natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den øgede datakraft i digitalnettene giver nye muligheder for misbrug, men åbner også nye muligheder for beskyttelse af privatlivets fred. Det tjenesteintegrerede digitalnet kan tjene som eksempel.
The enhanced processing capabilities of digital networks open not only new possibilities for abuse but also new possibilities for protection of the private sphere.
På den ene side bliver det nemmere i et sådant net at registrere opkald, og dette kræver, at der udarbejdes regler for, hvorledes oplysninger vedrørende opkald skal behandles.
It could make the registration of calls easier and rules of conduct for handling call data must be established.
På den anden side giver dette system imidlertid også mulighed for en bedre beskyttelse mod chikaneopkald, bl.a. gennem automatisk afvisning af uønskede opkald.
But it will also allow enhanced protection of the individual against malicious calls, e.g. by providing the possibility for automatic rejection of unwanted calls.
I den teknologiske udvikling må der udvises særlig årvågenhed med hensyn til beskyttelse af privatlivets fred.
Technological development will have to take special account of the need to protect the privacy of the individual.
Kommunikationssikkerhed indgår som et vigtigt emne i udviklingsarbejdet i forbindelse med integreret bredbåndskommunikation under RACE-programmet.
Security of communications has been included as an important topic in the development of Integrated Broadband Communications in the RACE programme.
Siden 1973 har Europa-Parlamentet ved flere lejligheder understreget, at privatlivets fred ikke blot bør være beskyttet ved national lovgivning, men at der også bør udarbejdes en harmoniseret lovgivning på EF-plan3).
Since 1973, the European Parliament has emphasized on several occasions that the right to privacy should not only be protected by national law, but that harmonizing legislation should be introduced at Community level.2
Med arbejdsprogrammet for et fælles informationsmarked tilsigtes det at få vedtaget enten en rådsbeslutning om ratificering af Europa-Rådets konvention eller et direktiv baseret på Kommissionens henstilling 81/679/EØF og Europa-Parlamentets beslutning af 9.3.1982.
The work programme for a common information market foresees a Council Decision on ratification of the Council of Europe Convention, or a Directive based on Commission Recommendation 81/679/EEC and the Resolution of the European Parliament of 9 March 1982.
Det bliver en hovedopgave for Europa at finde et fælles svar på denne nye udfordring.
The major challenge for Europe is to find a common answer to this new challenge.
Forskelle i de grundlæggende samfundsmæssige værdier inden for informations- og kommunikationsområdet vil kunne hæmme det europæiske samfunds fremtidige udvikling på afgørende vis og vil kunne resultere i, at et EF-dækkende marked på flere områder ikke vil kunne fungere korrekt.
Divergence on basic social values with regard to information and communications could fundamentally impede the future development of European society. It could introduce substantial barriers in the future working of the Europewide market.
Den tredje hovedudfordring vil blive at hindre, at der i Fællesskabet opstår et informationsrigt centrum og informationsfattige ydre områder.
The third major challenge will be any trend towards the emergence of an informationrich centre and an information-poor periphery in the Community.
Opgørelser over telefontætheden og antallet af dataterminaler viser helt klart, at de mindre gunstigt stillede ydre områder i Fællesskabet har en lavere grad af udnyttelse af kommunikationsudstyr end de forholdsvis økonomisk velstående dele af Europa (fig. 17).
Indices based on both telephone penetration and use of data terminals clearly indicate a low degree of communications equipment in the less favoured peripheral regions of the Community relative to the economically rich parts of Europe (Figure 17).
En fundamental forudsætning for et EF-dækkende marked i 1992 er, at EF's mindre gunstigt stillede regioner fuldt ud integreres i det øvrige Europas økonomiske udvikling.
A fundamental precondition for a Communitywide market in 1992 is the full inte gration of the less favoured regions of the Community into the economic mainstream of Europe.
EF kan ikke tolerere, at den nuværende kløft fortsat består, hvis der skal udvikles et forenet Europa.
The Community cannot tolerate the perpetuation of the current gap if a united Europe is to develop.
Derfor er indsatsen for at fremme samhørigheden blevet et af hovedformålene i den nuværende EF-politik.
This has made the promotion of cohesion one of the main topics of current Community policy.
EF begynder at røre på sig: De nye tendenser i medlemsstaterne
Europe starts to move : the new trends in the Member States
En strategi for europæisk telekommunikation må primært tage sigte på udvikling af det europæiske marked.
