natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sammenlignet med landbruget dækker Fællesskabets skove et areal, der stort set svarer til en tredjedel af det udnyttede landbrugsareal.
By comparison with agriculture, the Community's woodlands occupy an area approximately a third of the utilized agricultural area.
Den endelige proauktion udgør ca. 4% af landbrugets samlede produktionsværdi, og værdi tilvæksten udgør ca. 6% af landbrugets værditilvækst.
Output is about 4% that of agriculture and value added about 6%.
De private skove, som dækker ca. 60% af Fællesskabets skovareal, er opdelt på ca. 4 mio skovejere; de fleste af disse ejer kun meget små skove.
Privately owned woodland accounts for around 60% of the forest area of the Community and this is spread among four million landowners; most of these are very small-scale owners.
Hver medlemsstat ejer ligeledes en større eller mindre del af skovene på dens område.
The Member States themselves are owners of varying proportions of the forests covering their territory.
I alt er cirka en fjerdedel af Fællesskabets skove statsskove (jf. bilag VII og VIII).
In all, around a quarter of the Community's woodlands are state-owned (see Annexes VII and Vili).
Det nuværende Fællesskab råder i gennemsnit over 14 ar træbevokset areal pr. indbygger.
The Community as presently constituted has on average 0.14 ha of wooded land per capita.
Det tilsvarende areal er ti qange større i USA og over 100 gange større i Canada (jf. bi Idi,'n).
The figure is ten times larger in the United States of America and more than a hundred times greater in Canada (see Annex '0·
Ifølge meget grove skøn er ca. 1 mio mennesker i det nuværende Fællesskab helt eller delvis beskæftiget i skovbruget, heri medregnet visse tilhørende aktiviteter som f.eks. transport af træ.
Very approximate estimates put the number of people employed in forestry in the present Community at around one million, including both full-time and part-time workers and related activities such as timber hauling.
Endvidere beskæftiger Fællesskabets skovbrugsindustrier ca. 1,5 mio lønmodtagere.
In addition, about 1.5 million wage-earners work in the forest-based industries of the Community.
Den samlede beskæftigelse i skovbruget i videste betydning svarer således formentlig til ca. 2% af Fællesskabets erhvervsaktive befolkning.
Total employment in forestry on a broad definition therefore comes to some 2% of the working population of the Community.
Den årlige træproduktion udgør over 80 mio m i De Ti; den vil nå op på ca. 100 mio m3 i De Tolv.
Annual timber production totals more than 80 million cubic metres in the Community today, rising to about 100 million m^ after enlargement.
Fællesskabet har en negativ balance i handelen med tredjelande med træ og heraf afledte produkter på næsten 18 mia ECU pr. år og har således et stort underskud af SKOvorugsprodukter.
This figure lags far behind demand in the Community, which has a large deficit in forestry products on its external trade balance of close to 18 000 million ECU a year (timber and timber products).
Træ er næst efter energiprodukter den post i Fællesskabets nandel med tredjelande, hvor underskuddet er størst.
Timber comes after energy as the largest deficit item in the Community's external trade.
(1) Skove, hvor mindst 25% af arealet er dækket af træer,
^-Woodland with a least 25% tree cover.
Skovenes vigtigste særpræg hænger sammen med længden af produktionscyklen.
The main peculiarity of forests is the length of their production cycle.
Det er ikke muligt at behandle og løse skovbrugsproblemer uden at tage hensyn til dette grundlæggende aspekt.
It is impossible to investigate and resolve the problems of forestry without taking this fundamental fact into consideration.
Det tager mere end 100 år at producere veludviklede træer.
It often takes more than a century to grow good broadleaved trees.
Tidsdimensionen indgår således i enhver beslutning i skovbrugssektoren.
The time factor thus underlies all decision-making in forestry.
Både skovene og skovbrugerne selv kan vanskeligt tilpasse sig impulsive og konjunkturprægede foranstaltninger, der ikke indgår i et langsigtet perspektiv.
