natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2. sættevogne med lodret eller vandret indladning 3. hele vejtog med vandret indladning, fulgt af chauffører i sove vogne.
Swop-bodies with vertical loading Serni-tra ilers with vertical or horizonta Whole road-trains with horizontal loading drivers in sleeping cars.
Det har den fordel, at det kun er en lav dødvægt, der skal transporteres med jernbane, og dermed kan lokomotivernes trækkraft udnyttes fuldt ud.
8) of railway and hence be exploited fully. especially in semi-trailers in the lowdeadweightmustbetransportedonthetractionpo\^rer of the locomotives The second most frequent technique (Zg international traffic is the transport speci.a I pocket \^ra g ons .
Den metode, der indtager andenpladsen (28%), navnlig i den internationale trafik, er transport af sættevogne i særlige jernbanevogne.
a special wagons semi-trailer are wagon almost down have been sunk into the
Her har man for at opfylde kravene til læsseprofil udviklet særlige vogne, hvor sættevognenes aksler ned sænkes i en "lomme" mellem vognens bogies, omtrent ned til skinnernes overkant.
To futfil loading gauge requirements developed where in the axles of ttre "pocket" between the bogies of the upper edge of the rails.
Den metode, der har oplevet stærkest vækst, er den rullende motor vej, med en trafikandel på 11%.
Thetechniquewiththestrongestgrowthistherollingmotor\^ray,withatraf f icsha re of 1 I * .
Figur 5.2 Samlet trafik i 1986 opdelt efter metode
1986 sptit accordinq to technique
Tredje­ lande A
N o_BAR_ i o
Kombiverkehr (Tyskland) har i dag den største andel af markedet for huckepacktransport..
There has international already in of 2L.L * in motorways 50* growth.
I 1986 var der en tilfredsstillende stigning på 21,1% i den internationale trafik.
in 1986 a satisfactory increase traffic.
Allerede efter tre års virksomhed udviser de in ternationale rullende motorveje en 50% stigning.
The international rolling third year of their existence a the
Cemat har standardiseret huckepacktrafikken i Italien ved at slutte sit samrien med Ferpac-selskabet, og forsøger nu at udvide den internationale trafik over .Alperne til Midt- og Syditalien.
Cemat has standardized the piggy back traffic fusion with the company Ferpac and is strivi-ng the international traffic over the alps further central and southern Italy.
Det hollandske selskab Trailstar opererar hovedsageligt mellem Rotterdan, Venlo og Norditalien. Trafikken med veksellad, navnlig med vekseltankenheder, er vokset' betydeligt i 1986.
with has traffic mainly The traffic constructions i
Også det belgiske T.R.W. koncentrerer sig om trafikken med Italien, som udgør ca. 70% af den samlede trafik.
The Belgian T.R.W. Italy. It accounts on the also for the traffic total.
Hovedvægten for Kombi-Dan (Danmark) (grundlagt i 1985) ligger på trafikken med Tyskland, Schweiz og Italien.
has its around focus 70 I of in 1985) is Up to novt where by
Indtil nu har man udelukkende anvendt lodret indladning med kran, hvorved vekselenhederne udgjorde 90% af trafikmængden.
The main emphasis of Kombi-Dan (Denmark), (founded the traffic with W-Germany, Switzerland and ltaly. only vertical loading by erane has been available, swop-bodies amount to 90 I of the volume o the at resting difficult
Som følge af prisstigninger blev trafikken i Spanien besværliggjort i 1986.
Transnova are was made more the 1986 in in by
5.2.2 Der foreligger data fra 1986 i henhold til direktivet om statistisk materiale om jernbanerne for Tyskland, Frankrig, Italien, Belgien og Danmark, se tabel 5.11·
5.2.2 statistical Directive Germanyr France, Itallr are and available Denmark, for 1986 Belgium from the rail the countries table 5.I1.
Tabel 5.10 viser tallene for 1985, og tabel 5.12 indeholder en sammenligning mellem 1985 og 1986.
Tabte 5.10 comparison shows the figures between f985 /86.
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
The Annual Report ofthe European Commission's Observation ofthe Transport
REGIONERNE I DET UDVIDEDE FÆLLESSKAB
Commission of the European Communities
TREDJE PERIODISKE BERETNING OM DEN SOCIALE OG ØKONOMISKE SITUATION I FÆLLESSKABETS REGIONER
THE RE6I0NS OF THE ENLARGED COMMUNITY
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1987
Copyright ECSC-EEC-EAEC, Brussels - Luxembourg, 1987 Reproduction is authorized, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged.
