natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På den anden side er det nødvendigt for Europa, som er afhængig af fremmede lande med hensyn til mange grundlæggende råmaterialer, brændsel indbefattet, at forblive konkurrencedygtig på de internationale markeder for de produkter, som fortsat skal eksporteres i øget mængde og værdi.
On the other hand, Europe, which depends on foreign countries for many basic raw materials, including fuels, must retain a competitive position in the international markets for the products she must continue to export in increasing quantity and value.
Det er rigtigt at energipolitiske foranstaltninger vil muliggøre en bedre fordeling af energiforsyningen mellem de forskellige kilder og således mindske den økonomiske og politiske risiko ved en for stor afhængighed af olie.
True enough, energy policy measures will allow a better distribution of energy supply among the different sources, thus minimizing the economic and political risk of an excessive dependence on oil.
Yderligere kan energisystemet optimeres, således at mønstret for de økonomiske aktiviteter forbliver uændret og væsentlige besparelser opnås.
Furthermore, the energy system can be optimized leaving the pattern of economic activities unchanged, with some substantial savings.
En sådan politik har imidlertid sine begrænsninger og er ikke nyskabende nok.
This policy, however, has its inherent limits and is not innovative enough.
Et samfund som vort, som er i et avanceret industrialiseringsstadium og allerede i væsentlig grad »post industrial« set fra et energi- og råstofsynspunkt, har en lang række handlemuligheder.
A society, like ours, which is in an advanced stage of industrialization and is already largely post-industrial, if looked at from the viewpoint of energy and material resources, has a wide spectrum of possibilities before itself.
Det kan vokse efter træghedens love, dvs. uden væsentlige ændringer i strukturen i produktionssystemet. I så tilfælde vil Europa kræve en stadig øget mængde råstoffer og energi både til eget forbrug og til eksport.
It may grow inertially, that is without a substantial modification of the structure of its productive system: in this case Europe would need ever increasing amounts of materials and energy, both for its internal consumption and for export.
Den fremtidige vækst kan i stedet for ledes i en retning, som er karakteriseret af en bredere anvendelse af energi- og råstofeffektive teknologier, såsom kommunikation og bioteknologier.
It may instead orient its future growth in a direction characterized by a greater recourse to energy- and material-efficient technologies, such as information and bio-technologies.
En sådan udvikling vil også gøre det muligt at vende tendenserne til centralisering og stift sammenknyttede systemer.
This type of orientation would also allow the possibility to invert the trend towards excessive centralization and rigidly interconnected systems.
Markedskræfterne reagerer på korrtidssignaler og er derfor utilstrækkelige, dersom denne retningsænding skal planlægges og gennemføres.
Market forces respond to short-term signals, they are therefore insufficient to rely upon if this change of direction has to be planned and implemented.
Videnskabs- og teknologipolitik skal medtages i en sådan aktion ikke alene i den begrænsede betydning af energiforskning og -udvikling, men under hensyntagen til alle de forskellige teknologiers og produktionssystemers mulige følger.
Scientific and technological policies must be involved in this action, not only in the limited sense of energy R & D but, rather, taking into account all the implications of the different technologies and production systems.
Den ønskede ændring i det europæiske samfunds struktur, en ændring som i det væsentlige er kvalitetsrettet, kan kun finde sted, hvis de europæiske borgere deltager direkte i beslutningsprocesserne.
The desirable change in the structure of the European society, a change that is largely qualityoriented, cannot take place without the involvement and participation of the European citizens in the decision-making process.
Dette er hovedsageligt et uddannelses- og kulturproblem, hvori videnskabsmænd har en ret ansvarsfuld opgave.
The problem is largely one of education and culture, in which men of science have quite a responsible task.
Indtil nu har der ikke været nogen særlig koordinering af samfundsøkonomisk energipolitik, uddannelsespolitik og videnskabs- og teknologipolitik, idet hvert af disse områder har været betragtet som adskilte sektorer.
Up to now the effort in terms of coordination of socio-economic policies, energy policies, education policies, and scientific and technological policies, has been rather weak, each of these areas having been considered in sectoral terms.
Disse problemer er naturligvis uhyre komplekse, og det er ikke muligt at gå i detaljer her (se også IP's bemærkninger vedrørende udvalgte problemer inden for energiforskning).
