natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nye energiformer for Fællesskabet Energibesparelser og økonomisk vækst Investering i energibesparelser Europæiske demonstrationsprojekter på energiområdet EF-initiativer til forøgelse af den nukleare sikkerhed JET-projektet og kernefusion
New energy sources for the Community * Economic growth and energy conservation Investing to save energy European energy demonstration projects Community action in nuclear safety The JET project and nuclear fusion
Den fælles transportpolitik Et bedre europæisk transportnet Fællesskabet og turismen
The common transport policy * A better transport network for Europe Tourism and the Community
Europas industri-strategi EF's fornyelse: Et nyt fællesskab for industri og beskæftigelse Bilindustriens fremtidsperspektiver Fællesskabets tekstilindustri Den europæiske stålpolitik Europa og de nye informationsteknologier Euronet DIANE: Et fælles marked for data Mikro-elektronik og beskæftigelse i Europa I morgen — bio-samfundet Råvare-udfordringen Det europæiske Fællesskab og de små og mellemstore virksomheder Fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen Europæiske patenter og varemærker
An industrial strategy for Europe Relaunching Europe: a new Community for industry and employment The future of the car industry The European Community textile industry The European steel policy Europe and the new information technology * Euronet DIANE: towards a common information market Micro electronics and employment Tomorrow's bio-society The raw materials challenge * The European Community and small- and medium-sized industry * The removal of technical barriers to trade Towards the European patent and trade mark
Den europæiske Konkurrencepolitik Fællesskabet og statsstøtte til virksomhederne
European competition policy The European Community and State aids to industry
Det femte program for den økonomiske politik 1981-1985 Det europæiske monetære System Lån fra Det europæiske Fællesskab Harmoniseringen af skatter og afgifter i Fællesskabet
European Community borrowing and lending Tax harmonization in the Community
Forskning — Uddannelse
Research — Education
JET-projektet og kernefusion I morgen — bio-samfundet Det europæiske Fællesskab og uddannelsen Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationsbeviser
The JET project and nuclear fusion Tomorrow's bio-society The European Community and education* Mutual recognition of diplomas and professional qualifications *
Fællesskabets socialpolitik Den europæiske Socialfond Lige chancer for kvinder og mænd på arbejdsmarkedet De unge og EF Det europæiske Fællesskab og de erhvervshæmmede Det europæiske Fællesskab og gæstearbejderne Europas kamp mod fattigdom Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationsbeviser Arbejdernes rettigheder overfor virksomhederne Forbedring af arbejdsvilkårene og nedsættelse af arbejdstiden i EF Mikro-elektronik og beskæftigelse i Europa
The social policy of the European Community The European Social Fund Equal opportunity for working women * Young people in the European Community The European Community and the handicapped The European Community and migrant workers Europe against poverty Mutual recognition of diplomas and professional qualifications * Workers' rights in industry The management and reduction of working time in the Community Micro-electronics and employment
Egnsudviklingen og EF Lån fra Det europæiske Fællesskab EF's Middelhavspolitik
Regional development and the European Community European Community borrowing and lending The Community and the countries and regions of the Mediterranean
Miljø — Forbrugere
Environment — Consumer affairs
Et nvt nyt fnrhriipemropram forbrugerprogram
This issue is out of stock.
Det europæiske Fællesskab og omverdenen Mod en ny udvidelse af Det europæiske Fællesskab Fællesskabet støtter udviklingslandene: Lomé-konventionen De generelle præferencer til fordel for Den tredje Verden Råvare-udfordringen Fællesskabet og nord-syd-dialogen Fællesskabet og sulten i verden EF's Middelhavspolitik
The European Community in the world The enlargement of the European Community Community aid to the Third World: the Lomé Convention Generalized preferences for the Third World The raw materials challenge* The Community and the North-South Dialogue The European Community and world hunger The Community and the countries and regions of the Mediterranean
Energibesparelser og alternative energiformer: EF og demonstrationsprojekter projekter
Community demonstration programmes in energy saving and alternative energy sources
Kriser og konflikter i Mellemøsten, svingninger i oliepriserne og i kursen på dollar, som tjener som betalingsmiddel, er faktorer, som gør Det europæiske Fællesskab sårbart på energiområdet.
Periodic crises and conflicts in the Middle East and fluctuations in the price of oil, or the world oil currency, the dollar, demonstrate the energy-vulnerability of the European Community.
Olien dækker - på trods af bestræbelserne siden 1973 for at sprede forsyningerne - stadig omkring halvdelen af det europæiske energiforbrug, og »De Ti« er fortsat verdens største olieimportør.
