natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De vigtigste indikatorer for energiforbruget : Belgien De vigtigste indikatorer for energiforbruget: Danmark De vigtigste indikatorer for energiforbruget : FR Tyskland De vigtigste indikatorer for energiforbruget: Frankrig De vigtigste indikatorer for energiforbruget : Italien De vigtigste indikatorer for energiforbruget: Nederlandene De vigtigste indikatorer for energiforbruget : Det forenede Kongerige De vigtigste indikatorer for energiforbruget: EF-10
Main energy consumption indicators: Belgium Main energy consumption indicators: Denmark Main energy consumption indicators : FR of Germany Main energy consumption indicators : France Main energy consumption indicators: Italy Main energy consumption indicators: The Netherlands Main energy consumption indicators: United Kingdom Main energy consumption indicators: EC 10
Ændring i det endelige energiforbrug: analyse af de enkelte sektorer 19731981
1.3.1 Components of the change in final energy consumption 1.3.2 Changes in final energy consumption: breakdown by sector, 197381 1.3.3 Components of the change in final consumption of energy, 197381
Komponenterne i ændringen af det endelige energiforbrug 19731981 Komponenterne i ændringen i det endelige energiforbrug af olie
1.3.4 Components of the change in the final consumption of oil for energy purposes
1.3.5 Ændring af det endelige energiforbrug af olie: analyse af de enkelte sektorer 19731981
1.3.5 Changes in the final consumption of oil for energy purposes : break down by sector, 197381
Komponenterne i ændringen i det endelige energiforbrug af olie 19731981
1.3.6 Components of the change in the final consumption of oil for energy purposes, 197381
2.1.1 Produktion af primærenergi 2.1.2 Produktion af primærenergi : absolutte ændringer
2.1.1 Primary energy production 2.1.2 Changes in Community production of primary energy
2.2.1 Nettoimport af energi 2.2.2 Energiafhængighed og olieafhængighed
2.2.1 Net imports of energy 2.2.2 Dependence on external supplies of energy and oil
Handelssaldi for forskellige produktkategorier (SITC) i 1982
Net trade positions by category of product (SITC), 1982
1.1 Indenlandsk bruttoforbrug af energi (IBFE) og olie (IBFE)
1.1 Gross inland consumption of energy (GICE) and of oil (GICO), 1973-82
1.2 Sammenligning af energiintensiteter 197319791981
1.2 Comparison of energy intensities, 1973-79-81
Energistatistikkerne stammer fra Eurostats »Bilans en energi finale« (jf. nedenstående indrammede tekst vedrørende de vigtigste definitioner) ; som følge af de foreliggende datas beskaffenhed vedrører undersøgelsen og de vigtigste resulta ter 7 lande: Belgien, Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Italien, Nederlandene, Det forenede Kongerige og EF-10.
Energy balances and economic activity in the European Community: the main findings for the period 1973-82 on page 36 for the main definitions) ; for resons of availability of data, the study and the main results concern the Community of Ten (EC 10) as a whole and seven individual countries (Belgium, Denmark, the Federal Republic of Germany, France, Italy, the Netherlands and the United Kingdom).
Energiefterspergslen : udvikling og komponenter
Energy demand: trend and components
Siden det første oliechok har udviklingen i de vigtigste energiaggregater (forbrug, produktion, import) været meget forskellig fra udviklingen i 1960'erne, hvilket både skyldes den langsommere og mere ujævne økonomiske udvikling og den energipolitik, der er blevet ført i EF-landene.
Since the first oil shock, the trends of the main energy aggregates (consumption, production, importation) have been quite different from those observed in the 1960s, as a result both of slower and less smooth economic develop ment, and of the energy policies implemented by Community member countries.
En sammenstilling af energiaggregaterne og de tilsvarende makroøkonomiske variable for perioden 1973-1982 viser en meget tydelig forbedring af energieffektiviteten i hovedparten af de energiforbrugende sektorer (bortset fra transport): energiforbruget pr. BNP-enhed er i EF-10 i denne periode faldet med 20 %.
A comparison of energy aggregates and the corresponding macroeconomic variables from 1973 to 1982 shows a major improvement in the efficiency of energy use in most consumer sectors (with the exception of transport): energy consumption per unit of GDP in the Community of Ten declined by 20% over the period.
Ikke desto mindre er energiforbruget fortsat meget afhængigt af den økonomiske aktivitet, og det betyder, at bestræbelserne på at mindske denne afhængighed resolut bør videreføres.
Nevertheless, consumption is still very sensitive to the level of activity, so that efforts to weaken the link must be resolutely pursued.
Takket være udviklingen af den interne energiproduktion er Fællesskabets afhængighed af importeret energi og særlig af olie ligeledes blevet væsentligt nedsat (fra 64 % i 1973 til 45,6 % i 1982), men afhængigheden er (bortset fra Det forenede Kongerige og Nederlandene) fortsat stor, og dette er en mærkbar belastning på betalingsbalancen i flere medlemsstater.