Obviously the complexities involved in these problems are staggering, and it is not possible to go into details here (see also the note prepared by I.P. on selected problems on energy research).
Vi skal kun nævne nogle få aspekter, som uvægerligt afspejler vor egen involvering i disse problemer.
We want to mention here only a few aspects which unavoidably reflect our own involvement in these questions.
Lad os starte med nogle foreløbige bemærkninger.
Let us start with some preliminary remarks.
Problemerne vedrørende energiforbrug og afkobling mellem økonomisk vækst og energiforbrug vil ud over de videnskabelige aspekter indeholde sociale og politiske aspekter.
Problems involving energy consumption and the decoupling of economic growth from energy consumption are likely to contain, in addition to scientific aspects proper, social and political aspects.
Et karakteristisk forhold er, at disse problemer generelt afhænger af gruppeadfærd frem for individuel adfærd. Dette kommer måske klarest til udtryk i spørgsmål vedrørende energiforbrug til transport.
One characteristic feature is that these problems generally depend on the behaviour of groups of individuals and not on individuals taken individually.
Leonard Evans og Robert Herman beskriver i Traffic Engineering & Control, vol. 17 nos. 8 & 9 (1976) et eksempel på dette kollektive aspekt. De påpegede, at omkostningerne ved i tæt trafik at placere yderligere et køretøj kan deles i to dele: to tredjedele svarer til det nye køretøjs brændstofforbrug, og en tredjedel forbruges af andre brugere tilsammen som en konsekvens af det nye køretøjs tilstedeværelse i trafikken. Et andet meget slående eksempel er byudformningens virkning på transportenergimønsteret.
This is perhaps the clearest in questions involving energy consumption in transportation; an example of this collective aspect has been given by Leonard Evans and Robert Herman in Traffic Engneering & Control, Vol. 17 Nos. 8 & 9 (1976). They point out that in high density traffic, the cost of putting one more vehicle on the street can be separated into two parts: two-thirds correspond to the fuel consumption of the supplementary car, and one-third is consumed by the other users collectively as a consequence of the presence in the traffic of the one extra vehicle. Another striking example is the effect of urban form on transport energy patterns.
En meget interessant undersøgelse af energiforbrugsmønstrene i Melburne, Australien, i 1976 er offentliggjort af R. Sharpe (se Urban Ecology vol. 3 side 125 (1978)).
A very interesting study of the energy consumption patterns for Melbourne, Australia, in 1976 has been published by R. Sharpe (see Urban Ecology, Vol. 3, page 125 (1978)).
Trafikken er ansvarlig for ca. 30% af energiforbruget (og derfor for varmeafgivelse i et byområde).
Traffic is responsible for approximately 30 percent of the energy consumption (and hence heat release in an urban area).
Alligevel er dette energiforbrug begrænset til nogle få procent af byens samlede areal.
Still, this energy consumption is confined to a few percent of the total urban area.
Faktisk skal alle problemer af denne type og de tilsvarende trusler om f.eks. fødevaremangel, forringelse af biosfæren og arbejdsløshed ses i et langsigtet og globalt perspektiv.
In fact, all problems of this type and corresponding threats, such as food shortages, biological deterioration, unemployment, require a longterm and global perspective.
Nogle aspekter kan naturligvis behandles rent teknologisk. For eksempel er der nylig rapporteret et interessant fremskridt inden for olieopsamling af D.T. Wasan (se Chemical and Engineering News, vol. 57, side 40 (16. april 1979)).
Some aspects can, of course, be treated on a purely technological basis.
Ved at anvende overfladeaktive stoffer, som skaber lav grænsefladespænding, kan man opnå en betydelig emulsifering af olien i vandet.
By using surfactants which create low interfacial tension, one obtains a considerable emulsification of the oil in the water.
Ideelt løber oliedråber i sådanne emulsioner hurtigt sammen og danner en »oliebræmme«, som skubbes fremad af opløsningerne.
Ideally, the oil droplets in such emulsions quickly coalesce to form an 'oil bank' that is pushed ahead by the flooding solutions.
Andre problemer er på den anden side af stærk kontroversiel natur, selv de anvendte metoder diskuteres.
Other problems, on the contrary, are in a highly controversial state, and even the methods used are open to discussion.
Et eksempel er den nylige Inhaber-Holdren polemik, som viser, at størstedelen af den videnskabelige verden anser vor viden om et så kritisk emne for endog meget utilstrækkelig.
