natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Talrige britiske virksomheder og de fleste tyske har meddelt, at sorte arbejdstagere er blevet forfremmet til poster i ledelsen og i direktionen.
Many of the UK and the majority of the German companies reported the promotion of black workers to supervisory and managerial positions. Most of the Dutch companies stated
I kodeks anbefales, at alle jobs skal stå åbne for alle arbejdstagere med ens kvalifikationer uanset race, og at lønnen skal fastsættes på grundlag af en kvalitativ vurdering af jobbet.
The Code recommended that all jobs should be open to all appropriately qualified wor­
Afskaffelse af raceadskillelse på arbejdspladserne af hvide arbejdstagere i udlandet, når det var umuligt at finde ansøgere med de ønskede kvalifikationer i Sydafrika. ka.
The Code recommended that, as far as possible, companies should work towards the abolition of segregation within their undertakings.
Det anbefales ligeledes i kodeks, at virksomheder ne i størst mulig udstrækning søger at afskaffe raceadskillelsen i deres virksomheder.
The UK, Dutch and Danish reports indi­cated that most companies only recruited white employees from abroad when it was not possible to find suitable candidates in South Africa.
De europæiske virksomheder gav fortsat deres sorte arbejdstagere fordele og ydelser udover det, som loven fastsætter.
European companies continued to pro­vide a wide range of benefits for their black African employees, over and above those required by law.
I de tyske og britiske rapporter fremhæves forbedringerne af disse fordele og ydelser i den betragtede periode.
Both the German and the British reports pointed to increases in such provision during the reporting period.
Blandt de forskellige fordele, der nævnes, var de vigtigste pensionsordning, lægehjælp, hjælp til køb af bolig.
Among the various forms of benefit men­tioned, the most prevalent were pension schemes, medical services and assistance with house pur­chase.
Blandt de talrige andre fordele skal følgende nævnes:
The many other benefits included:
De europæiske virksomheder har vedvarende ar bejdet for fuldstændig afskaffelse af raceadskillelsen blandt deres ansatte.
European companies continued to work towards the complete elimination of racial segre­gation among their employees.
Af de britiske og tyske rapporter ses. at der var tale om en stigning af det antal virksomheder, hvor der var fuldstændig eller delvis racelighed i alle dele af virksomheden for de ansatte.
The UK and Ger­man reports both showed increases in the number of companies which had achieved complete or partial desegregation of all facilities for their wor­kers.
De fleste nederlandske virksomheder har meddelt at de har gennemført fuldstændig racelighed og det samme gælder for de tyske og franske samt for de fleste britiske virksomheder.
Most of the Dutch companies reported that complete desegregation had been achieved, while all the German and French companies, and most of the UK companies had achieved total desegre­gation at the workplace itself.
De to italienske virksomheder er ved at gennemføre racelighed på arbejdspladsen og i velfærdsinstallationerne; de to græske virksomheder har meddelt, at alle medlemmer af deres personale har samme vilkår bortset fra nattevagter og rengøringspersonale, der i en af virksomhederne råder over særskilte faciliteter.
Both Italian com­panies continued to pursue desegregation at the workplace and in social amenities, and both Greek companies stated that conditions were the same for all personnel, with only the night watchman and cleaners having separate facilities in one of them.
De to danske virksomheder har meddelt, at alle racer har samme arbejdsvilkår og kan benytte samme installationer, ligesom disse virksomheders politik er at undgå enhver form for raceadskillelse på arbejdspladsen i det omfang sydafrikansk lov tillader det.
Both Danish companies reported that all racial groups enjoyed equal working conditions and facilities and that the companies adhered to the policy of avoiding any form of segregation at their places of work, to the extent that this was allowed by South African law.
Der forekommer ikke raceadskillelse i belgiske virksomheder.
None of the Belgian companies practised segregation.
Blandt andre foranstaltninger til afskaffelse af raceadskillelsen kan nævnes oprettelsen af blandede sportsklubber og tilrettelæggelse af blandede sociale arrangementer for personalet.
Further measures aimed at facilitating complete desegregation involved the establishment of mixed sports clubs and the organization of mixed staff social evenings.
• gratis mad eller hjælp dertil.
(i) (ii) (iii) (iv) (v) (vi) (vii) contributions to insurance schemes; annual bonuses; provision of clothing; recreational facilities; free or subsidized transport; educational provision; free or subsidized food.
Formandskabet kan således meddele, at der i referenceperioden for den sjette analyse er gjort ret tilfredsstillende fremskridt i overensstemmelse med må lene i kodeks trods de nuværende økonomiske vanskeligheder. heder.