The forests themselves and the foresters who work them are ill-adapted to rapid action taken with a view to cyclical management of the economy, without regard to the longer term.
Det er derfor nødvendigt at træffe beslutninger med et vist overblik og at videreføre de igangsatte foranstaltninger uden afbrydelser og således undgå omvæltninger, der skyldes konjunkturerne.
The nature of the sector demands that one stand back before taking decisions and show persistence in carrying through schemes once started, leaving aside short-term economic considerations.
Foranstaltningerne til fordel for skovbrug indgår derfor i almindelighed ikke i de løbende politiske overvejelser, da de nødvendiggør langsigtede overvejelser og foranstaltninger, som i almindelighed overskrider et bud getår eller endog en lovgivningsperiode.
The result is that forestry is generally relegated to the fringes of day-to-day policy-making because it involves thinking over the very long term and calls for schemes which generally last longer than a single budget year or even a parliament.
Disse særlige forhold er utvivlsomt årsag til, at der siden Fællesskabets oprettelse kun har kunnet iværksættes visse punktuelle skovbrugsforanstaltninger, hvis videreførelse ikke har kunnet sikres, medens alle de forsøg, der siden 1959 er gjort for at udarbejde en egentlig skovbrugspolitik, er mislykkedes (jf. bilag XXVII).
This peculiarity doubtless explains why only a few isolated forestry schemes have been undertaken since the founding of the Community, without thought to the follow-up, and why all attempts to establish a proper forestry policy since 1959 have failed (see Annex .XXVII).
Fællesskabets skove er dybt mærkede af de europæiske folks historie.
The forests of the Community have been profoundly marked by the history of Europe's peoples.
Visse skovområder bærer endnu ar efter de blodige konflikter, der har ramt det europæiske kontinent i løbet af dette århundrede - enten fordi de har været udsat for bombardementer eller voldsom udnyttelse.
Some tracts of woodland still carry the scars of the conflicts which have torn the continent in the present century, either because they have been the scene of battles or because they have been drastically reduced to provide raw materials.
Som følge af disse konfiiKter har den indsats for tilplantning elier genbepiantning, der er gjort i flere medlemsstater, medført, at hele afsnit af Fællesskabets skove er blevet gendannet.
Following these conflicts, several Member States have invested heavily in afforestation or reafforestation with the result that whole swathes of woodland have been resurrected.
Resultaterne af disse anstrengelser vil utvivlsomt medføre, at de forskellige elementer, der indgår i skovbrugsproblematikken, vil blive ændret mærkbart i de kommende år, navnlig med hensyn til afsætning og forarbejdning af træ og heraf afledte produkter.
The fruits of these efforts will probably have a significant impact on the dimensions of the forestry problem in the years to come, particularly as regards the sale and processing of timber and timber products.
Fællesskabets skove er endelig præget af at være tempererede skove.
Finally, it must be noted that the forests of the Community consist of temperate woodland.
De fordeler sig nogenlunde ligeligt mellem løvtræer (56%) og nåletræer (44%), og det er kendetegnende for dem, at de giver et særdeles acceptabelt udbytte.
There is a reasonable balance between deciduous trees (56%) and conifers (447 < > ) and average yields per hectare are quite respectable.
Det er rigtigt, at gennemsnitsproduktionen på de træbevoksede arealer set under ét kan forekomme ringe (2,1 m3/ha), og at den vil blive endnu ringere efter Spaniens og Portugals tiltrædelse (1,5 m3/ha).
Average production from the total area under trees may seem low (2.1 m-Vha) and this will sink even further when Portugal and Spain join the Community (1.5 m^/ha).
Imidlertid er den gennemsnitlige egentlige tilvækst (i tætte skove) høj i forncld til de fleste andre skovområder på den nordlige halvkugle, idet den lidgør C2„ 4,4 m3/ha/år (USA: 3,6; Skandinavien: 3,0; Canada: 1,7; USSR: 1,4) (jf. bilaglll).
