natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tredje periodiske beretning om situationen og udviklingen i Fællesskabets regioner -
- Third Period Report on the social and economic situation and development of the regions of the Community
(Kort, tabeller og særlige undersegelser)
(Maps, tables and special analyses on specific topics)
Note: De seneste oplysninger, der er anvendt i dette dokument, er fra december 1986; dette gælder dog ikke det sammensatte indeks og de sammenfattende tabeller, der findes i slutningen af dokumentet: her er anvendt de statistiske oplysninger, der forelå i marts 1987.
I£L *infl date for inf°rmation used in this document is December 1986, with the exception of the synthetic index and the summary statistical tables appearing at the end of the document for which data available in March were used.
Kapitel 1: INDLEDNING
To Chapter 1:
Regionernes antal og sterrelse med hensyn til areal og befolkning, 1985
Number and size of regions (level II) by area and population, 1985
Regionernes betegnelse
Denomination of regions
Fællesskabets regioner (niveau II)
The regions of the Community (level II)
Fortegnelse over regioner i alfabetisk rækkefelge
List of regions in alphabetical order
Fortegnelse over regioner i geografisk rækkefelge
List of regions in geographical order
Kapitel 2: REGIONALE SKÆVHEDER I FÆLLESSKABET
To Chapter 2:
Det udvidede Fællesskab i verden, 1985
The enlarged Community in the world, 1985
Indikatorer for globale skævheder efter land
Indicators of global imbalances by country
Regionale forskelle i-Amerikas forenede Stater og Det europæiske Fællesskab
Regional disparities in the United States of America and the European Community
Oversigt over de regionale forskelle i Fælles skab med hensyn til indkomster, produktivitet og arbejdsleshed
GDP per head of population, 1985 (at purchasing power parities)
BNP pr. beskæftiget, 1981-85 (i årets priser og til årets valutakurser)
Regional GDP per head of population, 1985 (at current prices and PPS)
BILAG 2.2.1­Β: Forskelle i arbejdsleshedsniveauer mellem lande og regioner i det udvidede Fællesskab
Differences in unemployment levels between countries and regions in the enlarged Community
Samlede arbejdsleshedsprocenter, 1986
Youth unemployment rates, 1986
Arbejdsleshedsprocenter for unge, 1986
Female unemployment rates, 1986
Arbejdsleshedsprocenter for kvinder, 1986
Male unemployment rates, 1986
Arbejdsleshedsprocenter for mænd, 1986
Comparable unemployment rates, 1986
Sammenlignelige arbejdsleshedsprocenter, 1986
Table 2.2.1-B.2 Youth, female and male unemployment rates, 1986
BILAG 2.2.1­C: Underbeskæftigelse af arbejdskraft samt opgørelsesproblemer
Underemployment of labour and problems of measurement 39-47
Underbeskæftigelse i landbruget, 1983 (andel af bedriftsledere, som arbejder mindre end 5ø% af den normale arbejdstid og ikke har anden erhvervsudøvelse)
Agricultural underemployment, 1983 (Share of farmers without other activities working less than 502 of normal hours)
Underbeskæftigelse i landbruget ­ uudnyttede
Table 2.2.1-C.T Jobseekers looking for part-time jobs, 1983
"helårsarbejdere" i % af arbejdsstyrken, 1983
Table 2.2.1-C.2 Passive unemployment, 1983
Tabel 2.2.1­C.1 Personer, der er interesseret i et deltidsjob, 1983
Table 2.2.1-C.3 Involuntary part-time working, 1983
Tabel 2.2.1­C.3 Ufrivillig deltidsbeskæftigelse, 1983
Table 2.2.T-C.4 Underemployment among farmers, 1983
Fællesskabets regioner, 1983 Tabel 2.2.1­C.5 Vigtigste former for underbeskæftigelse af arbejdskraften, 1983
Table 2.2.1-C.5 Main forms of labour underemployment, 1983
BILAG 2.2.1-D: Beregning af det sammensatte indeks
Calculation of the synthetic index
BNP pr. beskæftiget (ECU 1981-1983-1985)
GDP per person employed (ECU 1981-1983-1985)
Indeks for arbejdsleshedsprocenter (harmoniseret arbejdsleshed 1981-1983-1985 + landbrugets underbeskæftigelse 1983)
Unemployment rate index (harmonized unemployment: 1981-1983-1985 and underemployment in agriculture 1983)
Indeks for arbejdsstyrkens vakst frem til 1990
Index of labour force growth up to 1990