Despite succesful efforts since 1973 to diversify energy sources, oil still accounts for half of the total energy consumption of the Ten. The European Community remains the largest oil importer in the world.
Redningen ligger ligesom på en række andre områder i at gennemføre en egentlig fælleseuropæisk strategi])· Som et led heri har Fællesskabets medlemslande fastsat en række fælles mål vedrørende energibesparelser og anvendelsen af alternative energiformer som atomkraft, kul og gas og de varige energikilder.
The way forward in this as in other areas is through a joint Community strategy.1For this reason, the countries of the European Community have established common objectives in energy saving and the development of alternative supplies, such as nuclear power, coal, natural gas and various forms of renewable energy.
Et af Fællesskabets vigtigste midler i denne forbindelse er den støtte, som det siden 1978 har ydet til demonstrationsprojekter vedrørende energibesparelser og visse alternative energiformer: solenergi jordvarme og omdannelse af kul til gas eller flydende form2).
Since 1978 Community activity has been concentrated on support for demonstration projects in energy saving and new sources of energy. Support has been given to experiments in solar and geothermal energy and the liquefaction and gasification of coal.2
Man skønner, at energibesparelser, jordvarme, solenergi og andre varige energikilder omkring år 2 000 vil kunne dække i hvert tilfælde 20 pet. af Europas potentielle energibehov.
It has been estimated that energy saving schemes and geothermal, solar and other types of renewable energy could account for at least 20% of likely European energy needs by the year 2000.
Fællesskabet stræber efter at øge tempoet i overgangen til andre energiformer end olie.
The Community intends to speed up this development of alternatives to imported oil.
Ved at støtte demonstrationsprojekterne bidrager Det europæiske Fællesskab til at belyse den industrielle gennemførlighed og den forretningsmæssige rentabilitet for et stort antal projekter, der er nået til en fase midt imellem forsknings- og udviklingsfasen og normal markedsføring. Denne demonstrations- eller afprøvningsfase adskiller sig fra forsknings-
Through support for demonstration projects, it can help to prove the commercial and industrial viability of many schemes which fall in the grey area between research and development and straightforward commercial improvements. Such schemes
') Se Europa-noler nr. 8/82: »Den europæiske energi-strategi«.
See European File, No 8/82: 'The European Community's energy strategy'.
2) Se Europa-noter nr. 15/80: »Europæiske demonstrationsprojekter pä energiområdet«.
See European File, No 15/80: 'European energy demonstration projects'.
og forsøgsstadierne ved. at projekterne gennemføres i industriel målestok med det formål at påvise den økonomiske bæreevne, og fra den normale investeringsfase ved, at den teknologiske og finansielle risiko endnu er for stor til, at initiativtagerne kan bære den alene.
go beyond R & D pure and simple because of their large-scale application in industry and their ultimate aim to be economically self-supporting. But they also involve technical and financial risks too great for business to bear alone.
I sådanne tilfælde kan det offentliges støtte være afgørende.
Public aid can bridge this gap with farreaching benefits.
I øvrigt kommer denne offentlige støtte jo ikke kun de involverede virksomheder til gode men også lokale kredse, som gerne vil have de pågældende anlæg, eller endog privatpersoner, som på denne måde kan få topisolerede eller specielt opvarmede boliger.
Businesses need not be the only ones to take advantage. Support can also be given to local government projects or even private individuals who wish to improve the insulation of their homes.
Endelig får naturligvis også fagets udovere og forbrugerne før eller senere glæde af de nyskabesier, som på denne måde slår igennem.
Benefits will also flow in the form of new jobs and lower charges and prices for consumers.
Europa­Kommissionen indkalder fra tid til anden gennem »De Europæiske Fællesskabers Tidende« forslag til projekter, som kan være af interesse.
To identify worthwhile projects, the European Commission publishes regular invitations to tender for grant aid in its Official Journal'.
I løbet af demonstrationspro­grammets første tre år har Kommissionen indkaldt forslag 11 gange, og der er indkommet næsten 1 500 forslag.
In the first three years of the Community programme, the Commission opened 11 tenders and received a total of 1 500 applications, of which 300 were selected for grant aid.
Godt 300 projekter heraf er blevet udvalgt og har modtaget en finansiel støtte, som normalt ikke overstiger 40 procent af de samlede udgifter, og som skal tilbagebetales helt eller delvis, såfremt projektet indfrier forventningerne.
Community aid generally covers a maximum of 40% of the investment. Part of this must be refunded if the project proves commercially succesful.
