natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For at nå op på 18 stemmer, må man samle stemmerne enten fra to »store« stater (10 + 10), eller fra en »stor« stat samt fra Belgien og Nederlandene (10 + 5 + 5), eller fra en stor stat, en af ovennævnte stater og fra Irland eller Danmark ( 10 + 5 + 3), eller fra en stor stat, de to stater, der lige er nævnt, og fra Luxembourg (10 + 3 + 3+2), eller fra alle stater bortset fra de fire »store« (5 + 5 + 3 + 3 + 2).
To obtain 18 votes it is necessary to secure the votes either of two 'big' Member States (10 + 10), or of one big State plus Belgium and the Netherlands (10 + 5 + 5), or of one big State plus Belgium or the Netherlands and Ireland or Denmark (10 + 5 + 3), or one big State plus Ireland. Denmark and Luxembourg (10 ι 3 f 3 f 2) or of all the Member States other than the 'big four' (5 + 5 + 3 + 3 + 2).
Systemet med »godkendelsesmindretal«, der kan synes at have overraskende følger, har spillet en rolle ved hver budgetbehandling.
The machinery of the 'minority for acceptance', surprising as its consequences may seem, has played a role in every budget cycle.
Ved opstillingen af budgettet for 1979 fik det exceptionelle følger, idet det udløste den krise, som varede fra november 1978 til april 1979.
In connection with the adoption of the 1979 budget it had the notable effect of trigger­ing the crisis of November 1978 to April 1979.
(Se også fodnote 11 nedenfor).
(See also footnote 11 below).
Godkendelsesmindretallet bestod da af Italiens og Det forenede Kongeriges stemmer.
On that occasion the minority for acceptance was made up of the votes of Italy and the United Kingdom.
Dette system har hidtil spillet ind til fordel for Parlamentets ideer.
To date, the machinery has operated in favour of Parliament's views.
) Ved opstillingen af tillægsbudgettet 2/79 prøvede Rådet at anfægte denne aftale med det argument, at den var for ældet, eftersom Parlamentet i sidste instans kunne træffe afgørelse om sine administrationsudgifter, som er ikkeobligatoriske udgifter, med hensyn til hvilke Parlamentet har det sidste ord.
In the course of adoption of the second supplementary budget for 1979, the Council seemed to show a desire to question the validity of the agreement, arguing that it had become obsolete since Parliament could in the last resort take a decision on its administrative expenditure—this being non­compulsory expenditure, on which it has the last word.
Men det endte med, al aftalen blev betragtet som fortsat gældende.
Eventually, however, the agreement was held to be still valid.
) Kommissionen havde forpligtet sig til at foreslå en ny traktat, fordi Parlamentet var utilfreds med traktaten af 1970.
The Commission had undertaken to put forward a new treaty as a result of Parliament's dissatisfaction with the 1970 Treaty.
Fristen på to år. inden for hvilken ændringen skulle finde sted, udløb ved udgangen af 1972. I november
The two­year period set for the introduction of the amendments ran out at the end of 1972.
1972 blev der fremsat et mistillidsvotum til Kommissionen.
In November 1972 a censure motion against the Commission was tabled.
Det blev senere trukket tilbage, men virkede som en tilskyndelse for den nye Kommission, der var tiltrådt i januar 1973, til at handle hurtigt (jf. suppl. 9/73 til Bulletin for De europæiske Fællesskaber).
Although subsequently withdrawn, the motion acted as a spur to the new Commission taking office in January 1973 to act speedily on this mat­ter (see Supplement 9/73—Bull. EC).
) Parlamentet opnåede faktisk at blive hørt om det forslag til revision af finansforordningen, som skulle føre til forordningen af 25. april 1973.
In practice Parliament succeeded in ensuring that it was consulted on the proposed revision of the Financial Regulation which was to take final form as the Regulation of 25 April 1973.