On the other hand, average forest growth in the narrow sense (closed forest) is high compared with most other large tracts of forest in the northern hemisphere, coming close to 4.4 m3/ha/year (USA: 3.6; Scandinavia: 3.0; Canada: 1.7; USSR: 1.4) (see Annex III ).
SKOVENES VIGTIGSTE STRUKTURELLE SÆRPRÆG
MAIN STRUCTURAL FEATURES
Skovene i Fællesskabet er - sammenlignet med skovene i de lande, der medvirker til at forsyne dette med træ og heraf afledte produkter - præget af visse væsentlige strukturmangler, der udgør et alvorligt handicap i den internationale konkurrence, og som hindrer skoven i fuldt ud at spille sin rolle i Fællesskabets økonomiske udvikling.
The Community's forests, especially compared with those in countries which supply the Community with timber and timber products, suffer from a number of major structural deficiencies which amount to a serious handicap when it comes to surviving in international competition, and which prevent forestry from playing its full part in the economic development of the Community.
Fællesskabets skove afslører først og fremmest en vis spaltning mellem nord og syd.
In the first place, there is a fairly marked north-south divide.
SPALTNINGEN MELLEM NORD OG SYD
NORTH-SOUTH DIVIDE
Fællesskabets skove er indbyrdes meget forskellige, afhængigt af naturfor holdene og af den konkurrence, der er udsat for, navnlig fra landbruget.
There is enormous diversity within the Community as a result of the natural conditions to which woodland is subject and the other sectors with Which it competes, notably agriculture.
Stort set kan de inddeles i to store underenheder, én mod nord og én mod syd.
Very broadly, a division can be made into north and south.
- De nordlige skove indeholder i almindelighed kun et begrænset antal arter (ofte kun en enkelt).
- The northern woodlands generally consist of a limited number of species (often one only). Conifers predominate.
Disse skove drives med henblik på at opnå et højt træudbytte, og de har derfor primært en produktionsfunktion.
They are managed to provide a high timber yield and thus have a mainly productive role.
De producerer gavntræ (savværkstræ) og industritræ til fremstilling af plader og papir.
They produce structural timber (sawn timber) and industrial timber for the manufacture of chipboard/fibreboard and paper.
I mange områder er disse skove grundlaget for virksomhed, som klart adskiller sig fra landbruget.
In many regions this activity is quite distinct from agriculture.
Disse skove lider som de fleste skove på den nordlige halvkugle af hensygnen, som eksperterne er enige om hovedsagelig at tilskrive luftforureningen.
Like most of the forests of the northern hemisphere, those in the north of the Community are suffering widespread dieback which the experts agree is mainly due to atmospheric pollution.
- De sydlige skove, som bl.a. omfatter skovene langs Fællesskabets middel havskyster, adskiller sig fra de foregående, både med hensyn til de dominerende arter og med hensyn til form, formål og driftsmåde.
- The southern forests, made up principally of those in the Mediterranean areas of the Community, are different in the kinds of species which predominate, and in their management (structure, aims and methods).
Denne type skove er domineret af løvtræer; de er ikke først og fremmest lagt an på træproduktion og består derfor kun sjældent af højskov.
Most of the trees are broadleaved species that are not dedicated principally to producing wood and are thus not usually organized as timber forest.
Disse skove er i almindelighed præget af forekomst af forkrøblede træer, eller af tilbagebleven makivegetation, når de er udsat for græsning eller er blevet hærget af brand.
In general, such woodland consists of stunted trees or residual scrub vegetation ("maquis") remaining after grazing or burning off.
De spiller i almindelighed en vigtig rolle for beskyttelse af jordbunden og regulering af vandbalancen, og de er snævert knyttet til landbruget.
Overall, it has a major role to play in protecting the soil and regulating water runoff and is closely bound up with agricultural activities.
I mange tilfælde giver de ly og næring til husdyrene.
Frequently, it provides shelter and forage for livestock.
Mere specielt er de udsat for brandrisiko.
It is particularly vulnerable to fires.
