natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Herbert Ungerer leder Afdelingen for Analyser og Prognoser under EF­Kommissionens Direktorat for Telekommunikation.
Herbert Ungerer is head of the 'Regulations and Structures' Specialized Department of the Telecommunications Directorate in the EC Commission.
I denne egenskab har han på nært hold deltaget i udformningen af EF­Kommissionens Grønbog om Telekommunikation af juni 1987 og EF­Kommissionens politik for tjenesteintegrerede digitalnet, digitalmobilkommunikation og andre telekommunikationsspørgsmål.
In this position he has been closely involved in the drafting of the EC Commission's Green Paper on telecommunications of June 1987 and EC Commission policy on ISDN, digital mobile communications and other telecommu­nications issues.
Doktor Ungerer har studeret fysik i München og Tübingen og virksomhedsledelse i Paris og Fontainebleau.
Dr Ungerer studied physics in Munich and Tübingen, Germany, and economics and business administration in Paris and Fontainebleau, France.
Han har taget doktorgraden i fysik ved universitet i Tübingen og i økonomi ved Ecoie des Hautes Etudes i Paris.
He received his Doctorate in Physics from the University of Tübingen and his Doctorate in Economics from the École des hautes études, Paris.
Han har erhvervet en universitetsgrad (MBA) i virksomhedsledelse ved INSEAD, Det Europæiske Institut for Virksomhedsledelse i Fontaine­bleau.
He received his Master of Business Administration from Insead, the European Institute of Busi­ness Administration, Fontainebleau.
Nicholas Costello arbejder som ekspert i Afdelingen for Analyser og Prognoser under EF­Kommissionens Direktorat for Telekommunikation, hvor han har deltaget i arbejdet med en lang række aspekter i forbindelse med telekommunikation.
Nicholas Costello works as an expert in the 'Regulations and Structures' Specialized Depart­ment of the Telecommunications Directorate in the EC Commission, where he has been involved in a range of telecommunications issues.
Han har forsket i efterspørgslen efter nye teletjenester og disses samfundsøkono­miske virkninger.
He has been responsible for research on the demand for new telecommunications services and their socio-economic impact.
Pris ¡ Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 10,50
Price (excluding VAT) in Luxembourg, ECU 10.50 c IE-ñSS-05Gc
* ÕÕ * KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS
* * * OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS 'og*. OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Telekommunikation er i de senere år blevet infrastruktur for en lang række tjenesteydelser og har dermed fået en ny rolle i Europas fremtidige udvikling.
Telecommunications has recently become the infrastructure of a wide variety of services, and thus acquired a new role In Europe's future development.
Telekommunikation fremstår efterhånden som et af de vigtigste fundamenter under ζ _BAR_ o fremtidens kommunikationssamfund.
It is evolving into one of the basic foundations of the future communications­based society.
Telekommunikation vil blive en hovedfaktor ved udformningen af det store indre EF­marked.
Telecommunications will be a major factor shaping the Community­wide mar­ket.
Den bliver i vidt omfang afgørende for Europas fremtidige stilling på
It will, to a great extent, determine Europe's future position in high technol­ogy.
\¡ 7 > g ¿ ep o Det Europæiske Fællesskabs politik for telekommunikation har udviklet sig i et stadigt stigende tempo siden 1984.
Since 1984, the European Community has developed a telecommunications pol­icy at an accelerating pace.
Inden for denne sektor foregår der i hele verden en drastisk omlægning på grund af den teknologiske sammensmeltning mellem telekommunikation, databehandling og i sidste ende også det audiovisuelle medium (tv­transmission).
The convergence of telecommunications, data processing, and, ultimately, the audio­visual — TV broadcasting — technologies is dramatically transforming the sector world­wide.
Formålet med denne bog er at give et billede af de vigtigste af de elementer, der her er tale om, dvs. digitalisering, integreret bredbåndskommunikation, EF's RACE­program, kon­kurrencen på verdensplan, samt det fundamentale spørgsmål om markedsliberalise­ring.
This book sets out to give an insight into the main elements involved: digitization; Integrated Broadband Communications; the Community's RACE programme; world­wide competition; and the fundamental issue of liber­alization.
Denne bog skal imidlertid ikke blot give indsigt i den imponerende teknolo­giske udvikling og mange af de nye muligheder på området, men også klart belyse grundtemaet i EF's telepolitik: Valgfriheden for brugerne på det store europæiske marked i 1992.
