natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I dette budget var der kalkuleret med en indtægtsstigning på 25,1 %, en udgiftsstigning på 19,8% og et underskud på 365,7 mia DR (9,7 % af BNP) mod 342 mia i 1983 (10,9% af BNP).
At the end of March 1984, a series of measures was adopted to assist declining industries (steel, shipbuilding and coalmining), some of the measures being budgetary.
I oktober anslog Kommissionens tjenestegrene det offentlige finansieringsbehov til 10% af BNP i 1984 mod 9,2% i 1983.
During the summer, implementation of the budget showed some fall-off in the trend of revenue, particularly revenue from indirect taxes and corporation tax.
De offentlige administrationers samlede nettofinansieringsbehov ventes at blive reduceret i 1984 i forhold til 1983, hovedsagelig som følge af en formindskelse af tilskuddene og kapitaloverførslerne, særlig inden for jern- og stålindustrien.
in the amount of subsidies and capital transfers, particularly to the steel industry.
Det er sandsynligt, at statens budget vil kunne udvise et acceptabelt nettofinansieringsbehov ved finansårets afslutning. Den nye regering, som blev dannet i juli, vedtog i sommerens løb budgetforslaget for 1985.
The central government budget could end the year in equilibrium.
Regeringen havde ikke planer om en forhøjelse af skatter eller socialsikringsbidrag for det kommende år, selv om indeksreguleringen af indkomskattetrinene forventes at medføre et pro venutab på ca. 1 mia LFR.
The government did not provide for any increase in taxes or in social security contributions for next year, though the indexation of income tax scales is expected to result in a loss of around LFR 1 000 million.
Statens indtægter og udgifter skønnes at stige med hhv. 7,7 % og 4 % i forhold til 1984, og budgettet ventes at udvise et nettooverskud på 3,4 mia. Udgiftsstigningen vedrører hovedsagelig beskæftigelsen, arbejdsmarkedet, sunhedsvæsenet og miljøet.
Government revenue and expenditure are expected to be up 7,7% and 4% respectively over 1984. and the budget could show a net surplus of LFR 3 400 million. The increase in expenditure is to be concentrated on employment and labour, public health and the environment.
Budgettet for 1984, hvori der var kalkuleret med et underskud på statens budget på 125,5 mia FF, dvs. 3% af det anslåede BNP, blev vedtaget af nationalforsamlingen i oktober 1983.
The 1984 budget was presented on 25 January.
I sommerens løb fremgik det af budgetsituationen, at udviklingen i indtægterne, særlig af de indirekte skatter og selskabsskatten, udviste en vigende tendens.
Current expenditure was planned to rise by about 11% and capital expenditure by 1,6%. equivalent to a 5.5% fall in real terms in the case of capital expenditure.
Regeringen vedtog budgetforslaget for 1985 den 12. september.
Total current revenue was planned to rise by 13.5%. with the share of taxation in GDP rising from 32,2% to 33.2%.
Skattetrykket (inkl. socialsikringsbidrag) ventes at ville falde fra 44,7% af BNP til 43,7% i 1985.
Overall, the exchequer borrowing requirement, which had already been reduced by 1.9% of GDP in 1983 as compared with 1982. was to be reduced further by 1.5% of GDP to stand at 10.8% of GDP in 1984.
Stigningen i statens udgifter skal begrænses til 5,9 %, hvilket er mindre end BNP-væksten i løbende priser, og budgetunderskuddet, som er anslået til 139,8 mia, forventes fastholdt på 3 % af BNP.
It was apparent in the middle of the year that the budget deficit objectives could be achieved without recourse to additional corrective measures.
Allerede i løbet af foråret kunne det konstateres, at budgetresultaterne for 1984 ville blive bedre end ventet, idet det samlede offentlige nettokasseunderskud antagelig vil andrage 10,5% af nettonationalindkomsten mod forventet 12,1 %.
