natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denfrygt, man kunne have i denne forbindelse, har erfaringen bekræftet.
Experience has confirmed the fears previously expressed on this subject.
Den fælles institutionelle ramme, som skulle sikre harmoni mellem traktatens forskellige »søjler«, har ikke fungeret tilfredsstillende, og det må vi drage konsekvenserne af.
The single institutional framework which was supposed to ensure harmony between the various 'pillars' of the Treaty has not functioned satisfactorily. The proper lessons have to be drawn.
Erfaringerne med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik har hidtil været skuffende, selv om det er for tidligt atfælde en endelig dom efter kun 18 måneder.
The experience of the common foreign and security policy has been disappointing so far, although we should be wary of making final judgments after only 18 months of its existence.
Det må dog konstateres, at denne politik ikke er kommet tilfuld udfoldelse på grund af både svagheder ved traktaten og en overdrevent restriktivfortolkning heraf.
However, the fact is, that the possibilities have not been used to best effect, owing to the weaknesses of the Treaty as well as over-restrictive interpretation of its provisions.
Det er ikke rigtig lykkedes at opnå den øgede sammenhæng mellem de politiske og økonomiske aspekter, som traktaten om Den Europæiske Union tilsigtede.
The Treaty sought to establish greater consistency between political and economic objectives of the Union, but this has not been fully achieved.
Der bør foretages tilpasningerfor at undgå, at instrumenternes dobbelthedfører til handlingslammelse.
Adjustments will have to be made so that overlap between different instruments does not lead to paralysis.
Unionen har pligt til at udvikle en fælles udenrigspolitik med effektive beslutningsmekanismer, der står i et passende forhold til dens økonomiske vægt.
The Union must develop a genuine common foreign policy commensurate with its economic influence and equipped with effective decisionmaking machinery; this cannot be achieved through systematic recourse to unanimity.
Traktaten er grundlaget for en sådan politik. Den kommende konference bør også udnyttes til at få fastlagt nogle effektive strukturer for en egentlig fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, der er baseret på en udbygning af Den Vesteuropæiske Union og dennes tilknytning til de fælles institutioner.
The Treaty laid the foundationfor such a policy, and the forthcoming Conference should be used to erect an adequate framework for a genuine common security and defence policy, by building up the capabilities of the Western European Union and linking it to the existing common institutions.
Hvad angår samarbejdet om retlige og indre anliggender skyldes ineffektiviteten ikke blot den manglende sammenhæng indenfor den institutionelle ramme.
Cooperation injustice and home affairs has been ineffectual, and not only because of the lack of coherence in the institutional framework.
Problemet er, at de forhåndenværende instrumenter er utilstrækkelige, hvilket forværres af de ekstremt tunge beslutningsprocesser og den fuldstændige mangel på åbenhed.
The instruments available are inappropriate, and the problem is compounded by the cumbersome decisionmaking process and a complete lack of openness.
Regeringskonferencen vil være en anledning til at ændre instrumenterne grundlæggende.
The 1996 Intergovernmental Conference will offer an opportunity to undertake a radical overhaul of these arrangements.
Traktaten om Den Europæiske Union har i øvrigt allerede udstyret Unionen med en række beføjelser, som giver den en langt mere ambitiøs karakter end tidligere.
The Treaty of Maastricht added a number of powers which make the Union a much more ambitious undertaking than it was in the past.
Her kan nævnes Den Økonomiske og Monetære Union, hvis vej allerede er afstukket, og hvis retsgrundlag der ikke er grund til at diskutere yderligere her.
One example is economic and monetary union: here the path has been mapped out and there should be no renewed discussion on the provisions agreed.
Den seneste tids valutauro understreger blot, at der er tale om en bydende nødvendighed.
The recent turbulence on the currency markets merely seiyes to underline how vital this is.
De fremtidige udvidelser vil øge denne nødvendighed.
The main focus will have to be on ways of improving decisionmaking mechanisms.
Dog må Unionen absolut bevare sin karakter af et egentligt fællesskab af stater og befolkninger, hvor der ikke forekommer noget permanent flertal eller mindretal.
The increase in the number of States and practical considerations ought naturally to lead to wider use of the majority
Samtidig med, at den fremtidige udvidelse kræver en øget beslutningsevne, tvinger den os også til at foretage dyberegående overvejelser over begrebet integration med forskellige hastigheder.
Further enlargement will not only require the Union to strengthen its decisionmaking capacity, but will also force us to look more closely at the possibility of different speeds of integration.