The Presidency is accordingly able to report that during the sixth reporting period gener­ally good progress was made in line with the Code's aims, despite the difficult economic climate.
Flere virksomheder har ligeledes forsøgt at yde bistand til de samfund, hvorfra deres ansatte kommer; et eksempel herpå er gaver til hjælpeorganisationer eller bysamfund og forskellige former til medfinansiering af universiteter.
A number of companies also sought to provide benefits for the wider communities from which their workforces were drawn — for exam­ple, by donating to charity or to the Urban Foun­dation, or by providing various forms of support for universities.
Pris i Luxembourg 1987 (moms ikke medregnet)
Price 1987 (excluding VAT) in Luxembourg
Abonnementet er årligt og løber fra 1/1-31/12.
Subscriptions are annual and run from 1 January to 31 Decen-ber.
Kontoret for De europæiske Fællesskabers officielle Publikationer, L-2985 Luxembourg.
Applications should be made to the Office for Official Publications of the European Communities, L — 2985 Luxembourg.
Seneste indeks udgivet; 1984.
Last published Index: 1984
Fællesskaber
Bulletin of the European Communities
Manuskript udfærdiget i marts 1987
Sent to press in July 1987
MARTS 1987
The Single Act: A new frontier—Programme of the Com mission for 1987
1/87 Gennemførelse af den europæiske fælles akt: Fællesskabets nye grænser Kommissionens arbejdsprogram — 1987
Readers can obtain information on developments since this issue went to press (date of adoption of instruments by the Council, of opinions given by Parliament or the Economic and Social Committee, of publication in the Official Journal, etc.) by telephoning the document services of the Information Offices at the following numbers:
Oplysningstjeneste
References in text and footnotes
Meddelelse til læseren (henvisninger og fodnoter). (punkt ...) = henvisning inden for samme EF-Bulletin. ')... = fodnote med henvisning til en EFT, en anden EF-Bulletin, et supplement eller andet kildemateriale.
References to other parts of the same issue of the Bulletin are given in parentheses in text, thus (— > point 2.1.53). References to other issues of the Bulletin, to a Bulletin Supplement, to an Official Journal etc. are given in footnotes.
30-årsdagen for Rom-traktaterne rens rolle som en væsentlig faktor i udviklingen, ligesom det understregedes, at det er nødvendigt med et snævrere samarbejde på europæisk niveau, hvis Europa skal kunne klare de enorme teknologiske og socio-kulturelle udfordringer, som det i dag er konfronteret med. På konferencen valgte man at gribe problemet an ud fra to vinkler:
Thirtieth anniversary of the signing of the Treaties of Rome unanimous recognition of culture as a essential factor in development and of tl· need for closer cooperation at Europea level to enable Europe to meet the form dable technological and socio-cultural cha lenges facing it in the future. The Confe enee was based on a dual approach:
30-ársdagen for undertegnelsen al' Rom-traktaterne om oprettelse af EØF og Euratom blev fejret den 25. marts.
25 March was the 30th anniversary of the signing of the Treaties of Rome estab­lishing the European Economic Community and the European Atomic Energy Com­munity.
Samtidig med tien officielle højtideligholdelse, som fandt sted i den italienske hovedstad '), arrangerede Kom missionen i Firenze i samarbejde med Det europæiske Universitetsinstitut og byen Firenze en konference om »Europa i forandring: den kulturelle udfordring — kultur, teknologi og økonomi«.
To coincide with the official cel­ebrations in the Italian capital, ' the Com­mission organized a Conference in Florence in collaboration with the European Univer­sity Institute (EUI) and the City of Florence entitled 'The changing Community: the cul­tural challenge — culture, technology and the economy'.
Samtidig blev der med støtte fra Kommissionen holdt et kollokvium i Rom, ar rangeret al »forbindelsesgruppen af professorer i samtidshistorie ved De europæiske Fælles skaber«, med »det europæiske genopsving og Romtraktaterne« som tema.
At the same time, a Sym­posium entitled 'The revitalization of Europe and the Treaties of Rome' was held in Rome, organized by the Community Liai­son Group of Professors of Contemporary History with Commission support.
Konferencen i Firenze om kulturen og dens relationer til teknologi og økonomi
(ii) the second approach consisted i identifying the major issues and priorit measures to be taken at Community lev < in a number of fields (in particular finar cing, the new media, daily practice, cop) right, etc.). Florence Conference on culture and its relations with technology and the economy
Hvad angår forbindelserne mellem økonomi og kultur, kunne to væsentlige ting fastslås: den første vedrører de kulturelle aktiviteters stigende økonomiske vægt (stigende udgifter til fritid og kultur i husholdningernes budget, størrelsen af offentlige og private udgifter, der anvendes til disse aktiviteter, beskæftigelseseffekten samt betydningen for handelsbalancen).