But beyond the details of dramatic changes in technology and of the many new opportunities, this book endeavours to bring out the basic theme of Community telecommunications policy: ensuring freedom of choice for the user in Europe's wider 1992 market.
Han har taget doktorgraden i fysik ved universitet i Tübingen og i økonomi ved Ecole des Hautes Etudes i Paris.
He received his_ Doctorate in Physics from the University of Tübingen and his Doctorate in Economics from the École des hautes études, Paris.
Født den 31. juli 1956.
Nicholas Costello Born on 31 July 1956.
Han har forsket i efterspørgslen efter nye teletjenester og disses samfundsøkono­miske virkninger.
He has been responsible for research on the demand for new telecommunications services and their socio­economic impact.
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 10,50
Price (excluding VAT) in Luxembourg, ECU 10.50 c lE­öS5­fi5Dc
DET INDRE ENERGIMARKED
Commission of the European Communities D Directorate-General for Energy
Det Indre Energimarked
The internal energy market
Yderligere information om artikler i dette nummer, kontakt venligst:
For further information concerning articles or items in this publication please contact:
DG XVII Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
The Editor Energy in Europe DG XVII Commission of the European Communities 200 rue de la Loi Β-1049 Brussels
Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielle formål.
Reproduction of contents is subject to acknowledgement of the source.
Efter vedtagelsen af Den Fælles Akt den 1. december 1985 har gennemførelsen af Det Indre Energimarked været en central prioritet for Det Europæiske Fællesskab.
Since the adoption of the Single Act in December 1985, the completion of the internal market has been a central priority for the European Community.
På deres møde den 1. juni 1987 vedtog energiministrene, at Kommissionen skulle samle en liste over hindringerne for Det Indre Marked for energi. Med hjælp fra nationale og offentlige myndigheder samt et bredt udsnit af organisationer og virksomheder i energisektoren fra alle medlemsstater, samlede Kommissionen en liste over disse hindringer.
At its meeting in June 1987, the Council of Energy Ministers agreed that the Commission should compile a list of the obstacles to an internal market for energy.
På grundlag af denne liste etablerede Kommissionen rapporten: »Det Indre Energimarked«.
Based on this inventory a report, The Internal Energy Market, was prepared by the Commission.
Rapporten — KOM(88)238 fra den 2. maj 1988 — opridser hvilke resultater, der kan forventes af et indre marked for energi samt de væsentlige ting, der må tages fat på for at fjerne hindringerne for dets oprettelse. Listen over hindringer er behandlet i en serie bilag til rapporten.
This report — COM(88) 238 final of 2 May 1988 — outlines what could be the expected results of an internal energy market and the main priorities which should be addressed in order to remove the obstacles to its creation.
Både rapporten og dens bilag er her gengivet fuldt ud.
Both the report and its annexes are reproduced here in full.
Herefter drog formandskabet en række konklusioner, som findes i tilslutning til denne specielle udgave af »Energi i Europa«.
Following the meeting the Presidency drew up a number of conclusions which are to be found atthe end of this special edition of Energy in Europe.
Foreslåede metoder
Suggested approach
Anden del: Prioritetsområder
Part Two: The priorities
Gennemførelsen af hvidbogen (A) Fjernelse af tekniske hindringer (B) Fjernelse af skattemæssige hindringer
(A) Removal of technical barriers (B) Removal of fiscal barriers
Bilag: Fortegnelse over mulige hindringer
Annexes: Inventory of potential obstacles
Det Indre Energimarked — Formandskabets konklusioner
Internal energy market — Presidency conclusions
Efter ånden i konklusionerne fra juni 1987 er det således vigtigt at understrege, at medlemsstaterne er blevet anmodet om at give deres mening til kende.
Consequently, in line with the June 1987 conclusions, it is important to emphasize that the Member States were asked for their comments.
Samtidigt har ca. 100 organisationer og virksomheder fra alle medlemslande, alle energiformer, både producenter og brugere af energi, ligeledes reageret på en anmodning om at bidrage til rapportens udarbejdelse.
In addition, a hundred or so organizations and enterprises representing all the Member States, all the energy sources and both energy producers and energy users submitted contributions at the Commission's request.
Denne meddelelse er blevet til på grundlag af en oversigt, der så udtømmende og gennemskueligt som det er muligt, opregner de forskellige reelle eller potentielle hindringer for et fælles energimarked.