It became apparent as early as the spring that the outturn on the 1984 budget would be better than had been anticipated in the budget itself: the net general government cash deficit is expected to amount to 10.5% of net national income instead of the 12,1% anticipated.
Forbedringen skyldes øgede indtægter, faldende udgifter til arbejdsløshed samt renteudviklingen.
The improvement is due to higher revenue, a fall in unemployment-related expenditure and interest rates.
Budgetforslaget for 1985 blev forelagt den 18. september.
The draft budget for 1985 was tabled on 18 September.
Der blev truffet beslutning om nedskæringer på 9,3 mia HFL, hvoraf socialsikringsydelserne tegnede sig for 2,5 mia. Den offentlige gælds procentuelle andel af nettonationalindkomsten, som formindskedes med 1,5% i 1984, skønnes at blive reduceret yderligere med 1,8% i 1985, hvorefter den vil andrage 52,6%.
Budget cuts of HFL 9 300 million were decided on, including savings of HFL 2 500 million on social security benefits. The burden of taxes and parafiscal charges as a proportion of net national income, which is set to fall by 1.5% in 1984, is expected to be further reduced by 1.8% in 1985 to stand at 52.6%.
De byrder, der påhviler virksomhederne, for ventes at blive reduceret, særlig ved en formindskelse af arbejds givernes andel af socialsikringsbidragene.
The burden of taxes on firms is to be reduced, notably by cutting the employers' share in social security contributions.
For den offentlige sektor som helhed skulle kasseunderskuddet andrage 9,7 % af nettonationalindkomsten i 1985.
Overall, the general government cash deficit could amount to 9,7% of net national income in 1985.
Budgettet for finansåret 1984 blev forelagt den 25. januar.
In the first half of 1984, several measures implemented had the effect of reducing the trend deficit: the partial establishment of a single exchequer, the limits imposed on the indexation of wages and the economy measures introduced in pension schemes.
De løbende udgifter skulle stige med ca. 11 % og investeringsudgifterne med 1,6%, hvilket for sidstnævntes vedkommende svarer til en formindskelse på 5,5 % i faste priser.
At the same time, the fall in interest rates allowed the estimate of interest payments to be revised down wards.
De løbende indtægter ventes at stige i alt 13,5 %, idet der er kalkuleret med en stigning i skatterne fra 32,2 % til 33,2 % af BNP.
In September the Minister for the Treasury estimated the Treasury cash deficit at LIT 95 800 000 million for 1984.
I alt ventes statens finansieringsbehov, som allerede var blevet formindsket med 1,9% af BNP i 1983 i forhold til 1982, at blive reduceret yderligere med 1,5% af BNP, hvorefter det vil udgøre 10,8% af BNP i 1984.
The government adopted on 28 September the draft 1985 budget which provides for a growth in receipts of 11,6% and expenditure of 9% with respect to the 1984 budget.
Henimod midten af året kunne det konstateres, at målsætningen for budgetunderskuddet kunne virkeliggøres uden iværksættelse af supplerende indgreb.
The Treasury cash deficit is estimated at LIT 96 300 000 million.
Budgettet for 1984-85 blev forelagt for Parlamentet den 13. marts 1984.
The 1984/85 budget was presented to parliament on 13 March 1984.
Der blev foreslået væsentlige skatte- og afgiftsmæssige ændringer, særlig for så vidt angår beskatning af opsparingen, virksomhedsskatter og skatter på husholdningernes ind komster og udgifter.
Substantial reforms were proposed on the taxation of savings, company taxation and taxes on the income and expenditure of households.
Foranstaltningerne skal gennemføres over flere år; de vil ikke få nogen virkning i finansåret 1984-85, hvorimod de skulle føre til en nedsættelse af beskatningen i 1985-86.
These measures will be implemented over several years; their impact on the financial year 1984/85 is estimated to be neutral, but they imply a reduction in taxation in 1985/86.
De offentlige udgifter påregnes at forblive uændrede i faste priser.