An example is the recent Inhaber-Holdren controversy, which shows that on so critical an issue, our scientific knowledge as recognized by the majority of the scientific community is largely insufficient.
Det er meget usandsynligt, at man selv inden for den videnskabelige verden vil nå frem til enighed i den nærmeste fremtid.
It is very unlikely that even within the scientific community will an agreement be reached in the near future.
I mangel af pålidelige resultater er det sandsynligt, at politiske faktorer kommer til at spille en væsentlig rolle i valget af energiressourcer.
In the absence of any reliable results, it is very likely that political factors will play an essential role in the choice of energy resources.
Efter disse indledende bemærkninger lad os da behandle nogle mere specifikke problemer.
After these preliminary remarks, let us go into a few more specific problems.
Man kan nok sige, at de europæiske samfund ikke har en tilstrækkelig klar opfattelse af hvad der er brug for og af de teknologiske muligheder, hvilket i øvrigt også gælder De forenede Stater.
It probably can be stated that European society does not have a sufficiently clear perception of the needs and technological possibilities; lack of perception is also felt in the United States.
For nylig udtalte dr. Frank Press, som er videnskabelig rådgiver for De forenede Staters præsident, at man ville oprette et rådgivende udvalg for videnskab og teknologi inden for regeringen.
In a recent declaration, Dr. Frank Press, Science Advisor to the President of the United States, has announced the establishment of an intergovernmental science, engineering and technology advisory panel.
Dr. Press bliver formand for dette udvalg, som består af direktøren for National Science Foundation og tyve guvernører, borgmestre, city council-medlemmer, folkevalgte re præsentanter for enkeltstaterne samt kommunale og regionale embedsmænd.
Dr. Press will chair this panel comprised of the Director of the National Science Foundation and twenty governors, mayors, city council members, state legislators, and county and regional officials.
Gennem dette udvalgs arbejde håber dr. Press, at man kan finde frem til de problemer og behov i befolkningen
Through the work of this panel, Dr. Press hopes to identify the problems
Det er også af interesse, at dr. Jerome Β. Wiesner, formand for Massachusetts Institute of Technology for nylig bebudede, at der skulle oprettes et nyt center for forskning i energipolitik.
It is also of interest that recently Dr. Jerome B. Wiesner, President of the Massachusetts Institute of Technology, has announced the formation of a new Centre for Energy Policy Research.
M.I.T. håber gennem dette center at kunne udarbejde objektive og værdifulde vurderinger af valgmulighederne på energieområdet.
Through this centre, M.I.T. hopes to create a capacity to produce objective and valuable assessments of the energy options before us.
Centret vil prøve at bringe en kollektiv indsats fra industri, arbejderorganisationer, interessegrupper, regering og andre universiteter sammen til dette for­mål.
The centre will attempt to bring together a collective effort of industry, labor, public-interest groups, government, and other universities for this purpose.
Et af de europæiske aspekter, som måske mest optager sindene, er, hvordan og hvor den nødvendige forskning iden for energiundersøgelser og andre globale problemer skal foregå.
One of perhaps the most preoccupying aspects in Europe is the problem of how and where to perform the necessary research to obtain advances in fields pertaining to energy studies and other global problems.
Europæisk forskning sker hovedsagelig på universiteterne, som i dag har svære tider. På grund af de økonomiske forhold er ligevægten mellem forskning og undervisning blevet mere og mere ustabil med vægten lagt på undervisning, hvilket har ført til en nedgang i universitetsforskningen.
European research is mainly centred around universities, and today university research faces difficult times; because of the economic conditions, the equilibrium between research and teaching becomes more and more unstable and shifts to teaching, leading to a decay in university research.
Yderligere er de problemer, som er af interesse for samfundet i dag, i det væsentlige tværfag­lige, medens universiteter traditionelt er opbygget i sektorer og altid har vist sig uproduktive på tværfaglige områder.
In addition, the problems of interest to society today are mainly interdisciplinary problems, while universities are built around subdivisions in sectors and have been notoriously unproductive in interdisciplinary areas.
Desuden kæmper universiteterne med bureaukratiske problemer og synes i stadig højere grad at mangle meriteringsstrukturer.
In addition, universities are struggling with bureaucracy problems and seem to lack more and more reward structures.