This communication is based on the most complete and clear inventory possible of the various existing or potential obstacles to a single energy market.
Oversigten findes i bilaget i form at en opregning af hindringerne i forbindelse med de forskellige energiformer.
This inventory, which inevitably can be no more than an outline, is set out in the Annexes covering the various energy sources.
— den generelle problematik ved integration af energi i det fælles marked
(a) the general problems regarding the inclusion of energy in the single market concept, and
Efter vedtagelsen af Den Fælles Akt i december 1985, og især efter at det Europæiske Råd ') for nylig gav Fællesskabet de nødvendige midler til »at gennem føre Den Europæiske Fælles Akt«, er der endelig sket en samling af betingelserne for gennemførelse af Det Indre Marked.
With the adoption of the Single Act in December 1985 and especially with the recent decision by the European Council (') to assign the resources needed for the Community to make a success of the Single Act, the way is at last clear for making a reality of the European internal market.
Gennemførelsen af det store europæiske marked med udgangen af 1992 er således blevet den målsætning, man stræber mod, og igangsætteren af det fornyede europæiske opsving.
Completion of the large market by the end of 1992 has become a key objective and the focal point of the revival of the European Community.
I energimålsætningerne for Fællesskabet, som blev vedtaget af Rådet i september 1986 2), nævnes udtrykke ligt nødvendigheden af »bedre integration, uden hindringer for samhandelen, af Det Indre Energimarked, med henblik på at forbedre forsyningssikkerheden, nedbringe omkostningerne og styrke den økonomiske konkurrenceevne«. kurrenceevne«.
The energy objectives for the Community adopted by the Council in September 1986 (2) explicitly mention the need for 'greater integration, free from barriers to trade, of the internal energy market with a view to improving security of supply, reducing costs and improving economic competitiveness'.
På grundlag af denne målsætning har Kommissionen opfordret energiministrene til at beskæftige sig med dette emne i særlig grad.
On the basis of this objective, the Commission asked the Energy Ministers to pay particular attention to this question.
Den 2. juni 1987, i forbindelse med energirådsmødet, støttede ministrene derfor »Kommissionens vilje til med bistand fra de interesserede parter først at udarbejde en oversigt over de eksisterende hindringer, og siden på passende tidspunkt for Rådet at forelægge egnede forslag til gradvis fjernelse af disse hindringer inden udgangen af 1992«.
At the Energy Council meeting on 2 June 1987, the Ministers therefore supported 'the Commission's wish first to draw up, with the help of the parties concerned, an inventory of the existing obstacles and then in due course to submit to the Council appropriate proposals for the progressive elimination of such obstacles before the end of 1992'.
Samtidigt har både Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg vist deres interesse i dette spørgsmål.
Around the same time the European Parliament and the Economic and Social Committee expressed their interest in this endeavour.
Første del cer i de forskellige medlemslande.
States.
Også regler og adfærdsmønstre har undertiden udviklet sig meget for skelligt.
Consequently, rules and behaviour have developed in ways which are at times very different.
Den generelle problematik i forbindelse med integration af energi i Det Indre Marked
The general problems involved regarding the inclusion of energy in the single market concept
De elementer, der er nævnt ovenfor, viser, at det snarere er selve arten af energiprodukterne og betingelserne for deres produktion og anvendelse, der ligger til grund for forskellene mellem landene.
The above factors demonstrate that it is rather the very nature of energy products and the conditions under which they are produced and used which explain the differences from one country to another.
Oftest er det de særlige træk ved de nationale markeder og deres historiske udvikling, der kan forklare, at energimarkedet i dag er relativt lukket i Fællesskabet og således giver en del hindringer for den frie bevægelighed for energiprodukter. dukter.
Accordingly, more often than not the specific features of each of the domestic markets and their historical development explain why, today, the energy market is still comparatively partitioned in the Community and there are therefore many barriers to the free movement of energy products.
Den særlige beskaffenhed af energimarkedet er en faktor, der skal satses på, hvis man skal skabe et bedre integreret europæisk energimarked.
The specific features of the energy market help to determine what is at stake in a more integrated European energy market.
Denne gevinst må ikke medføre, at man overser de begrænsninger (retsakter og hindrende rammer), som skal overvindes.