Projekterne udsælges af Kommissionen med støtte af rådgivende specialistkomiteer, og udvælgelses­kriterierne for projekterne er bl. a. deres element af nyskabelse, teknisk kvalitet, produkti­ons­ og salgsmæssige perspektiver og den med projektet forbundne risiko etc.
Projects are selected with the help of expert committees taking account of the degree of innovation, technical quality and risk involved and the prospects for commercial success.
I perioden 1978­1982 ydede Det europæiske Fællesskab i alt 219 mio ECU ') til sådanne projekter. Heraf ydedes 89 mio ECU til 202 projekter vedrørende energibesparelser og 1 30 mio ECU til 153 projekter vedrørende alternative energiformer (23 mio til 84 solener­giprojekter, 32 mio til 56 jordvarmeprojekter, 75 mio til 13 projekter vedrørende forgas­ning eller flydendegørelse af kul).
From 1978 to 1982 grants totalling 219 million ECU were awarded.1These were shared out as follows: 89 million ECU for 202 energy saving projects; 23 million ECU for 84 solar energy projects; 32 million ECU for 56 geothermal projects; and 75 million ECU for 13 projects for the liquefaction and gasification of coal.
De samlede omkostninger ved disse projekter androg 950 mio ECU, og støtten har altså fremkaldt investeringer på mere end 300 mio ECU i gennemsnit pr. år.
The total investment in these schemes was 950 million ECU. The annual average for Community-stimulated investment in new projects has therefore topped 300 million ECU.
Hvorfor en fælles indsats ?
Why take action at Community level?
□ Fællesskabets bidrag til at fremme denne demonstrations­ eller afprøvningsfase spiller også en rolle for medlemslandenes aktiviteter på området.
Π Community involvement in demonstration programmes helps to stimulate national action.
Da den europæiske demon­strationsvirsomhed startede i 1978, støttede kun to medlemslande demonstrationspro­jekter.
When the European programme began in 1978 only two member countries had national legislation to aid demonstration work.
Efter at Italien i maj 1982 har vedtaget en lov om støtte til demonstrationspro­jekter, yder samtlige lande støtte til projekter, hvis betydning for energistrategien dog er særligt understreget i Frankrig, Tyskland og Danmark.
A law passed in Italy in 1982 com­pleted a full house of Member States undertaking action of this kind.
Medlemsstaternes støtte var med udgangen af 1981 nået op på 815 mio ECU, hvoraf mere end halvdelen var ydet til forgasning og flyndendegørelse af kul, og resten først og fremmest til energi­besparelser men også til projekter vedrørende de andre alternative energiformer.
In France, the Federal Republic of Germany and Denmark, in particular, demonstration projects have a central role in national energy strategy. Aid paid out by all the Member States reached 815 million ECU by the end of 1981.
') I ECU (Europæisk valutaenhed) = ca. 8,13 kr. pr. 7. december 1982.
I ECU (European Currency Unit) = about f 0.59, Ir. £ 0.69 or US $ 0.96 (at exchange rales current on 7 December 1982).
□ Udover at fremmme udviklingen har Fællesskabets indsats den virkning, at medlems­landene kan undgå overlapning og koncentrere anstrengelserne om de mest lovende projekter, og man undgår også konkurrenceforvridninger i en situation, hvor alle europæiske lande står over for de samme problemer.
□ Community action can help to avoid duplication or dispersal of effort and distortions of competition in an area where the member countries face identical problems.
Endvidere kan Fællesskabet støtte de enkelte medlemslandes bestræbelser og derved lette budgetsmerterne og skabe sammenhæng medlemslandene imellem.
It can help to make the different national energy policies more coherent and bolster their efforts at a time of national budgetary constraints.
Man er allerede nået dertil, at støtte fra Fællesskabet er afgørende for gennemførelse af visse større projekter i medlemslandene.
Community aid can often be a decisive factor in the approval of national projects.
□ EF's bestræbelser for at accellerere demonstrationsfasen ligger i logisk fortsættelse af Fællesskabets indsats vedrørende forskning og udvikling, og de øger mulighederne for at udnytte medlemslandenes forskningsresultater.
□ European demonstration programmes are often a logical extension of Community action in the research and development field. In many cases they also build on the results of national research.
□ Fællesskabets støtteprojekter udvælges blandt konkurrerende projekter fra alle med­lemslandene, og Fællesskabet insisterer på, at resultaterne skal stilles til rådighed for alle gennem publikationer og konferencer.
□ Community programmes help to disseminate technical advances to the whole conti­nent.