A strategy for European telecommunications will have to be based primarily on developing the European market.
EF-markedet har et meget stort potentiel — som det nu gælder om at udnytte.
The potential of the EC's market is vast — providing it is realized.
Som forholdet er nu, er forbruget af telekommunikationsprodukter i Europa langt lavere end i USA og Japan.
At present, Europe does not consume telecommunications products to anything like the same extent as in the United States and Japan.
I begyndelsen af 80'erne lå indkøbene af teleudstyr i EF pr. indbygger på 32 USD, mod 80 USD i USA og 46 USD i Japan.
During the early 1980s, telecom munications equipment purchases per capita were USD 32 in the Community compared to USD 80 in the United States and USD 46 in Japan.
Men netop den omstændighed, at forbruget er så forholdsvis lavt, giver et fingerpeg om det store potentiel på det europæiske marked, som efter Spaniens og Portugals tiltrædelse nu omfatter 320 millioner indbyggere.
However, the very fact of this relatively low consumption points to the unrealized potential of the European market which, after enlargement to include Spain and Portugal, now comprises 320 million inhabitants.
Som tidligere anført ') anslås det, at de samlede offentlige og private investeringer i teleprodukter i Fællesskabet gennem de næste 20 år kan komme til at ligge på 500-1 000 mia ecu, dvs. mere end de samlede bruttoinvesteringer i Fællesskabet i et helt år.
As has been shown, ' it is estimated that total public and private investment in the Community in telecommunications over the next 20 years could be 500 000 to 1 000 000 million ECU — more than the total gross investment of the Community for a whole year.
Det er dette potentiel, Europa må udnytte.
It is this potential which Europe will have to tap.
Europa må finde sit eget svar på den løbende strukturomlægning.
Europe must find its own response to current structural change.
Siden begyndelsen af 80'erne (og med stigende hast henimod midten af årtiet) er denne overbevisning blevet mere almindelig hos Europas brugere, europæiske regeringer og i bestyrelserne for europæiske virksomheder.
Since the early 1980s and accelerating towards the middle of the decade, this general conviction started to become apparent with the European users, European governments and at board level in European companies.
Ændringerne i industriens økonomiske grundlag og nødvendigheden af at opnå stordriftsfordele har ført til en hektisk jagt på nye industripartnere og dermed et brud med den hidtidige praksis, hvor man søger at fremme landets egen favorit.
The change in the economic base of the industry and the need for economies of scale led to a frantic rush for new industrial alliances which started to break up the ' national champion ' model.
Mens man i den tidlige fase af denne proces ofte søgte kortfristede gevinster ved at slutte sig sammen med partnere i USA og Japan (i 1985/86 oversteg antallet af samarbejdsaftaler mellem europæisk/amerikanske partnere og europæisk/japanske partnere endnu antallet af samarbejdsaftaler mellem europæiske partnere indbyrdes i forholdet 3:1), har der i stigende grad fundet en omstruktureringsproces sted i retning af et tværeuropæisk samarbejde.
While during the early phase of this process the aim was often for short-term gains by linking up with US and Japanese partners — during 1985/86 European/US and European/Japanese agreements still outnumbered agreements between European companies by 3:1 — increasingly a European transnational restructuring pro cess has been developing.
De erfaringer med samarbejde om F & U, som en række europæiske virksomheder har indhøstet i forbindelse med ESPRIT-programmet2) og RACE-programmet, hvori over hundrede europæiske virksomheder samarbejdede i løbet af RACE-definitionsfasen i 1986 3), har skabt en ny vilje til at samarbejde inden for Europa.
The experience of cooperation between European companies in R & D within the ESPRIT2and RACE programmes — more than 100 European companies
Siemens købte det amerikanske GTE's europæiske operationer og udvidede derved sin europæiske base betragteligt.
Siemens took over US GTE's European operations and expanded substantially its Euro­pean base.
Den svenske virksomhed Ericsson styrkede sine alliancer med partnere i EF-landene og bidrog derved til at udvide telekommunikationssamarbejdet mellem EFTA-landene og Fællesskabet, dvs. ud over det traditionelle nære samarbejde, der består mellem teleadministrationerne i EFTA-landene og EF-landene inden for CEPT.
Ericsson of Sweden strengthened its alliances with Community countries, thus reinforcing the ties in telecommunications between the EFTA countries and the Com­munity — in addition to the traditional close links which exist between EC telecommu­nications administrations and the administrations of the EFTA in the framework of the CEPT, the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations.