Sammensat indeks for den relative intensitet af Fællesskabets forskellige regioners problemer
Synthetic index of the intensity of regional problems in the Community (1981-1983-1985)
BILAG 2.2.2-A: Regionale forskelle i arbejdsindkomster og lenomkostninger
Difference in labour costs
Industriens (månedlige) lenomkostninger, 1981
Labour costs in industry (monthly), 1981 (at current ECU exchange rates)
Industriens enhedslenomkostninger, 1981
Unit labour costs in industry, 1981
Forskelle i indkomster og lenomkostninger, 1981
Disparities in incomes and labour costs, 1981
Regionale forskelle i ind- og udvandringen, 1980-1984
Regional differences in migration (1980-84)
Regionstyper og vigtigste socioekonomiske karakteristika, 1985
Types of regions and major socioeconomic characteristics, 1985
Regionstyper og disses vægt inden for Fællesskabet, 1985
Types of regions and their weight in the Community, 1985
BILAG 2.2.3-B: Industriregioner i tilbagegang: definitionsproblemer
Declining industrial regions: problems of definition
Industrialiseringsgrad, 1984 (industribeskæftigelsens andel af den samlede beskæftigelse)
The degree of industrialization, 1984 (share of industrial employment in total employment)
Industriregioner og arbejdsleshed (industribeskæftigelsesandel og arbejdsleshedsprocent over EF-gennemsnittet)
Regions with problems of decline in particular industries (according to the non-quota ERDF programmes of the ERDF)
Industrialiseringsgrad, 1984 (industribeskæftigelsens andel af den samlede beskæftigelse)
Table 2.2.3-B.1 The degree of industrialisation, 1984 (share of industrial employment in total employment)
Tabel 2.2.3-B.2 Arbejdsstyrkeandel for industriregioner i tilbagegang
Table 2.2.3-B.2 Share of labour force in declining industrial regions
Landbrugsregioner (landbrugets beskæftigelse i % af den samlede beskæftigelse), 1984
Agricultural regions (agricultural employment as a percentage of total employment), 1984
Landbrugssektorens ekonomiske betydning (landbrugets bruttoværditilvækst i % af BNP), 1982-1983
Land productivity in agriculture (gross value added per hectare), 1982-83
Jordens produktivitet i landbruget (bruttoværditilvækst pr. ha), 1982-1983
Size of holdings in economic terms (gross value added per holding), 1982-83
Regioner med middelhavsprodukter (middelhavsprodukter i % af den endelige produktion), 1983
Table 2.2.3-C.2 Economic importance of agricultural sector -Average for 1982-1983
Tabel 2.2.3-C.1 Landbrugets beskæftigelse i % af den samlede beskæftigelse, 1984
Table 2.2.3-C.4 Labour productivity in agriculture -Average for 1982-83
Tabel 2.2.3-C.2 Landbrugssektorens ekonomiske betydning, gennemsnit 1982-1983
Table 2.2.3-C.5 Land productivity in agriculture -Average for 1982-83
Tabel 2.2.3-C.3 Landbrugsregioner og andre regioner - strukturelle og socioekonomiske karakteristika - vejede gennemsnit
Table 2.2.3-C.6 Size of holdings in economic terms -Average for 1982-83
Tabel 2.2.3-C.4 Arbejdskraftens produktivitet i landbruget - gennemsnit 1982-1983
Table 2.2.3-C.7 Regions specializing in Mediterranean products and other regions - Structural and socioeconomic characteristics
Tabel 2.2.3-C.5 Jordens produktivitet i landbruget - gennemsnit 1982-1983
Table 2.2.3-C.8 Mediterranean products as X of final agricultural production - 1983
Tabel 2.2.3-C.7 Regioner, der er specialiseret i middelhavsprodukter, og andre regioner - strukturelle og socioekonomiske karakteristika - vejede gennemsnit
Table 2.2.3-C.10 Importance of lessfavoured farming areas -Situation in 1983 and November 1986
Tabel 2.2.3-C.8 Middelhavsproduktemes andel af den endelige landbrugsprodukt ion, 1983
Measuring problems of urban decline and growth
Tabel 2.2.3-C.9 De ugunstigt stillede landbrugszoners relative betydning, 1983
Classification of functional urban regions
Tabel 2.2.3-C.10 De ugunstigt stillede landbrugszoners sterrelse, situation i 1983 og i november 1986
Major functional urban regions (FURs) in the
BILAG 2.2.3-D: Bymæssige problemområder
Community - FURs with a core (central town) of more than 200 000 persons)