Public expenditure is to remain constant in real terms.
Den offentlige sektors finansieringsbehov skulle således andrage 7,2 mia UKL i finansåret 1984-85 mod 10 mia i 1983-84.
The public sector borrowing requirement could thus amount to UKL 7 200 million for the financial year as against UKL 10 000 million in 1983/84.
Underskuddet skal nedbringes ved hjælp af en øget kontrol med udgifterne samt ved en forøgelse af salget af offent lige aktiver.
The reduction in the deficit is to be achieved through tighter control of spending and increased sales of public sector assets.
Den finansielle strategi på mellemlang sigt, som blev fastlagt ved samme lejlighed indtil 1988-89, tager sigte på en gradvis reduktion af målintervallerne for de monetære aggregater.
The mediumterm financial strategy, drawn up at the same time for the period up to 1988/89. anticipated a steady reduction in the target ranges for the monetary aggregates.
De offentlige udgifter skal forblive uændrede i faste priser. Den offentlige sektors finansieringsbehov skal fastholdes på 7 mia UKL indtil 1988-89, således at det bliver reduceret gradvis i forhold til BNP (1,75 % af BNP i 1988-89).
Public expenditure is projected to remain constant in real terms, while the public sector borrowing requirement is projected to remain at UKL 7 000 million until 1988/89, thus declining gradually as a proportion of GDP (1%% of GDP in 1988/89).
Finansloven for 1984 blev definitivt godkendt af Parlamentet den 23. december 1983. Statens kasseunderskud blev anslået til 109 700 mia LIT under hensyntagen til de foranstaltninger, som Parlamentet havde vedtaget.
The general government net borrowing requirement is expected to be lower in 1984 than in 1983, mainly as a result of a decrease
Der har på EF-plan været en voksende forståelse for, at pengepolitikken først og fremmest bor tage sigte på at sikre intern og ekstern valutarisk stabilitet, og denne holdning har afspejlet sig i en ny afdæmpning af stigningen i pengemængden i de medlemslande, hvor inflationen stadig er et problem.
The implementation of a developing consensus at Community level that the primary task of monetary policy is to ensure the domestic and external stability of currencies has been reflected in a resumed deceleration of money supply in those member countries in which inflation remains a problem.
Der har alligevel været en sådan udvikling i likviditeten, at der har været råderum for et økonomisk opsving.
Liquidity has nevertheless developed in such a way as to leave room for the recovery.
På baggrund af de eksterne bindinger og behovet for monetær stabilitet, var det ikke muligt at tilvejebringe en generel sænkning af de reale rentesatser.
Given the external constraints and the need for monetary stabilization, a general reduction of real interest rates was not possible.
De europæiske rentesatser har imidlertid ikke fulgt stigningen i US-rentesatserne, hvorved der er opnået en vis afkobling om end på bekostning af et fald i ECU'ens værdi.
However, the upward movement of US interest rates has not been followed and a certain decoupling of European rates has been achieved albeit at the expense of a depreciation of lhe ECU.
Strukturen i modposterne til pengemængdestigningen er forbedret med reduktioner i den indenlandske kreditudvidelse og i den offentlige sektors kreditefterspørgsel i de situationer, hvor dette var hensigtsmæssigt.
The structure of the counterparts of monetary growth has improved, with reductions in domestic credit expansion and in public sector credit demands in some cases where this was appropriate.
Den monetære politik har givet mulighed for, at EMS-samarbejdet har gennemløbet en periode med stabilitet, og efter de belgiske foranstaltninger i marts 1984 har sammenholdet i systemet været særlig tæt.
Monetary policies have enabled the EMS to enjoy a remarkable period of stability and after the Belgian measures of March 1984 the cohesion of the system has been particularly close.
Det er imidlertid ikke klart, hvor længe »afkoblingen« kan fortsætte.
It is by no means clear how long 'decoupling' can continue.