Den tredje beretning om situationen 'og udviklingen i Fællesskabets regioner feiger - som de tidligere beretninger - det princip, at der skal gives den bredest mulige redegerelse for forskellene mellem regionerne i Fællesskabet og disses nærmere særpræg.
Like its predecessors, the third report on the social and economic situation and development of the regions in the Commmunity seeks to give as comprehensive a picture as possible of the disparities between regions in tne community and their characteristics.
Dog kan og skal den ikke give en samlet fremstilling af situationen i hver enkelt region; denne opgave leses af regionaludviklingsprogrammerne.
However, it cannot and does not set out to present a detailed account of the situation in each individual region; that is done by the regional development programmes.
Beretningens opbygning og indhold er specielt blevet præget af felgende to begivenheder:
The content and structure of the report have been shaped in particular by two events :
- Fællesskabets udvidelse i 1986 med Spanien og Portugal; det har medfert, at situationen i regionerne og forskellene mellem dem for ferste gang har måttet beskrives inden for disse videre rammer.
(a) enlargement of the Community in 1986 to include Spain and Portugal; the situation in the regions and the differences between them have thus had to be looked at for the first time within this wider framework;
Fordoblingen af antallet af medlemsstater fra seks til tolv i lebet af tretten år har lidt efter lidt medfert en betydelig ændring af Fællesskabet.
K e K s^nificantly altered the Community in progressive
I forbindelse med hver af de tre udvidelser siden 1973 har det hver gang været en af de nytiltrådte stater, der overtog sidstepladsen i indkomstrangfelgen.
«' the bottom position m the league table of Member States ranked in order of income.
Ved den seneste udvidelse voksede
With the most recent enlargement:
- antallet af beskæftigede og produktionsvolumenet (BNP) med 12-13%, - indbyggertallet med 18%, - antallet af arbejdslese med ca. 30%, - Fællesskabets territorium og antallet af beskæftigede inden for landbruget med 36%.
- the territory of the Community and the numbers employed in agriculture increased by 36%.
Samtidig fik problemet med de tilbagestående regioner dobbelt så stor vægt.
the ppoblem of on J lL V T II"*' , the regions lagging behind became twice as
I det udvidede Fællesskab bor ca. en femtedel af befolkningen i sådanne tilbagestående områder.
•nljP9td Community, around one fifth of the population lives
Problemerne i begge de senest tiltrådte medlemsstater viser sig især ved, at indkomsten pr. indbygger i Portugal kun udger halvdelen og i Spanien kun tre fjerdedele af gennemsnitsindkomsten i de evrige ti medlemsstater, og ved, at hver femte erhvervsaktive i de nye medlemsstater er beskæftiget ved landbruget, mens dette i de ti evrige medlemsstater kun gælder for én ud af hver tretten.
The seriousness of the problems of the two most recent members are reflected in- particular in the fact that income per head of population in Portugal is only half, and in Spain three quarters, of the average for the other ten Member States and that, in the new Member States, one in five of those gainfully employed still works in agriculture, compared with a figure of one in thirteen for the former Community of Ten.
De sterre forskelle i det udvidede Fællesskab træder endnu tydeligere frem på regionalt plan.
The more pronounced disparities within the enlarged Community are even more clearly discernible at regional level.
Ingen af regionerne i de to nye medlemsstater når op på gennemsnitsindkomsten for det udvidede Fællesskab.
Mone of the regions of the two new Member States has a level of income equal to the average for the enlarged Community.
Desuden findes der inden for begge disse stater store indkomstforskelle.
There are also considerable differences in income within those two countries.
Også på beskæftigelsesområdet ger der sig store forskelle gældende.
In addition, there Mr^ marked differences in the labour market situation.
Således er arbejdslesheden i Spanien næsten dobbelt så stor som fællesskabsgennemsnittet.
For instance, unemployment in Spain is almost twice as high as the Community average.
Samtidig er forskellene mellem visse regioner i dette land de absolut sterste, endnu sterre end forskellene mellem den nordlige og sydlige del af Italien.
At the same time, the absolute level of regional disparities within Spain is the highest in the Community, exceeding those between the north and south of Italy.
Ser man på forskellene med hensyn til arbejdsleshed på regionalt plan i det udvidede Fællesskab som helhed, viser det sig, at i de 25 dårligst stillede regioner er hver femte erhvervsaktive uden arbejde, mens dette i de 25 bedst stillede regioner kun er tilfældet med én ud af hver tyve.