Begrebet eksisterer allerede, feks. i forbindelse med Den Økonomiske og Monetære Union og Schengen-aftalen, selv om det må beklages, at sidstnævnte hidtil ikke har været etfællesskabsområde.
This concept already exists both in the context of economic and monetary union and in the system set up under the Schengen Agreement — although the latter regrettably remains outside the Community framework.
Det er natur ligt at give visse medlemsstater længere frister til at tilpasse sig en bestemt politik.
There is nothing unusual in allowing some Member States a longer period to adjust to certain policies.
Men efter Kommissionens opfattelse skal der være en fælles institutione} ramme og et fælles mål.
In the Commission's view, however, this must be done within a single institutional framework and must centre on a common objective.
Til gengæld må de pågældende lande naturligvis ikke blokere for de partnere, der vil gå hurtigerefrem. frem.
Those States concerned must play their part by not blocking any of their partners who wish to move ahead more quickly.
En permanent undtagelse, som den, der eksisterer på det sociale område, hvilket beklageligvis betyder en manglende tilslutning til traktatens socialpagt, er imidlertid problematisk, fordi den fører til et »Europa à la carte«, som Kommissionen totalt må afvise.
Permanent exemptions such as that now applying to social policy, which in the last analysis have had the regrettable effect of excluding the Social Charterfrom the Treaty, create a problem, as they raise the prospect of an 'à la carte' Europe, to which the Commission is utterly opposed.
Hvis medlemsstaterne frit kan vælge at tilslutte sig én politik og ikke en anden, vil dette kunne føre til Fællesskabets opløsning.
Allowing each country the freedom to pick and choose the policies it takes part in would inevitably lead to a negation of Europe.
Dette er Kommissionens første overvejelser i forbindelse med den kommende regeringskonference.
These, then, are the Commission's first thoughts on the forthcoming Intergovernmental Conference.
Det Fællesskab, Kommissionen foreslår, er et Fællesskab, hvor de forskellige beslutningsplaner samarbejder demokratisk og effektivt om affinde en løsning på de problemer, der berører borgerne.
The Commission is proposing a Europe in which the different tiers of authority cooperate democratically and effectively to help solve the problems affecting ordinary Europeans.
Det Fællesskab, vi ønsker, er et stærkt og uafhængigt Fællesskab, som indtager den plads i verden, der tilkommer det.
We want to see a strong and independent Europe, taking up its rightful place in the world.
Men styrke forudsætter sammenhold.
Strength requires internal cohesion.
Fællesskabet skal være langt mere end blot summen af medlemsstaterne.
Europe must be much more than the sum of its parts.
Den nye internationale situation gør det mere nødvendigt end nogensinde, at Fællesskabet optræder som en stabiliserendefaktor.
In the new international situation Europe's role as a pole of stability is more important than ever.
Det er det, man forventer af os, og som vi i øjeblikket ikke kan leve op til, medens krigen i vor verdensdel stadig kræver nye ofre.
That is what is expected of us, but for the moment — as war continues to claim more victims on our continent — we are unable to provide it.
For at imødegå de store udfordringer må Fællesskabet tale med én stemme.
Europe must speak with one voice, if major challenges are to be tackled effectively.
Det Fællesskab, vi ønsker, er et Fællesskab, som borgerne kan identificere sig med, netop fordi de er overbevist om, at dette Fællesskab omkring handling og værdier er nøglen til en fremtid ifred og velstand og til et samfund, der er mere retfærdigtfor alle.
We want to see a Europe whose people recognize themselves and each other, precisely because of their conviction that an active Community with shared values is the key to a peaceful and pros perousfuture, and to a more just society for all.
Kommissionen vil sætte alle kræfter ind på at nå denne målsætning.
The Commission will make every effort to fulfil this ambition.
Den ser det som sin opgave at vise, hvor stor betydning disse mål har for den enkelte borger, og hvilke muligheder de indebærer, og den vil sørge for, at staterne og institutionerne ledes af det fælles bedste.
It has set itself the task of demon strating the importance and the potential of this goalfor ordinary Europeans and ensuring that the Member States and the institutions are guided by a common interest.
Det er derved, Kommissio nen bliver »traktatens vogter«.
In doing so, it will be fulfilling its duty as 'guardian of the Treaty '.
FØRSTE DEL: DEMOKRATI OG ÅBENHED I UNIONEN
PART ONE - DEMOCRACY AND TRANSPARENCY IN THE UNION
A. Unionsborgerskabet
A - European citizenship
Retten til at færdes og opholde sig frit 2.
The right to freedom of movement and residence 2.