As regards the links between the econom and culture, two main points emerged, th first of which concerned the growing ecor omic importance of cultural activitk (increase in spending on leisure and cultur in household budgets, volume of public an private expenditure devoted to these activ: ties, importance in terms of job creatio and the balance of trade).
Især hvad sidste punkt angår, påviste deltagerne, at kultu relle aktiviteter beskæftiger næsten 4 millioner mennesker i Europa, og at de tegner for mellem 3 og 6% af medlemsstaternes BNP.
With partícula reference to the last point, it emerged fror the Conference that cultural activitie employ almost 4 million people in Europ and represent between 3 and 6% of th GDP of the Member States.
Desuden er disse tal for opadgående, og posten fritid/kulturs vægt i husholdningernes forbrug viser sig at være den mest dynamiske næst efter posten sundhed. Ud over de kulturelle aktiviteters direkte økonomiske indvirkning forplanter der sig fra disse væsentlige impulser til beslægtede aktiviteter som f.eks. turisme, og mere generelt — set i forhold til erhvervssektoren som helhed og endog landbruget — videre til aktiviteter inden for sådanne sektorer som den audiovisuelle sektor, reklame og desien.
Moreover thes figures are rising steadily and the increas in household expenditure on leisure an culture is second only to that on health In addition, besides their direct economi impact, cultural activities also have a essential knock-on effect on related activ: ties, such as tourism, and, more generall) on economic, industrial and agriculture activity as a whole through, for instance, th audiovisual, advertising and design sector;
Konferencen blev indledt af Carlo Ripa di Meana, Firenzes borgmester. Massimo Bogiankino samt formanden for Det europæiske Universitetsinstitut, professor Werner Maihofer.
The Conference was opened by Mr Carlo Ripa di Meana, Mr Massimo Bogiankino, Mayor of Florence, and Professor Werner Maihofer, Principal of the EUI.
De tre dages arbejde på konferencen mundede ud i en enstemmig anerkendelse af kultu
The three days of discussion culminated in the
30-ârsdagen for Rom-traktaterne udtrykte ikke desto mindre ønske om. at Kom missionen begræser sine ambitioner pa det kul turelle område.
A few speakers, however, wished to see the Commission limit its ambitions in the cul­tural sector.
1 sit indlæg mindede Carlo Ripa di Meana om Kommissionens engagement i andre aktioner, som den tillægger betydning, f.eks.: Erasmusprogrammet ') vedrørende udveksling af studerende, videreudvikling af undervisningen i frem medsprog som et grundlæggende middel til kommunikation mellem folkeslagene og indførelse af en europæisk dimension i uddannelsesprogrammerne.
In his speech Mr Ripa di Meana recalled the Commission's commitment to the other activities which it felt to be particularly important, such as the Erasmus pro­gramme ' on student exchanges, the devel­opment of the teaching of modern langu­ages as a basic instrument of communi­cation and the introduction of a European dimension in education programmes.
Det var ham desuden magtpåliggende at berolige de eksperter, som frygter, at Kommissionen har alt for ambitiøse planer på kulturområdet: »Frygten for kulturel dirigisme på kontinentalt niveau er ubegrundet, og for mit eget vedkommende håber jeg, at det er tilstrækkeligt klart, at denne frygt er lige så ubegrundet alene med hensyn til intentionerne«, erklærede han efter at have mindet om. at kun 0,05% af EF's budget går til kulturen.
He also took pains to assure the experts who feared that the Commission was being too ambitious in the cultural sector that 'fears of cultural affairs being dictated by Brussels are quite without foundation and, for my part, I hope it is sufficiently clear that nothing could be further from our minds', after having recalled that a mere 0.05% of the Community budget was devoted to culture.
På den pressekonference, der blev holdt efter arbejdets afslutning, bebudede Carlo Ripa di Meana. at Kommissionen vil drage konklusioner af konferencen og udarbejde et udkast til principiel erklæring om EF's kultur politik, som den ville forelægge Det europæiske Råd i juni måned.
At the press conference held follow­ing these discussions, Mr Ripa di Meana announced that the Commission would study the results of the Conference and draw up a draft basic statement on the Community's cultural policy which it would put before the June European Council.