Det havde den 19. januar 1971 og den 14. februar 1973 afgivet en udtalelse om det reviderede forslag fra Kommissionen.
Parliament had delivered an opinion on 19 January 1971. then again on 14 February 1973 on the Commission's revised proposal.
Man var altså kommet lidt længere ad den vej, som var blevet banet ved erklæring nr. 3 af 21. april 1970 (jf. s. 8).
A procedure had thus to a certain extent been established, set in motion by Resolution No 3 of 2 1 April 1970 (see p. 8).
) Denne sondring mellem overførelsen af beføjelser fra nationalt plan til EF-plan, og fordelingen af beføjelser mel lem institutionerne på EF-plan, er ikke altid noget, der står helt klart. Dette kunne bl. a. ses under valgkampagnen forud for valgene den 10. juni 1979 med hensyn til Parlamentets beføjelser.
The distinction between the transfer of powers from national to Community level and the distribution of powers between Community institutions is not always clearly perceived.
Disse beføjelser kan faktisk godt udvides, uden at Fællesskabets beføjelser derfor øges.
It is perfectly poss­ible to increase Parliament's powers without any increase in the powers of the Community as a whole. For further details, see my article in La Revue du marché commun: 'Le budget 1979, bilan d'une procédure, difficultés politiques et juridiques, perspectives pour une nouvelle année' (June 1979).
) For at lære alle finesserne i det »interinstitutionelle spil« at kende, kan man i samme samling læse »Les rouages de l'Europe« af Emile Noël, generalsekretær for Kommissionen for De europæiske Fællesskaber.
For a good appreciation ofall the subtleties of'interinstitutional interplay', see the article in the same issue of the above periodical by Mr Emile Noël, Secretary­General of the Commission of the European Communities: 'Les rouages de l'Europe'.
Det europæiske Fællesskabs bugetret
The budget legislation of the European Community
Fællesskabernes budgetter er i det foregående set på baggrund af den dynamik, som har været karakteristisk for budgetmyndighedens udøvelse af budgetbeføjelsen i mere end 25 år. I et værk af dette omfang er det ikke muligt at analysere de to EF-budgetters udvikling som juridisk-finansielle instrumenter i denne periode.
We have now examined the Community budgets in the light of the exercise of the budget power by the Budgetary Authority over a period of more than 25 years.
Vi vil derfor i kapitlerne i første del begrænse os til overvejende at redegøre for situationen i 1980.
For the most part we shall seek, in Part One, to describe the Community budgets as they were at the end of 1980.
De regler, der gælder for det almindelige budget, er samlet i »finansforordningen«, som alle rede er nævnt i indledningen.
The document that brings together the rules applying to the general budget is known as the 'Financial Regulation'.
Den nye artikel 209/EØF og den nye artikel 183/Euratom siger nemlig følgende: »På forslag af Kommissionen og efter høring af Forsamlingen og udtalelse fra Revisionsret ten skal Rådet med enstemmighed: a) udstede regnskabsregulativer *), som navnlig fastlægger de nærmere retningslinjer for opstillingen og gennemførelsen af budgettet og for regnskabsaflæggelsen og revisionen; b) fastsætte de retningslinjer og den fremgangsmåde, hvorefter de i ordningen om Fælles skabernes egne indtægter fastsatte budgetindtægter stilles til rådighed for Kommissionen; nen; c) fastlægge reglerne for de anvisningsberettigedes og regnskabsførernes ansvar og organi sere kontrollen med disse, samt fastlægge de foranstaltninger, der skal træffes for i givet fald at imødekomme likviditetsbehovet.«
'The Council, acting unanimously on a proposal from the Commission, and after consulting the Assembly and obtaining the opinion of the Court of Auditors shall: (a) make Financial Regulations specifying in particular the procedure to be adopted for es tablishing and implementing the budget and for presenting and auditing accounts; (b) determine the methods and procedure whereby the budget revenue provided under the arrangements relating to the Communities' own resources shall be made available to the Commission, and determine the steps to be taken, if need be, to meet the need for cash in hand; (c) lay down rules concerning the responsibility of authorizing officers and accounting of ficers and concerning appropriate arrangements for inspection.'