Den ulig* xonkurrer.ee mellem landbruget og skovene med hensyn til anven delsen af arealerne medfører, at skovdækningen i Fællesskabet i almindeligheo er ringere end i mange andre dele af verden (1/5 i stedet for 1/3)
With forestry competing on unequal terms with agriculture for the use of land, forest cover in the Community is on the whole lower than in many other parts of the world (1/5 as against 1/3).
Den er pi under 10% af arealet i flere medlemsstater (Irland, Nederlandene og Det forenede Kongerige), hvorimod den overstiger 25% i visse andre lande > Luxe.-)iboi rg„ Tyskland, Frankrig, Spanien og Portugal). Page 31
It accounts for less than 10% of the land area of several Member States (Ireland, Netherlands, United Kingdom) but is in excess of 25% in some others (Luxembourg, Germany, France) as well as in Portugal and Spain.
TRÆBEVOKSET AREAL OG TRÆPRODUKTION I FÆLLESSKABET 1981 CD
WOODED AREA AND TIMBER PRODUCTION IN THE COMMUNITY IN 1981 (1)
Samlet areal med· træer :2) I alt " Pr. ind
Total wooded area (2) Raw timber production : Total ha Total m3 per ha : '000 ha % % per '000 m3 % % of wooded : capita excl. bark area :
:Det forenede ¡Kongerige
: United : Kingdom
KILDE- EUROSTAV - 3asisstatistikker udgave 1984.
Source : EUROSTAT, Basic statistics 1984.
(1) Tallene vedrørende arealerne gælder i stort omfang årene før 1981.
(1) The figures involving areas relate in most cases to years earlier than 1981.
(2) Dette areal omfatter alle arealer, der er dækket med træer eller buskagtige skovvækster, forudsat at disse arealer ikke udnyttes til landbrug eller til andre ikke-SKovbrugsmsssige formål.
(2) These figures embrace all land stocked with trees and shrubs that is not used for agriculture or other non-forestry activities.
Heri er medregnet poppelplantager, be plantninger af kastanje- og nøddetræer, der hovedsagelig er beregnet til træproduktion, plantager af juletræer samt planteskoler, der er beliggende i skovene og skal cskke bedriftens egne behov.
This covers poplar groves, plantations of chestnut and walnut trees primarily for the production of wood, Christmas tree plantations, and nurseries planted in woodland for the own use of forestry enterprises.
Arealet omfatter ikke frugtplantager, arealer meo -'solerede træer, parker, haver, rækker af træer, som dækker små arealer og sr af ringe betydning, kommercielle planteskoler, som er beliggende uden 'or skovene, samt heder.
The figures do not include plantations of fruit trees, areas containing isolated trees, parks and gardens, rows of trees of minor importance covering a small surface area, commercial forest nurseries not sited on forest land, and heathland.
Det træbevoksede areal består af det egentlige skovareal (skovparceller > 0,5 ha; skovdækning > 20%) og af de øvrige t råbevoksede· arealer Ltræbevoksede parceller < · 0,5 ha; skovdækning < 20%). Page 32
"Wooded area" comprises forest land proper (areas of woodland greater than 0.5 ha with tree cover greater than 20%) and other wooded areas (wooded area less than 0.5 ha with tree cover less than 20%).
I De Ti er de to store skovbrugslande Tyskland og Frankrig langt de vig­tigste.
In the Community as currently constituted, France and Germany are the major forest countries and by far the most important.
De repræsenterer alene næsten 60% af skovarealet og over 70% af produktionen af råtræ.
Together they account for almost 60% of forest area and over 70% of production of timber in the rough.
I De Tolv vil tre medlemsstater indtage denne dominerende stilling, nemlig Spanien og de to ovennævnte lande.
After enlargement, these two countries will be joined by Spain to make up the three giants.
De vil sammen repræsentere ca., 70% af det træbevoksede areal og af træproduktionen i De Tolv.
Between them, they will account for a little over 70% of both wooded area and timber production in the Community of Twelve.