Valgret og valgbarhed 3. Diplomatisk og konsulær beskyttelse 4.
The right to vote and stand for election 3.
Retten til at indgive andragender og til at klage til ombudsmanden 5.
The right to petition Parliament and apply to the Ombudsman 5.
Helhedsvurdering
Overall assessment
B. Det institutionelle svar på legitimitetskravet
Β -The institutional response to the demand for legitimacy
Det Europæiske Råds og Rådets rolle 2. Kommissionen 3.
The role of the European Council and the Council 2.
Europa-Parlamentet a) Europa-Parlamentets nye kontrolbeføjelser b) Europa-Parlamentets rolle i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og i samarbejdet om retlige og indre anliggender c) Anmodning om fremsættelse af forslag 4.
The European Parliament (a) Parliament's new supervisory powers (b) Parliament's role in common foreign and security policy and in the fields of justice and home affairs (c) The right to request a proposal 4.
Regionsudvalget 5.
The Committee of the Regions 5.
Forbindelsen mellem institutionerne og de nationale parlamenter 7.
Relations between the institutions and national parliaments 7.
Lovgivningsprocedurer og gennemførelsesprocedurer a) Den fælles beslutningsprocedure b) Samarbejdsproceduren c) Høringsproceduren d) Europa-Parlamentets samstemmende udtalelse e) Budgetproceduren f) Afstemningsproceduren i Rådet g) Gennemførelsesforanstaltninger 2.
Legislative and implementing procedures (a) Codecision procedure (b) Cooperation procedure (c) Consultation procedure (d) Assent procedure (e) The budget procedure φ Voting procedure in the Council (g) Implementing measures 2.
Samlet evaluering
Overall assessment
Den retslige kontrol a) Styrkelse af Domstolens rolle b) Retslig kontrol i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik c) Den retslige kontrol i forbindelse med retlige og indre anliggender 2. Budget- og finanskontrol a) Revisionsretten b) Bedrageribekæmpelse 3.
Judicial review (a) Reinforcement in the Community context (b) Judicial review in the context of the common foreign and security policy (c) Judicial review in the context of justice and home affairs and judicial cooperation 2.
A. Klarhed omkring kompetenceudøvelsen: subsidiaritetsprincippet
A -Clarifying the exercise of powers: the subsidiarity principle
B. Adgang til information og en klar og tydelig lovgivning
Β - Access to information and clarity of legislation
C. Traktaternes tilgængelighed
C - The comprehensibility of the Treaty
D. Helhedsvurdering
D -Overall assessment
ANDEN DEL: UNIONSPOLITIKKERNES EFFEKTIVITET OG INDBYRDES SAMMENHÆNG
PART TWO - EFFECTIVENESS AND CONSISTENCY OF THE UNION'S POLICIES
DE INTERNE POLITIKKER
I - INTERNAL POLICIES
A. Fællesskabets kompetenceområder
A -Areas of Community activity
De styrkede områder a) Social- og arbejdsmarkedspolitikken b) Økonomisk og social samhørighed c) Forskning og teknologisk udvikling d) Miljø e) De transeuropæiske net 3. Andre nye aktionsområder
The areas strengthened (a) Social policy (b) Economic and social cohesion (c) Research and technological development (d) The environment (e) TransEuropean networks 3.
B. Samarbejdet om retlige og indre anliggender
Β -Cooperation in the fields of justice and home affairs
Resultaterne 2.
Results 2.
Hvorledes fungerer bestemmelserne a) Problemerne i forbindelse med retsinstrumenterne b) Problemer i forbindelse med funktionsmåden 3.
Operational assessment {a) Problems connected with the legal instruments used (b) Problems connected with the methods used 3.
Overlapning med Fællesskabets kompetenceområde a) Fordelingen mellem Fællesskabets kompetenceområder og de områder, der henhører under samarbejdet om retlige og indre anliggender b) Muligheden for en genvej
The interface with the Community sphere (a) Demarcation between Community matters and the fields of justice and home affairs (b) The possibility of using the 'bridge '
A. Fællesskabets områder
A -Areas of Community activity
Udviklingssamarbejdet 2. Økonomiske sanktioner over for tredjelande 3.
Development cooperation 2.
Fælles handelspolitik a) Ændringer b) Praksis 4. Kompetencedeling
Common commercial policy (a) Changes (b) Practice 4.
Evaluering a) Generelle bemærkninger b) Beslutningstagning c) Forbindelser mellem søjlerne d) Den Vesteuropæiske Union 3.
Operational assessment (a) A general remark (b) Decisionmaking (c) The connection between the pillars (d) The Western European Union 3.