Den nye artikel 78h i EKSF-traktaten indeholder som logisk konsekvens af EKSF-traktatens opbygning kun punkterne a) og c).
The new Article 78h of the ECSC Treaty, as is appropriate to the ECSC Treaty, contains only items (a) and (c).
Med hjemmel i EØF-traktatens artikel 209 og Euratom-traktatens artikel 183 har Rådet udstedt en lang række finansforordninger; den sidste finansforordning med generelt sigte blev udstedt den 21. december 1977 og trådte i kraft den 1. januar 1978 ').
Pursuant to Article 209 of the EEC Treaty and Article 183 of the EAEC Treaty the Council has adopted several financial regulations; the most recent general one was enacted on 21 December 1977 and came into force on 1 January 1978.'
Den omfatter seks generelle afsnit med i alt 85 artikler, fire særlige afsnit med atten artikler samt et afsnit med syv artikler omfattende overgangsbestemmelser og afsluttende bestemmelser.
It contains six general titles (85 articles), four special titles (18 articles), and one further title (7 articles comprising the transitional and definitive provisions.
De fire særlige afsnit vedrører forsknings- og investeringsbevillinger (afsnit VII), Den europæiske Udvik lings- og Garantifond for Landbruget (afsnit VIII), fødevarehjælp (afsnit IX) og Kontoret for De europæiske Fællesskabers officielle Publikationer (afsnit X).
The four special titles concern: research and investment appropriations (Title VII), the EAGGF Guarantee Section (Title VIII), food aid (Title IX) and the Office for Official Publications of the European Communities (Title X).
Denne gennemgang bør afsluttes med en henvisning til »gennemførelsesbestemmelserne«2), som vedtages af Kom missionen i form af forordninger; dette svarer til, at der overdrages lovgivningsbeføjelser til Kommissionen, hvilket er en interessant ting at bemærke.
Still to be determined are the implementation procedures,2which are to be issued by the Commission in the form of a Regulation—an interesting delegation of legislative power to the Commission. sion.
Endelig skal det bemærkes, at det i finansforordningens artikel 107 udtrykkeligt fastsættes, at finansforordningen hvert tredje år skal tages op til fornyet behandling, og desuden at der ved enhver ændring af denne forordning er mulighed for at indlede samrådsproceduren.
Finally, it should be noted that Article 107 of the Financial Regulation expressly states that it shall be examined every three years, and allows for recourse to the conciliation procedure regarding the text of any amendments.
Reglerne for EKSF's aktionsbudget bygger i vidt omfang på sædvane, eftersom der for dette Fællesskab strengt taget ikke findes noget budget og heller ingen finansforordning.
The rules governing the ECSC operational budget derive very often from custom, since, strictly speaking, this particular Community has neither a budget nor a financial regulation.
Mens budgetretten for EKSF's vedkommende står noget i stampe, befinder budgettet for de to andre Fællesskaber sig i stadig udvikling 3).
Whereas the budgetary legislation of the ECSC has remained somewhat static, that of the other two Communities is continually evolving.3
Kapitel I: Det europæiske Fællesskabs budgetregler
Chapter I: The budgetary rules of the European Community
En gennemlæsning af Rom-traktaternes afsnit om »finansielle bestemmelser« og af finansforordningen til gennemførelse heraf vil vise, i hvilket omfang det almindelige budget over holder de traditionelle budgetregler.
A reading of the Treaty of Rome, specifically of the section entitled 'Financial provisions', and the current Financial Regulation shows the degree to which the general budget com plies with conventional budgetary principles.