Han tilføjede, at Kommissionen har til hensigt at forelægge et foreløbigt udkast for Rådet (kultur) forud for dette møde i Det europæiske Råd, hvori den vil tage hensyn til alle de forslag, der er fremkommet, især med hensyn til udveksling af kunstnere og økono mer, intellektuel ejendomsret samt de konklusioner, man nåede frem til vedrørende EF-finan-siering af visse aktioner.
He further added that the Com­mission intended to submit a preliminary draft to the Cultural Affairs Council preced­ing the European Council, in which it would take account of all the suggestions made, in particular concerning exchanges between artists and economists, intellectual prop­erty, and the conclusions reached concern­ing Community financing for certain meas­ures.
Den anden ting. der kunne fastslås, var. at kultur ikke kun må betragtes som en sektor, der er isoleret fra resten af økonomien, men som en variabel, der spiller en rolle på tværs af samtlige økonomiske aktiviteter.
The second point which emerged was that culture should not be seen in isolation from the rest of the economy but rather as a common denominator in all areas of econ­omic activity.
I den forbindelse nåede man på konferencen frem til følgende konklusion. Hvis de kulturelle aktiviteter har en stadig større økonomisk vægt, betyder dette, at den kulturelle investering også vil veje tungere i de økonomiske præstationer, og følgelig, at der ikke vil findes noget konkurrencedygtigt Euro pa uden en videreudvikling af den kulturelle skaberkraft og kulturspredningen.
In this respect, the Conference reached the following conclusion: the fact that cultural activities are growing in econ­omic importance means that investment in culture will also become an increasingly important factor in economic performance and that, as a result, Europe will be unable to compete without an increase in cultural output and the dissemination of culture.
Med andre ord vil der ikke være et teknologisk Europa, hvis der ikke sammen med investeringerne i ny teknologi (»hardware«) gøres en tilsvarende indsats på indholdssiden, dvs. programmer og kulturelle aktioner, især inden for fjernsyns- og spillefilmssektoren (»software«).
In other words, in order for technological Europe to become reality, investment in the new technologies (hardware) must be accompanied by an equivalent contribution in relation to content, i.e. cultural pro­grammes and measures, particularly in the television and cinema sectors (software).
Med hensyn til indsatsen understregede mange talere, at euro pæerne står over for store udfordringer som følge af konkurrence med USA og Japan.
As for what is at stake, several speakers empha­sized the scale of the challenge facing Europe in the form of competition from the United States and Japan.
De bekræftede alle nødvendigheden af en styrkelse af det europæiske samarbejde, især ved en mere koordineret indsats på F & U-området, europæiske aftaler om tekniske normer, fælles udnyttelse af know-how og dermed gennemførelsen af det indre marked.
They all reaffir­med the need to strengthen European coop­eration, in particular by means of greater concentration of R & D activities, the estab­lishment of European technical standards, the pooling of knowhow and ultimately through the completion of the internal mar­ket.
Imidlerltid advarede de fleste af deltagerne Fællesskabet mod myten om teknologien som redningsmand og påviste, at hvis indsatsen udelukkende koncentreres om »hardware« (f.eks. spredningskanalerne). ville Europa være dømt til en øget afhængighed på programområdet: Derfor er underudviklingen med hensyn til kulturproduktion (audiovisuelle programmer, programmel osv.) en alvorlig trussel både mod skabelsen af en ægte europæisk kulturidentitet og mod EF's handelsbalance.
However, most of the speakers warned the Community of the dangers of seeing technology as a remedy for all ills and pointed out that if exclusive attention were paid to hardware (distribution channels, for instance) Europe would be forced into increasing dependence on others for pro­grammes.
Udfordringen er en daglig foreteelse, som taler ne påviste det, idet de understregede den afgørende rolle, fjernsynet spiller i europæernes dagligdag, og derfor fandt det uomgængeligt nødvendigt, at skabelsen af et ægte europæisk fjernsyn bør indgå i rækken af prioriterede aktioner.
Its underdevelopment in terms of cultural output (audiovisual programmes, software, etc.) was, therefore, a serious threat to the establishment of a genuine European cultural identity and to the Com­munity's trade balance.
Formålet var at beskrive hændelsesforløbet siden det mislykkede forsøg med Det europæiske Forsvarsfællesskab (EDC) frem til Messina konferencen og Val Duchesse-forhandlinger-ne.
The Rome Symposium, organized by the Commission and the Liaison Group of Pro­fessors of Contemporary History in the Community brought together over 50 uni­versity professors from Community countries and some 15 'witnesses', mostly political figures from the period in question — including the four surviving signatories of the Treaties — to go over the events between the failure of the European Defence Community (EDC) and the Messina Con­ference and Val Duchesse negotiations.