Fællesskabets sterste funktionelle byregioner (FBR) - FBR klassificeret efter befolkningsnedgang og -vækst
Community - FURs classified by population decline and growth
Centrale regioner, mellemregioner og perifere regioner i Fællesskabet, 1983
Table 2.2.3-E.2 Relative shares of central, intermediate and peripheral regions, 1983
Udvidelsens indvirkning på den perifere beliggenhed
Table 2.2.3-E.3 Socioeconomic indicators for the central, intermediate and peripheral regions - 1983
Fordelinger mellem centrale regioner, mellemregioner og perifere regioner, 1983
Table 2.2.3-E.5 Area and population of islands
Udviklingen i de centrale regioner, mellemregionerne og de perifere regioner, 1977-1983
Socioeconomic indicators of frontier regions
Vigtige socioekonomiske indikatorer for udvalgte eer i Fællesskabet, 1985
Evolution of disparity in GDP between the Member States of the Community, 1960-85
Grænseregioner
Table 3.2.2-4
Tabel 3.2.2-1 Udviklingen i spredningen i BNP for Fællesskabets medlemsstater, 1960-1985
Change in registered unemployment rates 1979-85
Tabel 3.2.2-3 Udviklingen på lang sigt i BNP i faste priser, produktiviteten og beskæftigelsen
Changes in registered unemployment rates by Member State, 1973-85
Tabel 3.2.2-4 Udviklingen i de regionale forskelle i BNP inden for Fællesskabet
Evolution of unemployment disparities between the Member States, and regions of the Community, 1970-85
Tabel 3.2.2-5 Regional vækst i BNP i faste priser, befolk ningen og beskæftigelsen i de 25 stærkeste og de 25 svageste regioner
Future developments in population and job requirements, and their regional differences
Ændring i de registrerede arbejdsleshedsprocenter, 1979-1985
Regional differences in job requirements up to 1995 (without migration)
Tabel 3.2.3-2 Udviklingen i forskellene i arbejdslesheden mellem Fællesskabets medlemsstater og regioner, 1970-1985
Total percentage change of population, 1985-2010 (without migration)
Den fremtidige udvikling i befolkningen og den nedvendige jobskabelse samt de regionale variationer heri
Total percentage change of labour force, 1985-95 (without migration)
Samlet procentvis befolkningsændring 1985-2010 (ekskl. ind- og udvandring)
Regional differences in job requirements up to 1995 (with migration)
Samlet procentvis ændring af arbejdsstyrken, 1985-1995 (ekskl. ind- og udvandring)
Labour force growth in the Community
Regionale forskelle i den nedvendige jobskabelse indtil 1995 (inkl. ind- og udvandring)
REGIONAL POLICY AND PROBLEMS OF COHESION IN THE COMMUNITY
Fordeling af Socialfondens midler, 1986
EAGGF Guarantee Section expenditure per annual work unit, 1986.
Arbejdskraftens produktivitet i landbruget, 1982-1983 (bruttoværditilvæst pr. årsarbejdsenhed)
EAGGF Guarantee Section expenditure in relation to agricultural GVA, 1986 (EUR 12)
EUGFL, garantisektionen, pr. årsarbejdsenhed, 1986 (EUR-12)
EAGGF Guarantee Section expenditure in relation to gross domestic product, 1986 (EUR 12)
EUGFL, garantisektionen, pr. årsarbejdsenhed, 1985 (EUR-10)
EAGGF Guarantee Section expenditure in relation to gross domestic product, 1985 (EUR 10)
EUGFL, garantisektionen, i forhold til landbrugets bruttoværditilvækst, 1985 (EUR-lø)
Productivity of agricultural labour, 1982-83 (agricultural GVA per AWU)
Arbejdskraftens produktivitet i landbruget, 1982-1983 (landbrugets bruttoværditilvækst pr. årsarbejdsenhed) 168
Table 4.3.2-B.4 Structure of EAGGF Guarantee Section expenditure and of final Community production
Produktionen af mejeriprodukter, korn og okseked (i % af den endelige produktion), 1982-1983
Table of regional indicators in geographical order
Oversigtstabel: De vigtigste regionale indikatorer
Summary tables: Main regional indicators
Forklarende note til oversigtstabellen
Explanatory note on the summary tables
Tabeller efter stigende og faldende værdier
Tables of regional indicators in increasing or decreasing order
Tabel: BNP pr. indbygger, 1985
Table: GOP per head, 1985
Tabel: Sammenlignelige arbejdsleshedsprocenter, 1986
Table: Comparable unemployment rates, 1986.