Derved bidrager Fællesskabet til at forbedre den industrielle teknologi inden for et helt kontinent.
They force comparisons between innovations in different parts of the Community and encourage the distribution of findings through publications and conferences.
Dette medfører ikke blot en begrænsning af forbruget af importeret energi, men også en nedsættelse af industriens omkostningsniveau til gavn for forbrugerne, konkurrencenceevnen og beskæftigelsen.
The result should be not only a reduction in the Community's dependence on imported oil, but also a cutting of manufacturing costs, which will benefit consumers, improve competitivity and preserve jobs.
De første resultater
Initial results
Europa­Kommissionens tjenestegrene har netop foretaget en første vurdering af de projekter, der allerede er afsluttet eller som er nær ved at være det.
With the help of independent experts, European Commission officials have recently carried out a study of demonstration projects which have been or soon will be completed.
Den er gennemført i samarbejde med en række uafhængige eksperter og viser stort set positive resultater.
Their findings were, for the most part, encouraging.
Ü Energibesparelser: De Ti's Europa skulle årligt kunne gennemføre energibesparelser svarende til 130­150 mio toe (tons olie­ækvivalenter) omkring 1990.
D Energy saving projects: by 1990 these could be saving the Ten between 130 and 150 million toe (tonnes oil equivalent) every year.
Det vil til den tid udgøre mellem 12 og 14 procent af energiforbruget og næsten en tredjedel af oliefor­bruget.
This represents between 12% and 14% of current energy consumption and nearly one third of current oil consumption.
Selv om investeringskrav og rentabilitet er forskellige fra tilfælde til tilfælde, vil alle samfundsområder blive berørt af bestræbelserne for at spare energi.
Savings are possible in all sectors of the economy although the level of investment and return varies from one sector to another.
• Bygninger: Boliger, kontorer og andre bygninger inden for De Ti brugte i 1980 til opvarmning, ventilation, lys og varmt vand 252 toe eller 35 pet. af det samlede energiforbrug.
• Buildings: heating, ventilation, lighting and hot water for homes, offices and other buildings swallowed up 252 million toe in 1980, 35% of total energy consumption.
De passive, der ofte kombineres med solenergianlæg aller varmepumper, afprøves med EF­støtte i 157 demonstrationsprojekter vedrørende opførelse eller modernisering af boliger i syv bebyggelser i fem medlemslande.
'Passive' projects, often combined with solar energy or heat pumps, are being tried out with Community help in 157 new or renovated homes in seven cities in five member countries. Extremely useful comparisons will be possible when the different projects are completed.
Især en sammenligning af de enkelte projekters resultater er værdifuld.
In Rome, for example a new type of emulsifier has given impressive results by improving the rate of combustion and reducing smoke emissions and clogging in hotel and hospital boilers.
For så vidt angår de aktive kan man på grundlag
In Groningen in the Netherlands, a 73% saving was achieved by improving the artificial lighting of an office block.
Industrien: I 1980 tegnede industrien sig ligeledes for 35 pet. af det samlede energiforbrug.
• Industry: this sector accounted for another 35% of Community energy consump­tion in 1980.
Blandt de projekter, som har fået støtte, kan nævnes en ny produktionsproces, som er taget i brug i Turino i Italien. Man ville afprøve, om man ved at nedsætte frisklufttilførelsen til elektriske ovne kunne spare energi.
Community energy­saving schemes have been concentrated in the steel industry, which has the greediest energy needs.
Formodningen blev bekræftet, idet man sparede dobbelt så meget som ventet! Et meget omfattende projekt i Dunkerque i Frankrig tyder på, at man i en enkelt fabrik her vil kunne spare 100 000 toe årligt.
The saving was double the expected level.
Mange andre industrisektorer har fået EF-støtte til demonstrationsprojekter. Det gælder således metallurgi, glas, cement, bygningsmaterialer, kemi, tekstiler, fødevarer m.v.
Community grants have gone to other types of industry, including non­ferrous metals, glass, cement, building materials, chemicals, textiles and food processing.
I mange tilfælde opnås energibesparelsen ved genindvinding af varmen.
Energy savings have often been achieved by re­cycling heat.
Det er bl.a. tilfældet ved et projekt, der er gennemført i Cork i Irland, og hvor man nåede op på at spare en fjerdedel af den energi, der normalt bruges i et mejeri.
A project of this kind at Balineen, County Cork, in Ireland, cut the energy bill of a creamery by one quarter.
Man kan også nævne, at man i Warrington i Storbritannien har sparet 22 000 toe årligt ved til opvarmning at anvende gas fra en kulmine, som hidtil har ladet gassen gå tabt i atmosfæren.