Det er interessant at citere en nylig leder P. H. Abelson, redaktør af Science {Science, vol. 204, (13. april 1979)), som har drøftet disse problemer med ca. 20 professorer fra forskellige universiteter.
It is interesting to quote a recent editorial by P.H. Abelson, Editor of Science {Science, vol. 204 (13 April, 1979», who has discussed these problems with about twenty professors from widely scattered universities.
Efter hans udsagn så »størstedelen mørkt på udsigterne, medens nogle var bitre«.
In his words, 'the majority were gloomy—some were bitter'.
Abelsons udtalelse gælder i endnu højere grad europæiske universite­ter. Måske må vi — som for nylig udtrykt af dr. Weissner — erkende, at vi ikke ved, hvorledes vi skal styre et demokratisk industrisamfund.
Abelson's statement applies even more closely to European universities.
Befolkningsvæksten har naturligvis skabt en række nye problemer.
The growth of population has obviously created a lot of new problems.
Hvert individ er meget stærkere bundet i et hieraki af kollektiver end før.
Each individual is much more strongly embedded in a hierarchy of collectivities than before.
Skønt mange teorier er fremlagt af sociologer og økonomer, er viden om menneskers adfærd og motivation meget lille selv i relativt simple situationer, såsom trafikmønstre.
While many theoretical concepts have been put forward by sociologists and economists, the amount of knowledge about the behaviour and motivation of people is very low, even in relatively simple situations such as traffic patterns.
Udfra sine undersøgelser af den utilfredshed, som synes at være udtalt i mange industrilande, indfører forfatteren ideen om »statusgoder« og foreslår, at samfundet enten gennem yderligere beskatning eller på anden måde burde blive mindre konkur­rencepræget.
Studying the dissatisfaction which seems to be rampant in many industrial countries, the author introduces there the idea of positional goods and suggests that through supplementary taxation or other ways society should be brought into a less competitive position.
Dette er ganske afgjort ikke den eneste mulighed.
This is certainly not the only possibility.
En af os har været meget involveret i, hvad der ofte kaldes dissipative strukturer — strukturer som fremkommer i den fysiske og biologiske videnskab med stigende energi­ og råstofgennemstrømning.
One of us has been much involved in what is often called dissipative structures, structures which arise in the physical and biological sciences with increasing energy and matter flow.
En vigtig generel konklusion er, at sådanne systemer gennemgår nye typer differentiering ved voksende størrelse.
An important, relatively general conclusion is that such systems undergo new types of differentiation with increase of size.
Denne differen­tieringsmekanisme opstår ved forstærkning af tilfældige fluktuationer.
The mechanism of this differentiation 'is through amplification of fluctuations.
Sociologiske analogier er åbenbare, og forskellige grupper i De forenede Stater, f.eks. ved University of Texas i Austin ledet af Richard Adams, er blevet meget interesserede i forholdet mellem energistrøm og samfundsstrukturer.
Sociological analogies are obvious, and various groups in the United States, such as the one at the University of Texas at Austin directed by Richard Adams, have become quite interested in the relation between energy flow and social structure.
Måske er svaret på nogle af vanskelighederne ved de samfundsmæssige grænser for vækst netop pluralisme ved skabelsen af nye valgmuligheder for hvert enkelt individ.
Perhaps the answer to some of the difficulties expressed by the social limits to growth is precisely in pluralism, in the creation of new options for each individual.
Vort vestlige samfund må sandsynligvis gennem en vanskelig periode netop på grund af, at den intensive vækstperiode er slut og endnu ikke fulgt op af de nødvendige samfundsmæssige tilpasninger.
Probably our western society is going through a difficult period due precisely to the end of an intensive growth period not yet followed by the necessary social readjustment.
Som konklusion forekommer det os, at de forskellige aspekter inden for forskning og videnskab trænger til afklaring, og formålene med det vestlige samfunds forskning formuleres mere eksplicit.
In conclusion, it seems to us that various aspects of research and learning have to be more clearly disentangled, and the research rationale of western society formulated in a more explicit way.
Blandt de vigtigste komponenter inden for forskningen har vi naturligvis de globale, nationale og økonomiske problemer, som allerede er nævnt, men derudover det kulturelle problem at hjælpe hver enkelt borger til en bedre forståelse af de teknologiske aspekter, som nødvendigvis indgår i den nuværende politik.