Det er en forudsætning for at kunne foretage en regional socioøkonomisk analyse, at den anvendte definition giver et fuldstændig dækkende billede af de problemer, der skal analyseres på EF-plan.
Regional socioeconomic analysis pequipes that the definition used fop regions most clearly captures the problems to be examined a% the level of the Community.
Der kan opstilles en lang række teoretiske fremgangsmåder, som fører til forskellige regionale begreber: "homogene regioner", "funktionelle regioner", "arbejdsmarkedsregioner", "administrative eller institutionelle regioner" osv. Det er i denne beretning valg at benytte administrative regioner af to årsager, nemlig en politisk og en statistisk årsag; regionalpolitikken gennemføres af nationale og regionale myndigheder, dvs. administrative enheder.
Thepe ape a numbep of "theoretical approaches leading to diffepent regional concepts: "homogeneous pegions", "functional pegions",e.g. "labour market regions", and "administpative OP institutional regions". The choice of administrative pegions in this report has been determined by two factors: a political and a statistical one; regional policy is implemented by national and regional bodies, administpative units.
Desuden opstilles de regionale statistikker for det meste på de administrative regioners niveau.
Regional statistics, moreover, ape mostly collected at the level of administrative pegions.
Begge disse aspekter samt det faktum, at der ikke foreligger andre typer regional opdeling, som dækker hele Fællesskabets territorium, gør det tvingende nødvendigt at benytte det institutionelle begreb.
Both aspects, together with the fact that no Community-wide data ape available fop othep types of regional breakdown, imposed the use of the institutional concept.
Dette gælder navnlig analyser af udviklingen over tiden.
This is papticulaply the case fop any analysis of developments over time.
De i denne beretning benyttede definitioner er baseret på den nomenklatur for statistiske territoriale enheder (NUTS), som Eurostat og medlemsstaterne er blevet enige om at benytte for at have et ensartet referencegrundlag for de regionale statistikker. I denne nomenklatur sondres der mellem 3 regionale desaggregeringsniveauer:
The underlying definitions of regions used in this pepopt are based on the Nomenclatupe of Territorial Units fop Statistics (NUTS) agpeed upon between Eupostat and Member States with the purpose of providing a uniform pefepence framewopk fop regional statistics.
64 EF-regioner 167 administrative basisregioner 824 underregioner til regionerne på niveau II.
I : 64 European Community pegions II : 167 basic administrative pegions III : 824 subdivisions of level II regions
De statistiske indikatorers værdi er ikke uafhængig af det valgte regionale referencegrundlag.
The values of statistical indicators ape not independent fpom the regional fpamewopk selected.
De enkelte regioners relative stilling - målt ved de i beretningen anvendte statistiske indikatorer - påvirkes af regionernes størrelse og struktur.
The relative position of each region - as measured by the different statistical indicators used in the pepopt - is affected by the size of regions and theip structure.
De eksisterende størrelsesmæssige og strukturelle forskelle mellem regionerne i hver medlemsstat for sig og fra medlemsstat til medlemsstat er ensbetydende med, at de statistiske resultaters sammenlignelig hed altid er behæftet med en vis usikkerhed.
Considering the existing differences of size and stpuctupe between regions within each Member State as well as among them, some uncertainty suppounds the comparability of statistical pesults.
For Det forenede Kongeriges vedkommende er der anvendt en ad hoc-opdeling på niveau II på 35 regioner. Der har imidlertid kun kunnet benyttes et begrænset antal talrækker for denne mere detaljerede opdeling, som udgør en underopdeling af den tidligere anvendte.
In the case of the UK a breakdown at level II into 35 pegions has been used.
En del af beretningens analyser er derfor baseret på den tidligere opdeling på kun 11 regioner.
Some of the analysis in the pepopt therefore uses the old breakdown of only 11 pegions.
Tabel 1.2 nedenfor indeholder en liste over medlemsstaternes egne betegnelser for de forskellige regioner.
Figures are given in table 1.1. below. This table confirms that there is no "Ideal* size of regions since in some cases regions are large in area and small in population whilst in others the reverse is true.