Det begyndende opsving i Fællesskabet giver ikke anledning til at gennemføre fundamentale ændringer i pengepolitikken.
The developing recovery in the Community does not call for any fundamental change in the stance of monetary policy.
I de seneste år er der på EF-plan opnået enighed om penge politikkens rolle, som måske er mere klar nu end på noget tidligere tidspunkt siden 1970.
In recent years a consensus has emerged at Community level on the role of monetary policy which is perhaps more clearcut than that achieved at any earlier time since 1970.
Det antages nu generelt, at pengepolitikken først og fremmest skal tage sigte på at sikre intern og ekstern stabilitet for EF-valutaerne.
It is now generally agreed that the task of monetary policy is essentially to work towards the domestic and the external stability of Community currencies.
Det forhold at pengepolitikken skal løse denne opgave, harmonerer med en højere realvækst og en højere beskæftigelse og er i alt fald en nødvendig, om end ikke tilstrækkelig, betingelse for at realisere dette.
The assignment of this task to monetary policy is consistent with better rates of real growth and higher employment and is indeed a necessary, although not a sufficient, condition for any such achieve ment.
Opfyldelsen af disse målsætninger vil imidlertid i høj grad afhænge af andre elementer i den økonomiske politik, herunder særlig af en hensigtsmæssig statsfinansiel politik og en tilfredsstillende udvikling i den funktionelle indkomstfordeling.
The attainment of those objectives will however lar gely depend on other elements in the policy mix, and in particular on appropriate public finance policies and satisfactory developments in the functional distribution of in comes.
den samlede kreditgivning, nu ved at blive suppleret med foranstaltninger, der specifikt tager sigte på at begrænse væksten i pengemængden i bred forstand.
the flow of total credit is now supplemented by action specifically intended to restrain the growth of broadly-defined money.
Helt uafhængig af denne tradition er der generel enighed om, at banklån givningen til valutaindlændinge (indenlandsk kreditudvidelse) også må tages i betragtning, når der opstår underskud på betalingsbalancens løbende poster : Når den indenlandske kreditudvidelse er større end pengeudvidelsen — eller, for at være helt nøjagtig, større end stigningen i banksystemets indenlandske ressourcer — repræsenterer forskellen finansiering af betalingsbalancen via banksystemet og kan være en advarsel om, at underskuddet er ved at blive uholdbart.
Quite independently of that tradition, there is general agreement that when a current account balance of payments deficit occurs, the flow of bank lending to residents (domestic credit expansion, DCE) must also be taken into consideration: when DCE is greater than monetary expansion — or, strictly speaking, greater than the rise in the domestic resources of the banking system — the difference represents financing of the balance of payments through the banking system and may give warning that the deficit is becoming unsustainable.
Mange af de mindre medlemsstater offentliggør ikke kvantitative mål, idet de finder, at deres forpligtelser inden for EMS-samarbejdet vil give tilstrækkelige signaler for den kurs, deres pengepolitik bør følge : Enhver indenlandsk uligevægt vil nemlig på baggrund af disse økonomiers åbenhed i almindelighed meget hurtigt blive afspejlet i et pres på deres valutakurs, men en analyse af de monetære størrelser vil dog altid være nyttig og faktisk nødvendig, også i disse tilfælde.
Many of the smaller member countries do not publish quantitative targets and regard their commitment to the EMS as providinga sufficient guide line for the conduct of their monetary policy: as a matter of fact, in view of the openness of these economies, any dom estic disequilibria will in general be reflected very quickly in pressures on their exchange rates, although the analysis of monetary and credit aggregates remains useful and, indeed, necessary, even in these cases.
I en situation med vedvarende inflationspres i Fællesskabet, om end på et lavere niveau, resulterede den førte pengepoli, tik i en yderligere reduktion af vækstraten i pengemængden i bred forstand i Fællesskabet i 1983.
With inflationary pressures persisting in the Community, although at a reduced level, application of the consensus resulted in a further reduction in the rate of growth of the broadly defined money stock in the Community in 1983.