EJENDOMSFORHOLDENE I SKOVBRU(SEΤ
FOREST OWNERSHIP
Fællesskabets træbevoksede areal er ligeledes ¡r¡eget forskelligt opdelt i de enkelte medlemsstater, hvad ejertype sr > gar: stúten, offentlige myn­digheder og privatpersoner.
The wooded area of the Community is also distributed in widely different ways in the Member States between several types of ownership: the State, public bodies and private individuals.
Antallet af skovejendomme i det nuværende Fællesskab (bortset fra Grækenland, nvor der ikke forel ger tal) anslås til følgende omtrentlige tal. (¡f. de vedlagte tabeller VII og VIII),
The number of woodland estates in the present Community, excluding Greece for which no data are available, are roughly estimated as follows (cf.
­ 35 000 : anare offentlige skove (ejet af offentlige myndigheder)
Tables > < and xl): - 15 000 state-owned forests - 35 000 public forests which are not state-owned but belong to public bodies - 4 million to 5 million private woods and forests owned by individuals but excluding woodland on farms.
Det gennemsnitlige areal for disse ere kategorier af ejendomme anslås at være på ca. 500 ha for statsskovene, 120 ha for andre offentligt ejede skove og 3,5­4,5 ha for private skove.
The average sizes of properties in these three categories are about 500 ha in state-owned forests, 120 ha in forests owned by public bodies and 3.5 ha to 4.5 ha in private woodland.
Gennemsnitsaredlet i de private skove er således rneget ringe. Herr. iL kommer, dt disse skove ofte er opdelt i flere adskilte parceller.
The average size of private forest properties is therefore very small.
Ejendomsforholdene i Fællesskabets skove er saledes med hensyr, til arten og størrelsen særdeles heterogene.
Woodland ownership in the Community hence presents an extremely mixed picture in terms of both type and size.
SKOVeEVOKS ¡MINGER
TYPES OF TREES
Et baskedent flertal (56%) af de egentlige skove (tætte skove) i det nu­værende Fællesskab består af løvtræer.
Just over half (56%) of "closed" forest in the present Community consists of hardwoods.
Resten (44%) består af nåletræer. ï forhold ti' ­isse skovområder i andre dele af den nordlige halvkugle (jf. bilag m­ er Fællesskabets skove i denne henseende ud fra en samlet betragtning meget afbalancerede.
The remainder (44%) are softwoods.
Spaniens og Portugals tiltrædelse vil
Compared with tracts of woodland elsewhere in the northern hemisphere (see Annex in ) the Community's woodlands would seem overall to be well-balanced.
■· øvrigt give fuldstændig ligevægt mellem de to driftsformer, idet procent­tallet bliver nøjagtig 50.
The accession of Portugal and Spain will readjust the balance even more precisely, with the corresponding percentages being exactly 50% each.
Ifølge medlemsstaterne (jf. bilag VI; _BAR_ < an der imidlertid iagttages tydelige tendenser rød løvtræer eller mod nåletræer.
Individual Member States however (see Annex VI) tend towards either broadleaved species or conifers.
Skovene i de nordlige tande (Tyskland... Danmark, Irland, Nederlandene og Det forenede Kongerige) er silecei Lagt an på produktion af nåletræer (fyr, gran, lærk osv.), medens skovene "1 c:e sydligere lande (Luxembourg, Frankrig, Italien og Grækenland) snarere ¿r lagv. ¿r, på produktion af træ af løvtræer (eg, bøg, ahorn osv.).
The forests of the northern countries (Denmark, Germany, Ireland, Netherlands, United Kingdom) are biaised towards softwood production (pines, firs, spruce, larches, etc.) while the forests of the more southern countries (France, Greece, Luxembourg, Italy) are more geared to hardwood production (oak, beech, maple, etc.).
Bestræbelserne på at opnå et forøget udbytte har i de forløbne år foran lediget skovbrugere i flere medlemsstater til at plante nåletræer på renafdrevne løvtræsarealer eller til at anbefale dette.