If we take regional unemployment disparities in the enlarged Community, we find that in the twentyfive worst-placed regions one in five of those making up the labour force is without a job, compared with a figure of only one in twenty for the twentyfive best-placed regions.
Forskellene er endnu grellere, for så vidt angår de unge.
Even more glaring are the disparities among young people.
Arbejdslesheden i denne gruppe er på fællesskabsplan dobbelt så stor som for de erhvervsaktive som helhed, idet det i Italien er hver tredje og i Spanien næsten hver anden af de unge, der er uden arbejde.
Unemployment in this category is twice as high as for the labour force as a whole, with every third young person in Italy and almost every second young person in Spain being without a job.
Samtidig med væksten i produktion og indkomst i tresserne skete der en konvergensproces, hvorved indkomstforskellene mellem staterne reduceredes med en tredjedel..
The growth in output and incomes in the 1960s was accompanied by a process of convergence, with income disparities between Member States narrowing by a third.
Denne konvergensperiode var præget af relativt lave inflationsrater, stabile valutakurser, ringe arbejdsleshed og tids- og beløbsmæssigt begrænsede underskud på de enkelte landes statsbudget og betalingsbalance. Imidlertid skyldtes den konstaterede konvergens i denne periode ikke blot kraftigere vækst i de dårligt stillede regioner, men også vandringer regionerne imellem.
'This period of convergence was characterized by relatively low rates of inflation, stable exchange rates, low unemployment and deficits in public budgets and balances of payments that were limited over time and in size.
Disse bidrog til en formindskelse af forskellene, men forstærkede samtidig koncentrationen og sammenklumpningen af befolkningen i de ekonomisk stærke områder, ikke mindst fordi der i de fleste tilfælde ikke blev fert nogen særlig aktiv regionalpolitik - om overhovedet nogen.
These migration movements contributed to the narrowing of disparities but added to the concentration of population in the stronger areas, especially as in most cases no form of regional policy or only a weak form was practised.
Siden begyndelsen af halvfjerdserne har helhedsbilledet derimod været præget af ringe vækst samt betydelige nominelle forskelle og alvorlige uligevægte.
Since the beginning of the 1970s, however, sluggish growth, significant divergences in nominal variables and major imbalances have shaped the overall picture.
Samtidig divergerede regionerne på grund af den naturlige befolkningsudvikling.
At the same time, natural growth rates of population have diverged between regions.
Desuden aftog de regionale vandringer til under det halve.
Moreover regional migration rates have fallen by over half.
Mens den fortsatte konvergens i lebet af tresserne på grund af de befolkningsmæssige tendenser havde medfert stærkere regionale forskelle med hensyn til vækst, formindskedes disse nu i et sådant omfang, at konvergensprocessen med hensyn til indkomsterne stagnerede.
Whereas continuation of the convergence process on the scale witnessed in the 1960s would, given demographic trends, have required more pronounced regional growth differences, the latter were actually reduced to such an extent that the process of convergence of incomes came to a halt.
Svag vækst i produktionen og alvorlige nominelle divergenser samtidig med det stadig stigende antal erhvervsaktive har fert til en generelt stigende arbejdsleshed.
Sluggish growth in output and serious nominal disparities coupled with continuing expansion of the labour force brought about a general rise in unemployment.
Samtidig er der opstået en stadig sterre skævhed i arbejdslesheden, både medlemsstaterne imellem og inden for de enkelte medlemsstater.
At the same time, disparities in unemployment, both between and within Member States, widened further. Significantly above-average
Det er ferst og fremmest i de mindre udviklede regioner i Fællesskabets sydlige og vestlige periferi, at stigningen i arbejdslesheden har været sterre end gennemsnittet, men det samme har været tilfældet i en del af de mere udviklede regioner, hvis industri er afhængig af industrigrene eller enkeltfirmaer med alvorlige strukturelle tilpasningsproblemer; derved er de regionale forskelle med hensyn til den samlede arbejdsleshed, i EUR-12 i perioden 1975-1985 steget til to en halv gang den oprindelige værdi.
- Ill - increases in unemployment were recorded especially in many parts of the less-developed regions at the southern and western peripheries of the Community but also in some parts of the more developed regions whose industries were characterized by serious structural adjustment problems. As a result, regional disparities in total unemployment in the enlarged Community were two and a half times more pronounced in 1985 than in 1975.