Other schemes have included a 22 000 toe annual saving by a factory at Warrington in the UK which converted its boilers to take otherwise wasted gas from local coal mines.
I raffinaderiet Feyzin i Frankrig viste det sig muligt at spare 2 500 toe årligt i kraft en bedre teknik ti! at skille kulbrinter fra vand.
A refinery at Feyzin in France saved 2 500 toe a year by improving its method of separating oil from water.
En række projekter ligger midt ¡mellem energibesparelse og udnyttelse af affaldsstoffer.
A project at Avonmouth in the UK was a hybrid between energy saving and the recycling of waste.
Blandt disse kan nævnes, at man i Avonmouth i Storbritannien har afprøvet en metode, hvorved man ved en forbrænding (med øget energiudnyttelse og uden miljøskadelige virkninger) kan skille sig af med affaldsprodukterne i forbindelse med genopbygning af brugt smøreolie.
It involved burning the waste material from re­treated, used lubricating oil and helped to increase efficiency without damaging the environment.
Man regner med, at man i De Ti som helhed kan spare mindst 150 000 toe pr. år, når denne metode anvendes på almindelig forretningsmæssig basis.
Commercial application of this process on a Community scale could save 150 000 toe annually.
• Transport: I 1980 tegnede transport sig for 25 pet. af EF's energiforbrug og 44 pet. af olieimporten.
• Transport: this sector accounted for 25% of total energy consumption in 1980 and 44% of oil consumption.
Genanvendelse af affald: De 270 mio borgere i EF's medlemslande producerer hvert år ca. 2 mio tons affald (fra industrien, landbruget og husholdningerne).
• Recycling waste: each year Europe produces two billion tonnes of urban, agricul­tural and industrial waste.
Herafer det muligt at genanvende 70 - 90 pet.
Between 70% and 90% could be recycled — with benefit to the environment — as animal feed, fertilizer or fuel.
Det vil i sig selv være en miljømæssig fordel, og
It is estimated that 40 to 70 million toe (about 5% of total energy consump­tion) could be supplied by solar energy by the year 2000.
Demonstrationsprojekter med fællesskabsstøtte
Demonstration projects receiving Community aid
• Energibesparelser
• Energy saving projects
O Bygninger
O Buildings
Forgasning og flydendegørelse af kul
Liquefaction and gasification of coal
man vil kunne producere foderstoffer til landbruget, gødning og navnlig energi: Gennem metoder som forbrænding, gasudvinding og gæring kan der indvindes mellem 100 og 120 millioner toe årligt.
Some have been heated by glass collecting panels, some by other methods. A fascinating project is the heating and air­conditioning of a factory at Lyons in France by roof and wall­mounted air ducts.
I nærheden af Pavia i Italien er der med fællesskabs­støtte oprettet et demonstrationscenter vedrørende bakteriologisk ned­brydning af husdyrgødning, planteaffald og husholdningsaffald.
The heat is stored in breeze blocks and boosted by heat pumps. The Sol og Vind project in Denmark involves the heating of 27 homes and a community hall by 640 square metres of collecting panels.
Man anvender mikroorganismer i et miljø uden ilttilførsel til fremstilling af biogas.
The heat is stored centrally in two reservoirs. Agricultural projects include two in Italy.
Centret har sammenfattet resultatet af adskillige undersøgelser og forskningsprogrammer i de ti lande og regner med at kunne sælge en række forskellige anlæg til, udnyttelse af svine­gødning, husholdningsaffald osv.
At Camporosso a greenhouse is heated by air ducts mounted on a bed of shingle, which stores the heat At the University of Sassari in Sardinia a variety of solar installations provide both direct heat and electricity for the drying of agricultural by­products for animal feed
□ Solenergi: Om end ustabil er solenergi en uudtømmelig og gratis energikilde, som kan anvendes til produktion af varme og elektricitet.
• Photovoltaic conversion: photovoltaic cells convert solar energy directly into elec­tricity. This is a 'clean' and promising technology but development is at an early stage and equipment is costly.
Store dele af det nødvendige udstyr er imidlertid endnu ikke færdigudviklet eller for dyrt.
One of the most successful projects is at Bourriot­Bergonce in the Landes region of France.
Man regner med, at man år 2000 i hele EF vil kunne udvinde mellem 40 og 70 mio (fem pet. af energiforbruget).
Solar energy operates a pump which feeds a micro­irrigation system in a field of asparagus. Yields have tripled and water consumption has been cut by five times.