1) Tabel 1.1: Regionernes antal og størrelse med hensyn til areal og befolk ning.
1) Table 1.1: Number and size of regions by area and population.
2) Tabel 1.2: Regionernes betegnelse og antal.
2) Table 1.2: Denomination and number of regions.
3) Kort 1.1: Fællesskabets regioner (niveau II).
3) Map 1.1: The regions of the Community (Level II).
4) Fortegnelse over regioner (niveau X, II) i alfabetisk rækkefølge. 5) Fortegnelse over regioner i geografisk rækkefølge (land, niveau I og II).
4) List of regions (Level I, II) in alphabetical order.
ANTAL OG STØRRELSE MED HENSYN TIL AREAL OG BEFOLKNING - 1985
Table 1.1 Number and size of regions (level 11j by area and population - 1985
gennemsn l II
By 1 eve 1 *
FORTEGNELSE OVER REGIONER I ALFABETISK
LIST OF REGIONS IN ALPHABETIC ORDER
FORTEGNELSE OVER REGIONER I ALFABETISK RÆKKEFØLGE
LIST OF REGIONS IN ALPHABETIC ORICR
FORTEGNELSE OVER REGIONER I ALFABETISK RÆKKEFØLGE
LIST OF REGIONS IN ALPHABETIC ORDER
FORTEGNELSE OVER REGIONER I GEOGRAFISK RÆKKEFØLGE
LIST OF REGIONS BY GEOGRAPHICAL ORDER i
FORTEGNELSE OVER REGIONER I GEOGRAFISK RÆKKEFØLGE
LIST OF REGIONS BY GEOGRAPHICAL ORDER
DK
NO P»
(1) Standardiseret arbeidsløshedsprocent For 16 lande. (2) 1983 ­ 1985. (3) 1982 ­ 1985.
Standardised unemployment rate in 16 countries. 1983 - 1985. 1982 - 1985.
TABEL 2.1-3 REGIONALE FORSKELLE I AMERIKAS FORENEDE STATER OG DET EUROP/EISKE FÆLLESSKAB
Regional disparities in the United States'of America and the European Community
Arbejds løshedsprocent 1985
Unemployment rate 1985
Standard afvigelse
Coefficient of var iat ion
_BAR_ Forhold ¡EUR-12/USA
Ratio EUR 12/U.S.A.
TABEL 2.2.1 OVERSIGT OVER DE REGIONALE FORSKELLE I F/fLLESSKABET MED HENSYN TIL INDKOMSTER, PRODUKTIVITET OG ARBEJDSLØSHED
Table 2.2.1 A summary of regional dispnrities In income, productivity and unemployment in the Community
Fællesskabet 100 BNP pr. beskæftiget
Community = 100
KKP 1985 _BAR_ ECU 1981/83/85 EUR 10 n~EUR 12 EUR 10 EUR 12 Forskelle mellem Fællesskabets regioner
Disparities between regions of the Common 1ty
3) Standardafvigelse (i % af EF-gemem-snittet)
1) Standard deviation (as a % of CC average)
6) Standardafvigelse i % af EF-gennemsnittet snittet
6) Standard deviation (as a % of CC average)
NB: Tal i parentes = forhold mellem højeste og laveste tal. Detaljerne fremgår af tabellerne i bilag 2.2.1
Note: Numbers in brackets = ratio of highest to lowest figures. for details see tables of annex 2.2.1.
BNP per capita købekraftspariteter) ­ 1985 ­
(at purchasing power parities) - 1985 -
X af befolkningen
X share of population
X af det samlede antal beskæftigede
NAP 2.2.1-A.2 m !~ of _BAR_ < tf
(1) Vejet standardafvigelse i % af det tilsvarende gennemsnit. (2) Hamburg; nr. 2 er Oarmstadt med 147% (EUR­10) og 154% (EUR­12). (3) Ile de France; nr. 2 er Haute­Nomandie med 116% (EUR­10) og 122% (EUR­12). U) Ekskl.
1Weighted standard deviation as a percentage of the corresponding average. * Hamburg, the second highest region is Darmstadt with 1«i7% (CUR 10), 15M% (EUR 12).
Omkring 50% af BNP er naturgasproduktion.
About 50% of the GDP is natural gas production.
(6) Hak. og min. ­ gennemsnit for de 10 regioner, der har de højeste hhv. de laveste satser.
