kommer, at der i denne forbindelse bør anvendes en noget videre definition af begrebet effektivitet end det traditionelle begreb: af kastet af den kapital der er investeret i den enkelte virksomhed.
On two occasions, the Commission has proposed the general introduction for public companies, in addition to the shareholders' general meeting, of a management body and a supervisory body: first, in the proposal for a Statute for European Companies in 1970, and then, in the proposal for a fifth directive on the structure of 'sociétés anonymes' in 1972.
Fra en samfundsmæssig synsvinkel skal andre elementer medtages i beregningen, både for så vidt angår »input« som »output«, ikke mindst omkostningerne ved en konfrontation på arbejdsmarkedet, ikke blot for den berørte virksomhed, men for samfundet og økonomien som en helhed.
Transitional arrangements of an appropriate length will provide a period of experimentaticn, apprenticeship, and gradual adaptation withou' losing sight of the ultimate objective, namely tt.e existence of comparable structures in the Member States: shareholders' general meeting, supervisory body, and the management body.