Fusionen af den britiske virksomhed GEC's og Plesseys teledivisioner og forhandlinger mellem de italienske virksomheder Italtel og Teletra (som imidlertid senere blev stillet i bero) viser, at virksomhederne er fast besluttet på at styrke det industrielle underlag (tabel 14).
The merger between the telecommunications divisions of UK GEC and Plessey and the talks between Italian Italtel and Telettra — though later suspended — indicated the determination at board level to create a stronger industry base (Table 14).
TABEL 14 Nye alliancer: Europæisk industris nye stilling på verdensmarkedet for telekommunikation
TABLE 14
Bemærk: Salgstallene gælder firmastrukturerne som de var i juli 1988.
Note: The sales figures represent company structures as at July 1988.
Radiokommunikationsudstyr og kabler er medregnet.
Radiocommunications equipment and cable are included.
Salgstallene afhænger af den benyttede definition på telekommunikationsudstyr.
Sales figures depend on the definition of telecommunications equipment adopted.
Resultater fra andre områder end telekommunikationsudstyr er ikke medregnet; tallene i anden kolonne angiver telckommunikationsudstyrs salgsandel af firmaernes totale salg.
Turnover in areas other than telecommunications equipment is excluded from these figures; the second column of figures indicates what proportion of total company sales are accounted for by telecommunications equipment.
Europæiske virksomheder spiller en større rolle og står stærkere på verdensmarkedet for telekommunikation end på de fleste andre markeder.
European companies play an important role and enjoy a strong position in the world telecommunications market.
Fire er blandt de ti største producenter af teleudstyr målt i salg.
Four of them rank among the top ten manufacturers in terms of sales.
Alcatel, der blev dannet i 1987 ved CGE's overtagelse af ITT's televirksomhed, er nu verdens næststørste producent af teleudstyr, med Siemens som nummer tre.
Alcatel, formed in 1987 through the acquisition of ITT's telecommunications operations by CGE, is now the second largest telecommunications man­ ufacturer in the world, while Siemens is the third largest.
') Den største del af AT & T's omsætning består af indtægterne fra driften af fjern-tclekommunikationsnettct i USA.
1Most of AT & T turnover is in long-distance telecommunications services in the United States.
TABEL 14 (fortsat) Virksomhedernes andele af det europæiske marked for telekommunikationsudstyr (EF og EFTA), 1985
Company shares of the European telecommunications equipment market (Community and EFTA countries)
IBM GTE Italtel Andre virksomheder
Ericsson Philips IBM GTE Italtel Other companies
Den europæiske telesektor er præget af skarp konkurrence.
The European telecommunications sector is highly competitive.
De syv største europæiske virksomheder tegner sig tilsammen for over 80 % af teleudstyrssalget i Europa.
The top seven European firms together account for over 80% of sales of telecommunications equipment in Europe.
I takt med den voksende bevidsthed om den nye økonomiske og sociale dimension af telekommunikation og det gradvise brud med fortidens hjemmemarkedsorienterede praksis stod det efterhånden klart, at der var behov for en ny dimension i europæisk telekommunikationspolitik, idet nemlig denne politik måtte udformes på EF-plan for på denne måde at skabe et enkelt EF-dækkende marked.
With the growing consciousness of the new economic and social dimension of telecom munications and the progressive break-up of the national model of the past, there also developed a consciousness of the new dimension needed for European telecommuni cations : the need for policy formulation at Community level, in order to create a single Europewide market.
Medlemsstaterne gør fælles sag: Der udarbejdes en telekommunikationspolitik for EF
The Community joins forces : the drafting of a Community telecommunications policy
Mens Det Europæiske Fællesskab endnu var i sin vorden, blev der kun gjort små fremskridt med udformningen af en europæisk telekommunikationspolitik.
European telecommunications policy progressed only slowly during the early phases of the development of the European Community.
Kommissionen har lige siden begyndelsen af 70'erne opfordret til at liberalisere offentlige indkøb inden for denne sektor, idet dette er en vigtig forudsætning for sektorens fremtidige udvikling.
From the early 1970s onwards the Com mission had urged the opening of public procurement in the sector, as a major prerequisite for the future development of the sector.
Der kom ingen reaktion fra medlemsstaterne på daværende tidspunkt.
The Member States did not react at the time.