En sammenligning af de regionale skævheder i Fællesskabet med de tilsvarende skævheder i USA viser klart omfanget af de europæiske regionalproblemer.
A comparison of regional disparities in the Community with those in the United States underscores the scale of regional problems in the Community.
De regionale forskelle med hensyn til indkomst i Fællesskabet ca. to gange, og med hensyn til arbejdsleshed ca. tre gange så store som i USA ( 1 ).
Regional disparities in the Community are roughly twice as high in the case of incomes and three times as high in the case of unemployment rates, as in the USA .
Skævhederne mellem. Fællesskabets regioner afspejler samtidig forskellene medlemsstaterne imellem og forskellene mellem regionerne inden for den enkelte medlemsstat.
The disparities between regions in the Community reflect both the heterogeneity between, and the regional differences within, Member States.
I det tidligere EUR-10 skyldtes indkomst- og beskæftigelsesforskellene i Fællesskabet som helhed for en tredjedels vedkommende forskelle mellem staterne og for to tredjedeles vedkommende regionale forskelle inden for de enkelte medlemsstater.
In the former Community of Ten, one third of the Community^ide income and labour market disparities were due to international differences between Member States and two thirds to regional differences within them.
Som feige af Fællesskabets udvidelse har forskellene mellem staterne fået sterre vægt, således at halvdelen af indkomstforskellene inden for Fællesskabet nu kan henferes til den ene henholdsvis den anden af disse komponenter.
With the enlargement of the Community, the international component has gained ground, with the result that half of the Community-wide regional disparities in incomes tre now due to one or other of the two components.
Hvad arbejdslesheden angår har forskellene mellem staterne dog på grund af den store arbejdsleshed i hele Spanien i dag en noget sterre vægt end forskellene inden for de enkelte stater.
In the case of unemployment, the international component now somewhat overshadows the intranational component, the reason being the high level of unemployment throughout Spain.
Sammenfatter man de socioekonomiske negletal for den ekonomiske ydeevne og arbejdsmarkedssituationen i regionerne til et sammensat mål for problemintensiteten, fås en rangfelge for EF som helhed, hvor de tilbagestående regioner i Fællesskabets sydlige og vestlige periferi entydigt klarer sig dårligst.
If we combine the key socioeconomic variables of regional economic performance and regional labour-market situation into a synthetic measure of problem intensity, we obtain a Community-wide ranking in which the regions in the outer peripheral areas in the south and west of the Community that •re lagging behind are clearly the worst affected.
Baggrunden herfor er det særdeles lave indkomst- og produktivitetsniveau, der i de fleste tilfælde optræder samtidig med stor arbejdsleshed, strukturel underbeskæftigelse og en stigning i antallet af erhvervsaktive, der til stadighed ligger over gennemsnittet.
Particularly low income and productivity levels, which, inmost cases, are accompanied by particularly high unemployment, structural underemployment and a persistently above-average rate of expansion of the labour force are significant factors here.
En problemintensitet på over gennemsnittet findes imidlertid også i en række mere udviklede regioner, hvor indkomsten ligger omkring eller endog over gennemsnittet. Det er tilfældet i områder, der står over for særlige strukturelle tilpasningsproblemer, og som derved er kommet til at lide under en arbejdsleshed, der ligger over gennemsnittet.
However, the intensity of problems is also above average in a number of developed regions with average or even above-average incomes.
Det drejer sig om gamle industriregioner i tilbagegang. Disse områder er i geografisk henseende mindre koncentreret end de tilbagestående områder og er spredt navnlig over de nordlige dele af Fællesskabet.
They are the old declining industrial regions, which display a less marked degree of spatial concentration than the regions lagging behind " and are scattered chiefly throughout the north of the Community.
(1) Denne sammenligning er baseret på USA-stater og et tilnærmelsesvis lige så stort antal regionsgrupper i Fællesskabet (Bundesländer (D), zones économiques d'aménagement du territoire (F), standard regions (UK) osv, kort sagt de såkaldte niveau I-regioner).
This comparison is based on the states making up the United States and on a roughly equal number of categories of regions in the Community (Bundeslander ID), zones economiques d'amenagement du territoire (F), standard regions CUK;, etc.; they are referred to in short as Level I regions).
Tallene er således ikke fuldstændig sammenlignelige, men giver dog et udmærket billede af forskellenes omfang.
Although the data are not fully comparable, the scale of the disparities is still revealing.