Behovet for større kontinuitet
The need for greater effectiveness
Helhedsvurdering
C - Overall assessment
1 1 Liste over offentlige drøftelser i Rådet
Public debates in the Council, by Presidency 11.
13 Svar på anmodninger om adgang til Kommissionens dokumenter
State of play on consolidation 13.
14 Skematisk oversigt over de vigtigste retsgrundlag for social- og arbejdsmarkedspolitikken
Response to requests for access to Commission documents 14.
15 Oversigt over vedtagne tekster på områderne retlige og indre anliggender
Chief legal bases for social policy instruments 15.
16 Liste over vedtagne fælles holdninger
Instruments adopted in the fields of justice and home affairs 16.
17 Liste over vedtagne fælles aktioner
Common positions adopted under the common foreign and security policy 17.
INDLEDNING ι.
INTRODUCTION ι.
»Bringe det europæiske kontinents deling til ophør , tilvejebringe et solidt grundlag for opbyg­ningen af fremtidens Europa..., overholde principperne om frihed, demokrati og respekt for menne­skerettighederne samt de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet..., styrke soli­dariteten mellem folkene med respekt for deres kultur..., udbygge institutionernes demokratiske og effektive virkemåde...«, det er de mål, der i præamblen er fastsat af de stater, der har under­tegnet traktaten om Den Europæiske Union.
'Recalling... the ending of the division of the European continent and the need to create firm bases for the construction of the future Europe, confirming ... the principles of liberty, democracy and respect for human rights and fundamental freedoms and of rule of law, desiring to deepen the soli­darity between their peoples while respecting ... their culture ..., desiring to enhance further the democratic and efficient functioning of the institutions': these were the aspirations of the signa­tory States expressed in the preamble to the Treaty on European Union.
Nu, hvor forberedelsen af regeringskonferencen i 1996 begynder, er det disse mål, man må have for øje, når man vurderer, hvilke fremskridt der er gjort, siden traktaten om Den Europæiske Union trådte i kraft den 1. november 1993.
In the preparations for the 1996 Intergovernmental Conference they will serve as yardsticks to measure the progress made since the Treaty came into force on 1 November 1993.
Traktaten markerer en vigtig etape i opbygningen af fremtidens Europa.
The Treaty is an important stage in the process of European integration.
Den udspringer af en politisk målsætning, der går ud over de overvejende økonomiske mål, der hidtil var søgt nået.
It incorporates a politi­cal dimension which transcends the earlier, essentially economic, approach.
Fælles­skabet får tillagt nye beføjelser på uddannelses­, kultur­ og sundhedsområdet.
The Community is given new powers in areas such as education, culture and health.
Andre beføjel­ser præciseres eller udvides: Det gælder f.eks. miljø, forskning og socialpolitik.
Its powers in the fields of environment, research and social policy are clarified or enhanced.
Men samti­dig knæsætter traktaten subsidiaritetsprincippet, hvorefter Fællesskabet kun skal gribe ind på områder, hvor der kan opnås særlige fordele set i forhold til indsatsen på nationalt, regio­nalt eller lokalt plan.
At the same time the Treaty enshrines the principle of subsidiarity, which limits Community action to matters where it is more effective than action by national, regional or local authorities.
Traktaten betegner et vigtigt skridt fremad med den gradvise indførelse af en egentlig Økonomisk og Monetær Union, der er et uundværligt supplement til det indre marked, som er den største økonomiske blok i verden.
The Treaty marks a major step forward with the gradual introduction of a genuine economic and monetary union, an essential complement to the single market, which already constitutes the world's biggest economic unit.
Videreudviklingen fra den rent økonomiske synsvinkel kommer bl.a. til udtryk ved, at der er indført nye samarbejdsformer, så Det Europæiske Fællesskab nu er udvidet til en Union.
Perhaps the most striking manifestation of the advance beyond a purely economic vision is the addition of two new forms of cooperation — alongside the European Community — so as to form the Union.
Der er for det første tale om den fælles udenrigs­ og sikkerhedspolitik, der ganske vist stadig i alt væsentligt forbliver et mellemstatsligt anliggende, men som skal gå videre end det traditionelle poli­tiske samarbejde.
The first of these is the common foreign and security policy, which, although still essentially intergovernmental in nature, is intended to go much further than traditional political cooperation.
I traktaten nævnes for første gang udsigten til, at der på et senere tidspunkt fast­lægges en fælles forsvarspolitik.
For the first time the Treaty mentions the possibility of eventually formulating a common defence policy.