Telekommunikationen var en af de tre sektorer, der var undtaget fra direktivet af 1976 om liberalisering af offentlige indkøb ').
Telecommunications was one of the three sectors excluded from the application of the 1976 EC Directive on the opening of public procurement supply contracts.2
og derefter, at den konsensus, der var blevet skabt om informationsteknologiens og telekommunikationens store fremtidige betydning for Fællesskabet, blev omsat i aktiv politik gennem oprettelsen af en Task Force for Informationsteknologi og Telekommunikation i Kommissionens regi.
A first sign of the new consciousness of the technological revolution which was in the offing — the first steps in the merger of telecommunications, data processing and the audio­visual sector — was the reaction to the Commission's communication of 1979, 'European society faced with the challenge of new information technology: a Community response', ' one year after the publication of the famous Nora­Mine report on the emerg­ence of'telematics'.2But it was only from 1983 onwards, with the creation within the Commission of the Task Force on Information Technology and Telecommunications, that the consensus that had built up on the future importance of information technology and telecommunications for the Community was translated into an active policy ap­proach.
Siden 1983 er arbejdet med udformningen af en politik skredet hurtigt frem: a) I begyndelsen af 1984 blev grunden lagt til ESPRIT-programmet, det europæiske strategiske forsknings- og udviklingsprogram vedrørende informationsteknologi ').
(a) By early 1984 the foundations of the ESPRIT programme, the European Strategic Programme for Research and Development in Information Technology, were laid.3
Samtidig hermed blev de første politiske rammer fastlagt, og der blev oprettet en gruppe af højstående embedsmænd vedrørende telekommunikation (SOG-T), og denne begyndte at spille en nøglerolle (boks 22).
At the same time, a policy framework was established for the first time, and for telecommunications the Senior Officials Group on Telecommunications (SOG­T) was created and started to play a key role (Box 22).
Udformningen af den europæiske telekommunikationspolitik
The making of European telecommunications policy
De beslutningstagende institutioner ved udformningen af EF's telekommunika tionspolitik er EF-Kommissionen, Ministerrådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.
The main participants in the formulation of EC telecommunications policy are the EC Commission, the Council of Ministers, the European Parliament and the Economic and Social Committee.
Derudover spiller en række udvalg og organisationer en vigtig rolle i forbindelse med udformningen af politikken:
A number of committees and organizations also play an important role in policy formation :
— Gruppen af Højtstående Embedsmænd vedrørende Telekommunikation (SOG-T), som er sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne og teleadministrationerne, og som rådgiver Kommissionen om alle aspekter i forbindelse med telekommunikationspolitik.
(i) the Senior Officials Group on Telecommunications (SOG­T), attended by representatives of the Member States, advising the Commission on all aspects of telecommunications policies; the GAP ('Analysis and Forecasting Group') is an important subcommittee of the SOG­T;
— Den Rådgivende Gruppe af Højtstående Embedsmænd vedrørende Informationsmarkedet. mationsmarkedet.
(¡ii) the Senior Officials Advisory Group for the Information Market.
Der er oprettet en omfattende høringsordning med mere end 45 organisatio­ner, omfattende brugere, teleadministrationer, europæiske virksomheder inden for telekommunikation, databehandling og teletjenester samt faglige organisa­tioner på området2).
A wide-ranging system of consultation has been established in the frame­work of the discussions on the Green Paper with the participation of more than 45 organizations: users, telecommunications administrations; the European telecommunications, dataprocessing and services industries; and the trade unions in the field.2
Med hensyn til formelle kontakter med andre organisationer vedrørende telekommunikationsspørgsmål, herunder standardiseringsspørgsmål, er Kom­missionens vigtigste samtalepartnere Den Europæiske Konference af Post og Teleadministrationer (CEPT) og Den Europæiske Standardiseringsorganisation og den Europæiske Komité for Elektronisk Standardisering (CEN­Cenelec), som Kommissionen har indgået samarbejdsaftaler med ■1).
Regarding formal contacts with other organizations on telecommunications issues, particularly on standards, the most important interlocutors for the Commission are the CEPT, the European Conference of Postal and Tele­communications Administrations, and the CEN-Cenélec, the European Com­mittees for Standardization and for Electrotechnical Standardization, by vir­tue of the cooperation agreements concluded by the Commission with those two organizations.3
b) I maj 1984 fremlagde Kommissionen på grundlag af det arbejde, som SOG­T havde udført, sit forslag til aktionslinjer og forelagde dermed et konsekvent program for telekommunikation ').