Under gennemgangen af hver af disse bestemmelser vil der blive givet en redegørelse for EKSF's praksis på dette område.
In examining each of these, we shall attempt to make clear what the current ECSC practice amounts to.
Men det skal indledningsvis understreges, at EF bestræber sig for at gøre sine budgetter til gennemsigtige og præcise instrumenter, som er åbne for en gennemgribende demokratisk kontrol.
At the outset, however, we should emphasize the Community's desire to make its budgets transparent and precise so that meaningful democratic control can be exercised.
Foruden de traditionelle budgetregler findes der for Det europæiske Fællesskabs to budget ter også reglen om en fælles regningsenhed, som på grund af de mange forskellige nationale valutaer er en forudsætning for, at disse budgetregler overhovedet kan anvendes.
In addition to the classical budgetary rules, the two budgets of the European Community observe the unit of account principle; if they did not, the multitude of national currencies would render their preparation impossible.
De europæiske Fællesskabers budgetter og de traditionelle budgetregler
The Community budgets and the classic rules of budget theory
Traditionelt opereres der med fem budgetregler: enhed, principper om bruttoopgørelse, etårighed, specificering og budgetmæssig balance, som gennemgås i det følgende.
Traditional budgetary theory envisages five 'rules' or basic principles: those of unity, universality, annuality, specification, and budgetary equilibrium; these we shall now examine.
A — Enhedsreglen
A—The rule of unity
Reglen om enhedsbudgettet går ud på, at en offentligretlig juridisk person skal opføre samt lige relevante finansielle operationer, dvs. indtægter og udgifter, i et enkelt dokument, som almindeligvis kaldes budget, og som sættes under afstemning i Parlamentet4).
The rule of budgetary unity (comprehensiveness) requires any official public body to bring together all the financial transactions which concern it—i.e. its income and expenditure—in a single document generally known as its budget; this document is put to the vote in Parlia ment.4The European Communities did not at first accept this principle but were subsequently converted to it.
I Paristraktaten af 1951 anvendes ikke ordet budget, og denne teknik benyttes ikke rigtig.
The word 'budget' is not mentioned in the 1951 Treaty of Paris, nor does it evoke any procedure resembling a budget.
Der tales nemlig kun om et »generelt overslag« over de administrative udgifter (EKSF-traktatens artikel 78, stk. 3, fjerde afsnit), et overslag som i øvrigt bortfaldt ved fusionen af institutionerne, men som pudsigt nok så antog betegnelsen »EKSF's administrationsbudget« (fusionstraktatens artikel 20, stk. 1).
It merely refers to an 'overall forecast' of administrative ex penditure (Article 78, paragraph 3, subparagraph 4 of the ECSC Treaty), a forecast that, in fact, lapsed at the time of the merger of the executives; oddly enough, at this point it was designated the 'administrative budget of the ECSC' (Article 20, paragraph 1 of the Merger Treaty).
Men langt de fleste udgifter og næsten samtlige indtægter for EKSF optrådte derimod ikke i »det generelle overslag«, men var opført i et andet dokument. Dette dokument, som stadig eksisterer, kaldes i dag »EKSF's aktionsbudget«.
On the other hand, the great bulk of the ECSC's expenditure and virtually all its revenue are not included in the 'overall forecast' but are summarized in a different docu-
Dette budget er nemlig meget forskelligt fra Fællesskabernes almindelige budget.
This budget remains very different from the general budget of the Communities.
EKSF's lånoptagelse og långivning optræder i øvrigt ikke her, hvilket er fuldstændig i overensstemmelse med budgettets særlige karakter.
ECSC borrowing and lending operations are not included, though this omission is perfectly in accordance with the special nature of this particular budget.
Fra 1958, hvor Bruxelles-Fællesskaberne blev oprettet, og indtil udgangen af 1968 fandtes der fire budgetter samtidig: EØF-budgettet (EØF-traktatens artikel 199) Euratoms driftsbudget, Euratoms forsknings- og investeringsbudget (Euratom-traktatens artikel 171) og EKSF's administrationsbudget suppleret med EKSF's aktionsbudget.