Alt i alt er de regionale problemer set ud fra et fællesskabssynspunkt blevet sterre som feige af den seneste udvidelse.
Overall, the intensity of regional problems throughout the Community has been accentuated by the most recent enlargement.
Problemerne i hvert enkelt region betragtet isoleret er ganske vist forblevet stort set uændret. Da de nye regioner imidlertid er områder med særlig udprægede problemer og en ekonomisk ydeevne, der ligger under gennemsnittet, er der sket en forskydning i det relative omfang af de enkelte staters og regioners problemer.
Each individual region viewed in isolation still faces the same problems.
Dette kan illustreres ved felgende eksempel: optagelsen af stater, hvis regioner uden undtagelse har et indkomstniveau, der ligger under gennemsnittet, har fert til en sænkning på 5% af den statistiske EF-gennemsnitsindkomst pr. indbygger.
The following example illustrates this: with the accession of countries whose regions without exception have a belowaverage level of income, the Community average of income per head of population fell by 5%.
En række regioner, der i EUR-10 havde en indkomst under gennemsnittet, ligger nu efter udvidelsen over fællesskabsgennemsnittet.
The result is that a fairly large number of regions which had a belowaverage level of income in the Community of Ten are now above the average for the Community of Twelve.
Visse elementer, der tiener til forklaring af de regionale forskelle
Some factors explaining regional disparities
Analyserne af enkeltfaktorer, der har betydelig indflydelse på konkurrenceevnen, de strukturelle tilpasninger og udviklingsperspektiverne for de enkelte regioner, viser felgende specielle træk:
Analysis of the various factors that significantly influence the competitiveness, structures and development prospects of the regions brings to light the following:
De regionale forskelle med hensyn til lenomkostninger pr. arbejdstager i industrien er betydeligt mindre end de tilsvarende forskelle med hensyn til arbejdsproduktiviteten, og der er således til en vis grad tale om manglende tilpasning til regionernes forskellige arbejdsmarkedsforhold.
Regional disparities in wage costs per person employed in industry are much smaller than those in labour productivity and, in some cases, do not correspond with differing regional labour-market situations.
Både i tilbagestående regioner og i industriregioner i tilbagegang er der til dels tale om relativt heje lenenhedsomkostninger.
To some extent, both regions lagging behind and declining industrial regions have relatively high unit wage costs.
Hvis disse ikke modsvares af tilstrækkelig store beliggenhedsmæssige eller andre strukturelle fordele, har de en negativ indflydelse på konkurrenceevnen, hvilket bidrager til at forege de regionale beskæftigelsesproblemer samt tilpasnings- og udviklingsproblemer og hæmmer losningen af disse problemer.
Where these are not accompanied by any positive and sufficiently pronounced locational or other structural advantages, they act as a competitive disadvantage that compounds the regional employment problems or adjustment and development difficulties and is detrimental to any moves to resolve them.
Regionernes udrustning med infrastruktur har ligeledes betydelig indflydelse på deres udviklingsmuligheder, hvilket allerede blev påvist i den anden periodiske beretning.
Similarly, the infrastructure endowment of the regions significantly influences their development potential, as the Second Periodic Report showed.
Nyere undersegelsesresultater vedrerende det udvidede Fællesskab bekræfter den tidligere iagttagelse, at tilbagestående områder er betydelig dårligere udrustet med ekonomiske infrastrukturer.
Findings of more recent studies carried out for the enlarged Community confirm the earlier observation that regions lagging behind TW much more poorly equipped with infrastructures directly serving economic activities.
Den nuværende situation og fremtidsudsigterne for de enkelte regioner er endvidere afhængig af udviklingen med hensyn til befolkning og arbejdskraftudbud, og denne forleber meget uens i de forskellige medlemsstater og regioner.
The present situation in, and prospects for, the various regions are also characterized by trends in population and labour supply that differ enormously between Member States and regions.
Befolkningstallet i Fællesskabet som helhed vil nå stagnationspunktet i lebet af næste årti.
During the 1990s, the increase in the Community's total population will come to a standstill.
Samtidig vil det imidlertid, især i de tilbagestående regioner med en relativt ung befolkning, fortsat stige kraftigt; et stadig sterre antal af de evrige regioner må derimod indstille sig på et dalende befolkningstal og en stigende gennemsnitsalder.
At the same time, the population will continue to expand strongly in the regions lagging behind where the proportion of young people is relatively high. In contrast, an increasing number of the other regions will have to become accustomed to a shrinking population and to an increase in the average age of the population.