Guazzugli-Marini, Pierre Uri, Spierenburg, Baron Rothschild, Rutten, Calmes og mange andre rekonstruerede sammen med historikerne en »kollektiv hukommelse«.
Mr Christian Pineau, Mr Li Count Snoy et d'Oppuers, Mr Mau Faure, Mr Hans von der Groeben, Mr Τ; ani, Mr Guazzugli­Marini, Mr Pierre I Mr Spierenburg, Baron Rothschild, Rutten, Mr Calmes and numerous otr reconstructed the events of that era toget with the historians.
Det officielle billede, som arkiverne har efter ladt, fik en ny dimension, nemlig at det faktisk oplevede smeltede sammen med intentionerne og begrundelserne.
The official picture c veyed by the archives took on a new ; more real dimension, revealing the unde ing intentions and motivations.
Vidnerne opnåede således at give rundbordsdrøftelserne og den historiske drøftelse aktualitet.
The \ nesses contrived to give an air of topica to the round­table sessions and the hist« cal discussion.
Kollokviet blev holdt på Capitol, hvor traktaterne blev undertegnet tredive år tidligere.
The Symposium was held in the Capital, where the Treaties had been signed 30 years previously.
I sin indledningstale undlod Andreotti ') ikke at minde om de oprindelige målsætninger og den langsomme svækkelse af den politiske vilje.
Mr Andreotti's opening speech recalled the original objectives and the grad­ual erosion of political will. '
Han kom ligeledes ind på rækkevidden og begrænsningerne i den europæiske fælles akt2), den seneste ændring af Rom-traktaterne.
He also men­tioned the scope and limits of the Single European Act,2the latest amendment to the Treaties of Rome.
Professor R. Poidevin (forfatter til en helt ny biografi om Robert Schuman), professor Hans-Peter Schwarz, professor Enrico Serra (som arrangerede kollokviet i Rom, professor Trausch, professor W. Loth, professor René Girault, professor Milward, professor Griffith, professor di Nólfo, professor Guillen og mange andre præsenterede de emner, der skulle drøftes, og som efter Messina og Val Duchesse drejede sig om medlemsstaternes holdninger til traktaterne, Euratom og forsvarsproblemerne samt om den offentlige opinion (med del tagelse af Gazzo og Rabier), de politiske partier og pressionsgrupperne i forhold til Trak taterne.
Professors R. Poidevin (author of a v recent biography of Robert Schumi Hans­Peter Schwarz, Enrico Serra (org izer of the Rome Symposium), Trausch, Loth, René Girault, Milward, Griffith, Nolfo, Guillen and many others introdu topics relating to the attitudes of the Me ber States vis-à-vis the Treaties, Eurat and defence issues and public opinion (w the participation of Mr Gazzo and Rabier), and the positions of the politi parties and pressure groups in the afterm of Messina and Val Duchesse.
Det nuværende genopsving, som skal være fuldendt i 1992, bør have en politisk dimension, da den økonomiske dimension ikke mobiliserer i til strækkelig grad. »Opfindsomheden må have frit spil« var hans konklusion.
As President Delors said in his open speech, it is only natural to reason by a logy when historians and political figu are attempting to pinpoint the role of int
Blandt disse faktorer har kollokviet klart vist, i hvor høj grad det første europæiske opsving stod i gæld til beslutsomheden hos mennesker, der var deres ansvar be vidst, og som handlede i fællesskab efter visse regler, bl.a. gensidig tillid og solidaritet.
Finally, Professor Duroselle, analysing the various 'revivals' in historical terms, felt that there was no correlation between the 'fear' factor (fear of war or invasion, etc.) and the various revivals, but that a political dimension was needed for a revival.
Ana logt hermed må man i det nuværende opsvingsklima kunne drage konklusionerne af en så redeligt rekonstrueret historie.
The present revival, due to culminate in 1992, needed a political dimension, as the econ­omic dimension was not sufficient as a mobilizing factor.
Europa har også brug for historikernes analyse og fortolkning ' ).
'There is still scope for invention' he said in conclusion.
Drøftelserne de følgende dage gav kollokviet hele sin historiske betydning.
Extracts from the speeches given by Mr Andreotti Mr Delors are contained in Supplement 2/87 — ]
Men hele sektorer af erhvervslivet falder fortsat uden for disse direktivers anvendelsesområde.
The debates held over the next few days lent the Symposium its full historical meaning.