Between 1958, the year of the inception of the Brussels Communities, and the end of 1968 there were four parallel budgets: the EEC budget (Article 199 of the EEC Treaty), the EAEC operational budget, the EAEC research and investment budget (Article 171 of the EAEC Treaty), and the ECSC administrative budget. To complete the picture, one should also add the ECSC operational budget.
Med Bruxelles-traktaten af 8. april 1965, kaldet fusionstraktaten, blev de tre budgetter undtagen forsknings- og investeringsbudgettet, som først blev integreret i det almindelige budget med Luxembourgtraktaten af 21. april 1970, slået sammen i ét enkelt budget — i praksis kaldet »De europæiske Fællesskabers almindelige budget«.
The Treaty of Brussels dated 8 April 1965 (known as the Merger Treaty) merged three of these budgets into a single budget, the exception being the research and investment budget, which was only integrated with the others by the Treaty of Luxembourg of 21 April 1970. This combined budget is known, in practice, as the 'general budget of the European Com munities'.
Reglen om et enhedsbudget finder sin hjemmel i fusionstraktatens artikel 20, som ændret ved Luxembourg-traktatens artikel 10, hvori det hedder:
The principle of comprehensiveness found statutory sanction in Article 20 of the Merger Treaty as amended by Article 10 of the Treaty of Luxembourg.
Det europæiske Kul- og Stålfællesskabs udgifter til administration og de modsvarende indtægter, Det europæiske økonomiske Fællesskabs indtægter såvel som Det europæiske Atomenergifællesskabs indtægter og udgifter, med undtagelse af dem, der vedrører Forsyningsbureauet og Fællesforetagenderne, optages på De europæiske Fællesskabers bud get i overensstemmelse med bestemmelserne i hver af Traktaterne om oprettelse af disse tre Fællesskaber.
The administrative expenditure of the European Coal and Steel Community and the revenue relating thereto, the revenue and expenditure of the European Economic Com munity, and the revenue and expenditure of the European Atomic Energy Community, with the exception of that of the Supply Agency and the Joint Undertakings, shall be shown in the budget of the European Communities in accordance with the appropriate provisions of the Treaties establishing the three Communities.
Dette budget, hvis indtægter og udgifter skal balancere, træder i stedet for Det europæiske Kul- og Stålfællesskabs administrationsbudget, Det europæiske økonomiske Fællesskabs budget såvel som Det europæiske Atomenergifællesskabs driftsbudget og forsknings- og investeringsbudget«.
This budget, which shall be in balance as to revenue and expenditure, shall take the place of the administrative budget of the European Coal and Steel Community, the budget of the European Economic Community, and the operating budget and research and investment budget of the European Atomic Energy Community.'
Tre juridiske enheder har nu kun et enkelt almindeligt budget, dog således at en af disse, EKSF, har bibeholdt et budgetlignende dokument, aktionsbudgettet, hvilket gør, at man ikke kan tale om De europæiske Fællesskabers budget, men om De europæiske Fællesskabers budgetter.
Three legally distinct bodies now share a single general budget, although one of them, the ECSC, retains a quasi-budget of its own in its operational budget. It is still, however, incorrect to refer to 'the budget of the European Communities': it has to be their 'budgets'.
De europæiske Fællesskabers almindelige budget offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende, almindeligvis ret lang tid efter, at det er blevet vedtaget.
The 'general budget of the European Communities' takes the form of a document published in the Official Journal of the European Communities, normally some time after the date of its approval.
Således blev budgettet for regnskabsåret 1979, som blev vedtaget den 14. december 1978, offentliggjort den 31. januar 19795) og udsendt i midten af februar.
For example, the 1979 budget, approved on 14 December 1978, was published on 31 January 19795 and distributed in the middle of February.