Among the important components of research, we have, of course, the global, national and economic problems we have already mentioned, but in addition, the cultural problem of preparing each citizen to a better understanding of the technological component essential in the present day politics; we have also the component related to the emergence of new social
Denne
Page 124
spredning kan ikke undgå at føre til en mere helhedspræget og harmonisk samfundsopbygning. ning.
This diversification has to lead to a more integrated and harmonious social organization.
De forslag, som vi kunne tænke os at komme med, svarer til to forskellige tidshorisonter.
The proposals which we would like to suggest correspond to two different time horizons.
I første stadium skal der lægges vægt på muligheden af at skabe nye former for europæisk videnskabeligt samarbejde, for i nært samarbejde med eksisterende institutioner at skabe nye muligheder for videnskabelig og samfundsmæssig nyskabelse.
In the first stage emphasis should be placed on the possibility of creating new forms of European scientific cooperation to provide in close connection with existing institutions, new possibilities for scientific and social innovations.
Det er af vital betydning for Kommissionen for Det eropæiske økonomiske Fælleskab at oprette en strategisk tænkeboks, hvor den gensidige sammenhæng mellem de forskellige sektorpolitikker kan blive gennemanalyseret, og grund elementerne til en strategisk koordinering ordentlig indført.
It is of vital importance for the Commission of the European Economic Communities to set up a strategic think tank where the mutual coherence of the different sectoral policies could be analyzed, and the elements of strategic coordination duly introduced.
På dette stadium er det efter vor opfattelse meget vigtigt at prøve at øge forskernes og studerendes mobilitet for at opnå resultater uden at skulle bygge for stive langsigtede organisationer op. Dette stadium kunne også danne en overgangsperiode for at forberede nye typer institutioner svarende til den anden tidshorisont.
At this stage, it is in our opinion very important to try to increase the mobility of scientists and students, to achieve results without committing ourselves to building up too rigid, longterm organizations.
Det er klart for mange mennesker i dag — som udtrykt af Alvin M. Weinberg (The Graduate Journal, vol. VIII, s. 314 (1968-1970)) — at de eksisterende institutioner ikke er indrettet til at klare denne opgave.
It appears clear to many people today that, as expressed by Alvin M. Weinberg (The Graduate Journal, vol. VIII, page 314 (1968-1970)).
De industrielle laboratorier er utilstrækkelige, fordi disse overordnede problemer har meget lidt at gøre med markedet.
The existing institutions are not quite adequate for this task. The industrial laboratories fall short because these global problems have little to do with the marketplace.
Universiteterne er utilstrækkelige, fordi de er sektoropdelte og fagorienterede.
The universities fall short because they are fragmented and disciplinary.
Efter min mening må samfundet derfor opfinde nye institutioner, som kan anvende videnskaben på fremtidens brede samfundsteknologiske problemer. Lige som det naturvidenskabelige universitet fremstod som exponent for den rene videnskab i dette århundrede, således kan den nationale samfundsteknologiske institution opstå som det dominerende arnested for anvendt samfundsvidenskab i det næste århundrede.
It therefore seems to me that society will have to invent new institutions that can apply science to the broad sociotechnological problems of the future.
De europæiske Fællesskaber er i en enestående position til at fremme et sådant mål.
The European communities are in a unique position to promote such goals.
Dette synes netop på sin plads nu, eftersom en lignende indsats gøres i både Japan og De forenede Stater.
This seems most timely as a similar effort is now going on both in Japan and the United States.
Emner for to sektorundersøgelser
Issues for two sectoral studies
Biler a) Mere end noget andet har bilen skabt et energibehov og placeret energi mellem andre forbrugsgoder.
More than anything else, the motor car has created a need for energy and has put energy amongst other consumer goods.
Ligesom hele det energiproduktionssystem, hvortil det i praksis er bundet, synes automobilsektoren ikke ved første øjekast at kunne hjælpe til at opnå en afkobling. Det vil derfor være nyttigt hvis man prøvede at underkaste dette produktionssystem og denne forbrugsmodel en kritisk granskning.
Like the whole system of energy production to which it is in practice tied, the automobile sector does not at first sight seem likely to help achieve a dissociation.
b) Et produkts virkelige påvirkning af energiforbruget går væsentligt ud over den energi, som kræves til dets brug eller endog dets energiindhold.
The real impact of a product on energy consumption substantially exceeds the energy required to use it or even its energy content.