(b) In May 1984, the Commission, on the basis of the work of SOG-T, submitted its proposed lines of action, setting out a consistent programme in telecommuni cations. '
c) I juli 1984 undertegnedes den første samarbejdsaftale mellem Kommissionen og CEPT (Den Europæiske Konference af Post­ og Teleadministrationer) (boks 23).
(c) By July 1984 the first cooperation agreement was signed between the Commission and the CEPT (Box 23).
En tilsvarende aftale blev snart efter undertegnet med CEN­Cenelec.
A similar agreement was signed soon after with the CEN-Cenelec.
Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT): Dennes organisation og samarbejde med Fællesskabet
The European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (CEPT) : mechanisms and cooperation with the Community
CEPT er Fællesskabets vigtigste partner ved udformningen af telekommunika­tionspolitikken.
The CEPT is the Community's major partner in the development of telecom­munications policy.
Medlemskabet står åbent for alle europæiske post­ og teleadministrationer.
It is open to all European postal and tele­communications administrations.
Organisationen omfatter på nuværende tids­punkt 26 lande i Europa, herunder alle medlemsstater i Det Europæiske Fællesskab og i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) samt Tyrkiet og Jugoslavien.
It now comprises 26 European countries: all the Member States of the European Community and of the European Free Trade Association (EFTA), together with Turkey, Yugoslavia and six small­er countries.
Den behandler spørgsmål vedrø­rende organisationens struktur og ledelse og er kompetent i alle post­ og telekommunikationsrelevante spørgsmål.
It deals with questions concerning the structure and management of the organization and is com­petent in all questions related to posts and telecommunications.
Plenarforsamlingen mødes med jævne mellemrum, normalt hvert andet år, til en ordinær samling.
The Plen­ary Assembly meets periodically, generally every two years, for an ordinary session.
Under plenarforsamlingerne udpeger konferencen den administration, som skal arrangere den følgende ordinære samling. Denne administration kaldes Den Forvaltende Administration.
In the course of plenary sessions, the Conference nominates the adminis­tration to organize the following ordinary session.
Den står som garant for, at organisationens arbejde løbende videreføres mellem samlingerne.
It guarantees the Conference's con­tinuing work in between sessions.
To forskellige kommissioner behandler post- og telekommunikationsspørgsmål.
Two different commissions deal with posts and telecommunications.
De har særligt ansvar for spørgsmål vedrørende tilrådighedsstillelse af tjenester, tekniske aspekter og takster.
They have special responsibility for questions concerning service provision, tech­nical aspects and tariffs.
— Komitéen vedrørende Transatlantisk Telekommunikation (CLTA).
The committees of the Telecommunications Commission are as follows: (i) Coordination Committee on Harmonization (CCH); (¡i) Commercial Action Committee (CAC); (¡ii) Coordination Committee for Satellite Telecommunications (CCTS); (iv) Liaison Committee for Transatlantic Telecommunications (CLTA).
I juli 1984 undertegnedes en hensigtserklæring, hvori rammerne for samarbejdet mellem Fællesskabet og CEPT fastlægges.
A Memorandum of Understanding establishing a framework for cooperation between the Community and CEPT was signed in July 1984.
I forlængelse af aftalen mellem CEPT og Kommissionen ') er CEPT's arbejdsprogrammer vedrørende standardisering siden 1 985 blevet udarbejdet i samråd med Kommissionen. CEPT har en lignende ordning med EFTA.
In line with the CEPT/Commission agreement,1working programmes of CEPT regarding standardization have been agreed since 1985 with the Commission.
På Kommissionens anmodning har CEPT besluttet at udarbejde et sæt beslægtede specifikationer, som eventuelt vil blive gjort bindende for organisationens medlemmer. Disse kaldes NET-standarder (Normes Européennes des Télécommunications).
The CEPT decided — at the request of the Commission — on the working out of a 'family' of specifications which could be made binding on its mem­bers.
Med sigte herpå er der udarbejdet en hensigtserklæring, hvori signatarlandene forpligter sig til at acceptere specifikationerne, der bl.a. skal anvendes i forbindelse med typegodkendelse af teleterminaler.
To reach this goal, a Memorandum of Understanding has been prepared to bind the sig­natory countries to compulsory acceptance of the specifications to be used, in particular for the type approval of telecommunications terminals.