Selve dokumentets omfang (657 sider) og den omstændighed, at det skal offentliggøres samtidig på Fællesskabets seks officielle sprog, er forklaringen på denne forsinkelse.
The sheer bulk of the docu ment (657 pages) and the requirement to publish it simultaneously in the six official languages of the Community account for this delay in producing the published version.
EKSF's aktionsbudget offentliggøres ligeledes i De Euro pæiske Fællesskabers Tidende på Fællesskabets seks officielle sprog, men det er et meget beskedent dokument. »Kommissionens beslutning nr. 3097/78/EKSF af 22. december 1978 om fastsættelse af størrelsen af afgifterne for regnskabsåret 1979 og om ændring af beslutning nr. 3/52/EKSF af 23. december 1952 om størrelsen af og anvendelsesreglerne med hen syn til de i traktatens artikel 49 og 50 omhandlede afgifter« — for således kaldes EKSF's budget, omfatter tre sider for regnskabsåret 1979 og blev offentliggjort i Tidende af 29. december 19786).
The ECSC operational budget is also published in the Official Journal of the European Com munities in the six official languages, but in a very brief form. In the case of the 1979 budget, 'Commission Decision No 3097/78/ECSC of 22 December 1978 fixing the rate of the levies for the 1979 financial year and amending Decision No 3/52/ECSC of 23 December 1952 on the subject of the amounts and implementation of the levies described in Articles 49 and 50 of the ECSC Treaty'-this being the way the ECSC budget is described—occupied three pages, published in the Official Journal on 29 December 1978.6
Der er gode grunde til, at der findes et særligt aktionsbudget for EKSF, og der er ikke tale om et beklageligt anslag mod reglen om et enhedsbudget.
The peculiar status of the ECSC operational budget is well justified and does not impair the principle of comprehensiveness.
anden budgetregel, nemlig reglen om bruttoopgørelse, dels betyde en afskaffelse af ordnin­gen med afgifter, hvilket ville have til følge, at den fine balance i EKSF's finansielle system ville blive ødelagt.
If it became politically imperative to combine the two budgets without amending the Treaties, it would be necessary to set this expenditure against the corresponding receipts, in violation of another budgetary principle: the rule of non-assignment of revenue.
I øvrigt er der fire større eller mindre undtagelser fra reglen om enhedsbudgettet.
There are four much more serious infringements of the principle of comprehensiveness.
Det drejer sig for det første om Den europæiske Investeringsbanks (EIB) transaktioner, som ikke er opført på budgettet, hvilket skyldes, at Banken er et uafhængigt organ, der har status som juridisk person og er selvfinansierende.
First, the activities of the EIB are not shown in the budget. This omission is understandable, given that the Bank enjoys independent status and financial autonomy.
Det drejer sig for det andet om Euratoms Forsy­ningsagentur, hvis indtægter og udgifter opføres i »et afsnit for sig« (Euratom­traktatens arti­kel 171, stk. 2).
Second, there is the case of the EAEC Supply Agency, whose activities are covered in a 'special account' (Article 171(2) of the EAEC Treaty).
Da agenturet imidlertid i praksis er en del af Kommissionen og ikke et autonomt organ, og da »afgiften på transaktionerne« med fissilt materiale, jf. Euratom­trak­tatens artikel 54, stk. 5, aldrig er blevet indført, er denne budgetmæssige autonomi stadig en fiktion.
Since, however, in practice the Agency is a department of the Commission and not an independent body, and since the 'charge on transactions' relating to fissile material provided for in Article 54, paragraph 5 of the EAEC Treaty has never come into being, its supposed budgetary independence has remained a fiction.
De midler, der er nødvendige til agenturets drift, er opført på det almindelige bud­get, om end særskilt.
Although the funds to meet the running costs of the Agency are separately identified in the general budget, they are an integral element of it.