However, this should not hide the framework (legal instruments and constraints) which must be taken into account.
Metoden, der foreslås til gennemførelse af Det Indre Energi marked, hviler dels på de særlige karakteristika, dels på de fordele og de begrænsninger, der kendetegner energi markedet.
The proposed method of making a reality of the single energy market is based on the specific features in question, on what is at stake and on the constraints on the energy market.
Det Indre Marked er et middel til at cementere Fællesskabets integrationspolitik, og mere prosaisk og mere kortsigtet, til at øge dets konkurrenceevne i en verden der er stadigt mere præget af skarp konkurrence. ce.
The single market is a means of cementing the economic integration of the Community and, more prosaically and in the shorter term, a means of making it more competitive in a world which is increasingly open to demanding competition.
Det normalt anvendte udtryk »energimarked« kan give indtryk af, at energi er en forholdsvis homogen sektor.
The commonly used expression 'energy market' could give one the impression that energy is a comparatively homogeneous sector.
En grundig undersøgelse af denne sektor afslører imidlertid, at både for så vidt angår produkterne og deres anvendelse, indeholder markedet en høj grad af forskellighed.
However, if one looks at this sector in greater detail it is quite evident that this market is extremely diverse in terms both of products and of end-uses.
Det skal bemærkes, at selv om energi i sig selv er et produkt, indebærer dets kommercielle anvendelse i høj grad tjenesteydelser.
It should be stated first of all that while energy is by nature a product its marketing involves a consider able service element which varies, however, considerably from one energy source to another.
Dette forhold er i øvrigt meget forskelligt, alt efter hvilken energitype, der er tale om.
(Energy represents 25 to 30% of costs of production in the steel, glass, aluminium and building materials sectors). tors).
Industrien vil kunne øge sin konkurrenceevne, og en fornyelse af den økonomiske vækst, der følger heraf, vil få positive virkninger, især på beskæftigelsen.
The industries in question will, as a result, become more viable and may increase their competitivity, and the economic growth thus generated will have favourable effects on employment, etc.
Ud over den fysiske skelnen mellem de forskellige energikilder skal det bemærkes, at deres anvendelse heller ikke er homogen, eftersom et energiprodukt efter den forarbejdning, det udsættes for, kan tjene som brændsel, brændstof eller råstof. Visse energianvendelser vedrrører dog ifølge sin natur produktbundne markeder, som vejtransport eller petrokemi.
Quite apart from the physical distinctions between the different energy sources, it should be mentioned that the end-uses of energy sources are not homogeneous either, as an energy product may be used as a fuel, as a raw material or as motive power depending on how it is processed.
Andre er mere åbne over for konkurrence, som opvarmning eller anvendelse i ovn eller til dampfremstilling.
Others, e.g. furnace and steam end-uses, are more open to competition.
Forsyningsmonopolerne for gas og elektricitet, hvad enten de er lovfæstede eller faktiske, bidrager ligeledes til dannelsen af lukkede markeder, der har indflydelse på konkurrencesituationen i Fællesskabet.
The gas and electricity distribution monopolies, whether statutory or de facto also contribute towards the creation of captive markets, having an effect on the competitive situation in the Community.
Kort sagt vil der kunne opnås fordele for bevarelsen og udviklingen af sunde og fremgangsrige energivirksomheder i Fælles skabet, bedre i stand til at møde den internationale konkurrence og nyde godt af sikre forsyningsmuligheder. der.
In short, it will encourage the maintenance or development within the Community of healthy and prosperous energy enterprises which are better able to deal with international competition and benefit from attractive and secure supply conditions. tions.
Driftsherrerne på energimarkedet er også meget forskellige, lige fra små eller mellemstore virksomheder til multinationale selskaber, over nationale, private eller offentlige selskaber.
There is also a considerable amount of diversity as regards energy market operators, which range from small and medium sized enterprises (SMEs) to multinationals, with a host of national, private and public companies in between.
Alt efter deres forskellige status har de hver deres rettigheder, faciliteter eller forpligtelser i forbindelse med deres aktiviteter på markedet.
In view of their very different statuses, each operator has different rights, facilities and obligations when operating on the market.
Det skal også nævnes, at et bedre integreret energi marked er en betydelig supplerende faktor for forsyningssikkerheden for alle medlemslande.
It must be acknowledged that a more integrated energy market is a significant additional factor as regards the security of supply for all Member States.