The search for increased yields has induced foresters in several Member States over recent years to practise or counsel the planting of softwoods where there has been clear-felling of hardwoods.
Nåletræerne har således lidt efter lidt vundet terræn på bekostning af løvtræerne.
As a result, softwoods have gradually encroached on the broadleaved species.
Imidlertid er der senere, bl.a. som følge af pres fra økologiske kredse, truffet foranstaltninger i flere medlemsstater (Det forenede Kongerige og Luxembourg) for at undgå en overdreven tendens i denne retning og gengive løvtræerne deres position.
More recently, however, under pressure from environmentalists, steps have been taken in several Member States (United Kingdom, Luxembourg) to slow down this trend and bring back the planting of broadleaved trees.
"SKOVE" PÃ LANDBRUGSBEDRIFTERNE
WOODLANDS ON FARMS
Der er snævre bånd mellem landbruget og skovbruget i Fællesskabet, ikke kun på makroøkonomisk, men også på mi kroøkonomi sk niveau, navnlig i for bindelse med landbrugsbedrifterne.
There are close links between agriculture and woodland in the Community, not only at macroeconomic level bat also at the microeconomic ievel, especially on farms.
En relativt stor del af Fællesskabets træbevoksede areal, nemlig over 9 mio ha, dvs. ca. en fjerdedel, indgår i landbrugsbedrifter.
A relatively large proportion of the wooded area of the Community - over 9 million ha or about a quarter - is to be found on agricultural holdings.
Disse arealer omfatter alle områder på landbrugsbedrifterne, hvor der findes skovtræer (herunder poppelplantager, planteskoler, der skal dække bedriftens egne behov, læhegn svarende til et vist areal osv.).
This figure comprises all the land belonging to farms which is stocked with forestry species of trees (including poplar groves, tree nurseries for a holding's own use, windbreaks occupying a substantial area, etc.).
Det er ikke alle Fællesskabets landbrugsbedrifter, der er berørt.
Not all the farms in the Community of course are involved.
I 1980 var der i De Ni ca. 1,7 mio bedrifter, dvs. næsten 30%, med træbevoksede arealer.
In 1980 in the Community of Nine, some 1.7 million holdings (almost 30%) included woodland.
Den relative numeriske betydning af disse bedrifter med træbevoksede arealer er meget forskellig fra land til land.
The relative share of farms with woodland varies considerably from country to country.
De udgør under 5% i Belgien, Irland og Nederlandene, men over 40% i Tyskland og Frankrig og 50% i Luxembourg.
It is less than 5% in Belgium, Ireland and the Netherlands but is over 40% in Germany and France and more than 50% in Luxembourg.
Det gennemsnitlige træbevcksede areal pr. landbrugsbedrift med sådanne arealer var i 1980 5,4 ha i De Ni.
The average area per holding occupied by woodland in 1980 was 5.4 ha (Community of Nine).
Dette gennemsnit lå mellem følgende yderpunkter: 2,1 ha og 3,7 ha (Belgien og Irland) og 7,5 ha og 8,7 ha (Danmark og Nederlandene).
Broken down by country, the lowest figures were 2.1 ha in Belgium and 3.7 ha in Ireland and the highest were 7.5 ha in Denmark and 8.7 ha in the Netherlands.
Forbandelserne mellem skovbrug og landbrug på disse bedrifter er så meget desto snævrere som der er en vis ligevægt mellem de træbevoksede arealer og Landbrugsarealerne.
The more even the balance between woodland and farmland, the closer the link is between silviculture and agriculture on these holdings.
Denne ligevægt forekommer naturligvis ikke på de oedrifter, hvor skovarealerne udgør en ubetydelig procentdel af det samlede areêLo Ditte gælder i Belgien, Danmark, Irland, Nederlandene og Det forenede Kongerige, hvor andelen er på under 5%.
Naturally there is no question of balance where the woodland belonging to a farm is only an insignificant percentage of the total area. This is the case in Belgium, Denmark, Ireland, the Netherlands and the United Kingdom, where the proportion is less than 5%.