Den jævne afdæmpning af pengemængdevæksten, der satte ind i 1979, men som ikke så ud til at kunne holde i 1981, fortsatte således på EF-plan og i mange medlemsstater.
Thus the steady deceleration of the monetary expansion which started in 1979, but which appeared to hesitate in 1981, was resumed at Community level and in many member countries.
De data, der forelå i midten af 1984, tyder på, at vækstraten i pengemængden vil falde i den nærmeste fremtid (jf. tabel 7.1).
All the information available by the middle of 1984 suggests that the monetary growth rate will fall in the foreseeable future (see Table '7.1).
Denne udvikling må generelt opfattes som en succes for de pengepolitiske myndigheder i deres forsøg på at opfylde de kvantitative mål, som de selv havde opstillet, og som i nogle tilfælde indebar en gradvis sænkning af disse målvariable (jf. tabel 7.2 og diagram 7.1).
In general, this develop ment represented reasonable success on the part of monetary authorities in meeting the quantitative targets which they set themselves including, in some cases, a progressive lower ing of those targets (see Table 7.2 and Graph 7.1).
De tyske forbundsmyndigheder sluttede 1983-målperioden i toppen af deres målinterval, mens den faktiske udvikling i Frankrig, der ikke opfyldte målsætningen, ikke desto mindre udviste en afdæmpning i pengemængdestigningen i forhold til 1982.
The German Federal authorities ended the 1983 target per iod at the top of their range, while in France an outcome somewhat above the target nevertheless represented a deceleration in comparison with 1982.
Myndighederne i Det forenede Kongerige var i stand til at holde en af de målvariable inden for målinterval let, men måtte affinde sig med en hurtigere vækst end ønsket i de to andre.
The United Kingdom authorities kept one of their target variables within its range, but had to accept a rather more rapid growth in the two others than they wished.
I Italien blev målet for den samlede kredit overskredet med 2 points, men det lykkedes alligevel myndighederne at dæmpe væksten i M2 gennem salg af statspapirer.
In Italy the target for total credit was exceeded by two points, but the authorities nevertheless made progress in their policy of dampening the growth of M2, through a determined programme of government bond sales.
De pengepolitiske mål, der er opstillet for 1984, repræ-
Monetary targets adopted for 1984 represent a con tinuation of the policy of gradual reductions of monetary growth in most of the countries in which the inflation rate is still regarded as unsatisfactory, for example in France.
Spredningsmål4) (a) Inden for EF i forhold til gennemsnit i forhold til laveste tal
(a) within EC in relation to mean in relation to lowest
(b) inden for EMS i forhold til gennemsnit i forhold til laveste tal
(b) within EMS in relation to mean in relation to lowest
2) B: Indtil 1969: monetære fordringer på de vigtigste monetære institutioner.
B: up io 1969: monetary claims on the main monetary institutions.
IRL: Ændret opgørelsesmetode fra 1971 og 1983.
1RL: revised series as from 1971 and as from 1983.
I: Indtil 1975 og siden 1982: M2; NL: 1976. 1977. 1978: Brud i
I: up to 1975: M2: NL: 1976.
For yderligere detaljer, se teknisk bilag.
For further details see technical annex.
Sammenkædningerne er foretaget på grundlag stigningstakterne.
Linkages are on ihc basis of growth rates.
Japan: 1960­1974 M2 + indskudsbeviser; 1974­84: M3 + indskudsbeviser. )
Japan: 1960-74 M2 + certificates of deposit; 1974-84: M3 + certificates of deposit.
Delmål og faktisk udvikling i Tyskland, Frankrig, Italien og Det forenede Kongerige i9s:
4Weighted arithmetic averages of absolute differences from reference points, weights as described in Note 3.
Fatisk udvikling
Objective
') Før 1984; M2.
Prior to 1984: M2.