* Max. and min. = average of 10 regions with highest or lowest rates.
Forskels­koefficienterne i parentes viser forskellen på landsplan.
The disparity coefficients inside parentheses refer to disparity at country level.
Koefficienterne uden for parenteserne viser den samlede forskel «elle« Fïllesskabets regioner.
The coefficients outside parentheses refer to total disparity between the regions of the Community.
(7) Max. og min. ­ gennemsnit for de 25 regioner, der har de højeste hhv. de laveste satser.
' M-TX. and min. = average of 25 regions with highest or lowest rates.
Koefficienterne uden for parenteserne viser den samlede forskel mellem Fïllesskabets regioner.
The coefficients outside parentheses refer to total disparity between the regions of the Community.
Kilde: Skøn fra Kommissionens tjenestegrene og Eurostat.
Source : Commission services and EUROSTAT' estimates.
! ; gennem­snit
Coefficient of variation'
(3) Max. og ain. - genneasnit for de 10 regioner, der har de højeste hhv. de laveste satser.
Max. and min. * average of 10 regions with highest or lowest rates.
Forskelskoefficienterne i parentes viser forskellen på landsplan.
The disparity coefficients inside parentheses refer to disparity at country level.
Koefficienterne uden for parenteserne viser forskellen på regionalt plan.
The coefficients outside parentheses refer to disparity at regional level.
(4) Max. og «in. - genneasnit for de 25 regioner, der har de højeste hhv. de laveste satser.
* Max. and min. = average of 25 regions with highest or lowest rates.
Koefficienterne uden for parenteserne viser forskellen pa regionalt plan.
The coefficients outside parentheses refer to disparity at regional level.
Kilde: Skøn fra Koaaissionens tjenestegrene og Eurostat.
Source i Commission services and EUROSTAT estimates.
(1) Vejet standardafvigelse divideret aed vejet genneasnit og aultipliceret aed 100. (2) Ekskl.
' Weighted standard deviation divided by weighted mean multiplied by 100.
(3) Max. og ain. ­ genneasnit for de 10 regioner, der har de højeste hhv. de laveste satser.
Max. and min. = average of 10 regions with highest or lowest rates.
Koefficienterne uden for parenteserne viser forskellen på regionalt plan.
The coefficients outside parentheses refer to disparity
(4) Max. og ain. ­ genneasnit for de 25 regioner, der har de højeste hhv. de laveste satser.
Max. and min. = average or 25 regions with highest or lowest rates.
KU_de: Skøn fra Koaaissionens tjenestegrene og Eurostat.
Source : Commission services and EUROSTAT estimates.
Forskelle i arbejdslØshedsniveauer mellem lande og regioner i det udvidede Fællesskab
Differences in unemployment levels between countries and regions in the enlarged Community
Arbejdsløshedsprocenten har stor vægt i helhedsvurderingen af en given regional økonomi.
Unemployment rates are an important component in the overall appraisal of a regional economy.
Generelt udtrykker den både de sociale problemer og skævhederne på arbejdsmarkedet, idet den viser underudnyttelsen af arbejdskraften i et givet område CD.'
They are in general terms a measure both of social hardship and labouij market imbalances representing underutilisation of labour m an area.
Af praktiske årsager tilvejebringes arbejdsløshedsstatistikkerne i almindelighed meget hurtigt og er rimeligt pålidelige.
For practical purposes, statistics on unemployment tend to be readily available and fairly reliable.
De har ofte stor betydning for, hvilke områder de nationale myndigheder udpeger som egnsudviklingsområder, og står derfor også i centrum for Fællesskabets overvejelser. ser.
They are often a major factor in the designation by national authorities of areas eligible for regional policy assistance, and are thus a natural focus of interest from the Community standpoint.
Selv om beskæftigelsen har været voksende i Fællesskabet siden 1984, har stigningen i antallet af jobs ikke været tilstrækkelig til at opveje forøgelsen af arbejdsstyrken som følge af den højere erhvervsfrekvens for kvinder og tilgangen af unge til arbejdsmarkedet.
4 points higher than in the United States. Although employment in the Community has risen since 1984, the increase in the number of jobs was insufficient to match the growth in the labour force which resulted from higher participation of women and the entry of young people into the labour market.
Inden for Fællesskabet er der tale om betydelige forskelle fra land til land i arbejdsløshedens omfang.
The overall Community picture embraces some important national differences in the level of unemployment.