Med bedre forbindelser mellem de enkelte faciliteter vil man på een gang kunne øge solidariteten mellem medlemslandene og fleksibiliteten i industrien.
Greater interconnection of equipment would make it possible to increase both the solidarity between Member
Energi i Europa — Særnummer marked også tages hensyn til de objektive begrænsninger, der kan give et mere nuanceret billede af situatio nen.
In addition, the progress towards a single market for energy must also take into account the objective constraints on achieving the objectives in question.
De retsakter, der er afgørende for Fællesskabets gennemførelse af Det Indre Energimarked, afviger ikke fra dem, der skal muliggøre et Europa uden grænser.
The legal instruments available to the Community for the attainment of the internal energy market are no different from those which allow the realization of Europe without frontiers.
I denne henseende kan energiprodukterne og de hermed forbundne tjenesteydelser ligestilles med andre produkter og tjenesteydelser.
In this respect energy products and the services connected with them are in the same category as other products and services.
Gennemførelsen af Det Indre Marked på dette område er imidlertid forbundet med særlige vanskeligheder: Ud over det generelle problem med Fællesskabets økonomiske og sociale samhørighed er der det særlige problem med forsyningssikkerheden og energiprodukternes strategiske betydning.
There are however particular constraints which apply to the attainment of the internal market in the energy area: in addition to the general problem of the economic and social cohesion of the Community, there is also the specific problem of security of supply and the strategic aspects of energy products.
Væksten i samhandelen mellem medlemslandene er et af de resultater, man kan forvente af et indre energi marked.
An increase in trading between Member States is one of the results which might be expected from the internal energy market.
Det vil således i højere grad end i dag bidrage til en sænkning af omkostningerne.
It would therefore make a greater contribution than at present to a reduction in costs.
På dette område vil der kunne opnås forbedringer i Fællesskabet, selvom forholdene forekommer meget forskellige, alt efter energikilde.
In this area, there would seem to be room for improvement in the Community, although the situation varies fairly considerably from one energy source to another.
Således udgjorde samhandelen med råolie (fra Det Forenede Kongerige) i 1986 næsten 15% af raffinaderiaktiviteterne, og samhandelen med olieprodukter mere end 20% af de leverancer, der var i Fællesskabet.
In 1986, for example, trade in crude oil (from the United Kingdom) represented nearly 15% of refinery process ing, and trade in oil products represented over 20% of internal deliveries.
For gas var samhandelen på samme tidspunkt (fra Nederlandene) lig med 12,5% af forbruget i Fællesskabet.
In the same year, trade in gas (from the Netherlands) amounted to approximately 12.5% of Community consumption.
Til gengæld var samhandelen, stadig i 1986, meget mindre for stenkul (under 3% af forbruget), og her er mulighederne for vækst begrænsede.
On the other hand, in that year there was much less intra-Community trade in coal (less than 3% of total consumption), although it has to be admitted that the room for increase is limited.
Samhandelen ud gjorde kun under 5% af forbruget i Fællesskabet a elektricitet (heraf en stor del i form af ren byttehandel), og det er en sektor, hvor øget samhandel, trods de særlige karakteristika ved elektricitet på grund af den fordelagtige situation, uden tvivl kunne få en betydelig virkning på gennemsnitsprisen pr. kilowattime.
Intra-Community trade amounted to less than 5% of total Community consumption in the case of electricity (a very great proportion of which was in the form of balanced exchanges) a sector where, despite the inherent features of electricity, an increase in trading, based on the advantages of situation, would have a significant impact on average costs.
(A) Energiens strategiske betydning
(A) Energy's strategic nature
Denne betydning er selvindlysende, og forklarer til fulde den opmærksomhed, som landene (ikke kun i Fællesskabet) til stadighed har rettet mod energi, navnlig efter energikrisen i 1973.
The strategic nature of energy is self-evident and goes a long way to explaining the attention which countries (and not only in the Community) have always paid to energy, especially since 1973.
For så vidt angår fremtiden, er gevinsten ved et bedre integreret energimarked meget betydelig.
The establishment of a more integrated energy market is of vital importance to the future of our Community.
Det er derfor på sin plads at undersøge de hindringer, mulige eller reelle, der er, uanset energiform og medlemsland.
We should therefore endeavour to identify all the potential or existing obstacles confronting the various energy sources and the various Member States.