2) Ændring mellem 3­måncdcrs gennemsnit omkring december. ')
Change between 3-month averages centred on December.
På årsbasis for perioden mellem februar i det pågældende år til april i det følgende år.
At an annual rale for the period from February of the current year io April of lhe following year.
Der var ligeledes fastsat mål for MI og den private sektors likviditet i 1982 og I9S3.
Targets were also fixed for Ml and privale sector liquidity in 1982 and 1983.
Anm.: MZ: centralbankes pengemængde; M2R: va lutai nd lænd inges beholdninger af M2; TDCE: samlet indenlandsk kreditudvidelse: LM3: sterling M3; MO: pengebasen i bred forstand.
Note: MZ: central bank money; M2R: residents' holding of M2; TDCE: total credit expansion of domestic origin; LM3: sterling M 3; MO: wide monetary base.
DIAGRAM 7.1 : Pengepolitiske målsætninger og faktiske resultater, 1982­1984
GRAPH 7.1 : Monetary targets and outturns, 1982-84
) Indenlandske ¡kke­finansielle sektorers gæld. USA opstiller også mål for Ml og M3.
' Debt of domestic nonfinancial sector.
Pengepolitik og Det europæiske monetære System vækst. Den måler margenen for realvækst eller for en forbedring af profitandelen i den samlede indkomst eller for en eller anden kombination af disse to.
Monetary policy and the European Monetary System
Omfanget af den konvergens, der spores i de grundlægggende vurderinger af pengepolitikken, illustreres af det nye mål i Frankrig, som ligger meget tæt på den tyske målsætning.
The extent of the convergence of basic conceptions about monetary policy is shown by the new target in France which is very close to that of Germany.
I Italien er målet for 1984 udtryk for et nyt forsøg på at reducere væksten i den samlede kredit.
In Italy the 1984 target represents a renewed attempt to reduce the growth of total credit.
De medlemsstater, der har gjort betydelige fremskridt i infla tionsbekæmpelsen, fortsætter i det væsentlige bestræbelserne på at opnå en moderat pengemængdeudvidelse: Målene i Tyskland er gradvis blevet sænket siden 1980, og nedsættelsen af den øvre grænse i målintervallet for 1984 kan måske, i en situation med uændret politik, bedst fortolkes som en reaktion på den kendsgerning, at pengevæksten i lang tid lå tæt på den øvre grænse i det foregående målinterval ').
On the other hand, member countries which have made substantial progress in eliminating inflation are essentially continuing with the policy of moderate monetary ex pansion: the targets adopted in Germany have been gradually lowered since 1980 and the reduction of the upper limit of the range for 1984 is perhaps best interpreted as a reaction, in the context of an unchanged policy, to the fact that monetary expansion was for so long close to the upper limit of the previous range.'
Tyskland og Belgien) har haft en moderat pengemængdevækst, og at nogle lande gradvis er ved at komme på linje med dem (bl.a.
Quantitative monetary policy has thus been helping the Community to converge on a low rate of inflation and has contributed to the stability of the EMS (see section 7.4 below).
Det forenede Kongerige og Frankrig).
Table 7.1 shows some countries (notably Germany and Belgium) with a consist ently moderate rate of monetary growth and some countries moving gradually to join them (notably the United Kingdom and France).
Der er også sket en betydelig afdæmpning af pengemængdevæksten i Italien, men justeringsprocessen i dette land er helt klart ikke nær sin afslutning.
A substantial deceleration has also been achieved in Italy, but the adjustment process in that country clearly has some way to go.
Som det andet yderpunkt kan nævnes Grækenland, hvor det forekommer usandsynligt, at pengemængdevæksten vil blive bragt ned under 20 %.
At the other extreme, Greek policy seems unlikely to permit a reduction of monetary growth below 20%.
Der var særlige problemer med at tolke de monetære data i Nederlandene og Danmark sidste år.
There were special problems in interpreting the monetary data in the Netherlands and in Denmark last year.