For det andet er der tale om et mere vidtgående samarbejde om retlige og indre anliggender for at øge den interne sikkerhed til gavn for borgerne.
And then there is more ambitious cooperation in the fields of justice and home affairs, in order to enhance domestic security.
Udviklingen frem mod den politiske union ledsages naturligt nok af en klar styrkelse af demo­kratiet på fællesskabsplan.
The logical corollary of this progress towards political union is a distinct reinforcement of democ­racy at Community level.
Europa­Parlamentet har således fået øgede beføjelser i forbindelse med indsættelsen af Kommissionen, og det deltager i højere grad i lovgivningsarbejdet.
The European Parliament's powers are increased by its involvement in the approval of the Commission and the greater say it enjoys in the legislative process.
For at sikre bedre sammenhæng i Unionens indsats fastsættes der i traktaten en fælles institutio­nel ramme.
To ensure that the Union's actions in these various areas are coherent, the Treaty provides a single institutional framework.
Fællesskabsinstitutionerne — Rådet, Kommissionen og Europa­Parlamentet — anven­des således også, når det drejer sig om den fælles udenrigs­ og sikkerhedspolitik og de retlige og indre anliggender, men her er de underkastet andre regler.
Although different arrangements apply in the common foreign and secu­rity policy and in the fields of justice and home affairs, the traditional Community institutions are involved: Council, Commission and European Parliament.
Muligheden for at videreudvikle den illustreres af, at der skal afholdes en ny konference herom i 1996.1 traktaten selv nævnes en række bestemmelser, der skal tages op i den forbindelse, nemlig :
The 1996 Conference is evidence of the intention to make further progress and the Treaty itself specifies a number of areas which will have to be reviewed:
I artikel Β hedder det, at der skal foretages en generel gennemgang af de forskellige poli­tikker og samarbejdsformer »med henblik på at sikre effektiviteten af Fællesskabets meka­nismer og institutioner«.
Article Β calls for a general review of policies and forms of cooperation 'with the aim of ensuring the effectiveness of the mechanisms and the institutions of the Community'.
Det drejer sig altså om at gennemgå og eventuelt ændre traktatens indhold.
This amounts to a review of the Treaty's structure.
Fire specifikke bestemmelser nævnes i traktaten.
The following four specific areas are mentioned in the Treaty:
De vedrører: de områder, hvor proceduren for fælles beslutningstagning skal anvendes sikkerhed og forsvar energi, turisme og civilbeskyttelse fællesskabsretsakternes hierarki.
(i) the scope of the codecision procedure; (ii) security and defence; (iii) energy, tourism and civil protection; (iv) the hierarchy of Community acts.
Derudover er Det Europæiske Råd efter undertegnelsen af traktaten ved flere lejligheder blevet enigt om at tilføje andre emner, der skal behandles på regeringskonferencen i 1996, nemlig : spørgsmålet om antallet af kommissionsmedlemmer, vægtningen af medlemsstaternes stemmer i Rådet samt de foranstaltninger, der skønnes nødvendige for at lette institutio­nernes arbejde og sikre, at de fungerer effektivt de institutionelle betingelser for, at Unionen kan fungere effektivt, hvis den, hvad der er udsigt til, udvides med Cypern, Malta og landene i Central­ og Østeuropa.
At meetings held since the Treaty was signed, the European Council has agreed to add other items to the list of topics to be considered by the 1996 Intergovernmental Conference:
Endelig er der to andre spørgsmål, der skal forelægges konferencen, idet der er enighed herom mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen : budgetproceduren, navnlig klassificeringen af udgifter reglerne for udøvelse af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen i forbindelse med retsakter, der er vedtaget efter proceduren for fælles beslutningstagning.
(i) the operation of budgetary procedures, notably as regards the classification of expendi­ture; (ii)the arrangements for exercising the executive powers conferred on the Commission to implement legislation adopted under the codecision procedure.
Der vil den 2. juni 1995 blive nedsat en »arbejdsgruppe« bestående af repræsentanter for medlems­staternes udenrigsministre og en repræsentant for Kommissionens formand og med deltagelse af to repræsentanter for Europa­Parlamentet.
A Reflection Group consisting of representatives of Member States' foreign ministers and of the Commission President and two representatives of the European Parliament is to be set up on 2 June 1995.
Inden gruppen nedsættes, skal institutionerne som et bidrag til gruppens arbejde udarbejde rapporter om, hvorledes traktaten om Den Europæiske Union fungerer.
In the mean time the institutions are to prepare reports on the functioning of the Treaty on European Union as a contribution to the Group's proceedings.