Similarly, with the development of domestic energy production, Community dependence on imported energy, especially oil, has declined considerably (from 64% of all energy in 1973 to 45,6% in 1982); however, except in the United Kingdom and the Netherlands, it is still high, and weighs heavily on the balances of payments of many Member States.
Det er derfor vigtigt at opnå en større uafhængighed både af hensyn til forsyningssikkerheden og af hensyn til den økonomiske udvikling i EF-landene.
Greater independence is thus still essential both for security of supply and for the economic development of our countries.
Fra 1973 til 1979 udviste energiforbruget i EF-10 en ikke ubetydelig stigning, om end den var meget lavere end i de foregående år.
Between 1973 and 1979, energy consumption in the Community of Ten again grew appreciably, although at a much slower rate than in previous years.
Det indenlandske bruttoforbrug af primære nergi (IBFE) voksede således med 5,8 % over hele denne periode (jf. diagram 1.1 og tabel 1.1).
Gross inland consumption of primary energy increased by 5,8% over the perod (see Graph 1.1 and Table 1.1).
Denne stigning kan i det væsentligste tilskrives naturgas (stigning på 48,9 %) og elektricitet ( + 82 %) — hovedsagelig pa basis af kerneenergi — medens forbruget af olie faldt med 4,8 % : dette illustrerer den diversifieringsindsats, der blev gjort i denne periode.
This growth in consumption was accounted for mainly by natural gas (an increase of 48,9 %) and by electricity (82%), mainly nucleargenerated, while oil consumption fell by 4,8%. This illustrates the diversification efforts already made during this period.
I den følgende periode 1979-1982 faldt det indenlandske bruttoforbrug af primærenergi ret iøjnefaldende: —112,9 Mtoe2), dvs. et fald pa 11,5 %, der først og fremmest skyldtes olie (-20,8%), men også fast brændsel: (-5,3%) og naturgas: ( — 9,7%).
In the following period (1979-82), gross inland consumption of primary energy fell quite dramatically by 112,9% million toe2 or 11,5%. This fall was accounted for mainly by oil ( — 20,8%) but also by solid fuels ( — 5,3%) and natural gas ( — 9,7%).
Kun forbruget af primærelektricitet, hovedsagelig på basis af kerneenergi udviste fortsat en stigning ( + 51,3%).
Only consumption of primary electricity, mainly nucleargenerated, again increased (by 51,3%).
Denne udvikling dækker over temmelig forskellige bevægelser landene imellem, som er udtryk for et forskelligt energipotentiel og navnlig afspejler ændringer i niveauet og strukturen i den økonomiske aktivitet, således som det ses i det følgende.
energy and economic aggregates showed that, as a result of the second oil shock, major changes had occurred in energy demand and earlier trends had been completely disrupted.
Fra 1973 til 1979 steg energiforbruget i gennemsnit med 5,8 % i Fællesskabet, idet det stagnerede eller endog faldt i Belgien, Danmark og Det forenede Kongerige og steg med næsten 8 % i de fire andre lande, der indgår i denne undersøgelse.
The following section attempts to gauge the size and limits of these changes and to pinpoint the main causes.
Den stagnation i forbruget, der registreres i de tre første lande, svarer generelt til en kraftig nedgang i forbruget af olie, hvorimod olieforbruget i de øvrige lande fortsatte med at vokse eller kun faldt beskedent.
This is followed by sections on the main trends in energy supply (production and imports) and in the Community's dependence on external supplies of energy and oil.
I alle lande har substitutionen fra olie til andre energikilder været ret markant, og der er først og fremmest sket en omlægning til naturgas og primærelektricitet, idet resultater ne i visse lande med hensyn til fast brændsel er blevet opvejet af den nedgang i forbruget, der registreres i de to største producenter og forbrugere: Tyskland og Det forenede Kongerige.
The study covers mainly the period 1973-82, with a division into two subperiods (1973-79 and 1979-82) to identify the changes which occurred following the second oil shock.
I kapitlet »Energi« i Økonomisk Årsoversigt 1982-1983 ') fremgik det af den kortfattede analyse af den seneste udvikling i de vigtigste energiaggregater og økonomiske aggregater, at der med det andet olieprischok var sket meget betydelige ændringer i energiefterspørgslen, og at man kunne tale om et regulært brud med den hidtidige udvikling.
It would also have been possible to break the larger period down into three subperiods (1973-75, 1976-78, 1979-82) to follow economic and energy cycles more closely (see Graph 1.1.); but this would have expanded considerably the quantity of information supplied without improving the relevance of the findings and conclusions.
I nærværende behandling forsøges det at præcisere omfanget og betydningen af disse ændringer og at afdække hovedårsagerne til denne udvikling.
Consequently, as the use of annual average rates of change would not be very meaningful in view of the cyclical features of the period 1973-79, the rates of change given in the text and the tables always relate to an entire period or sub-period.
Dernæst redegøres der for hovedtrækkene i energiforsyningen (produktion og import) og i EF's energi- og olieafhængighed.
The energy statistics are from the SOEC's final energy balances (see box
Undersøgelsen dækker i det væsentlige perioden 1973-1982 med en underinddeling i to delperioder: 1973-1979 og 1979-1982 med henblik på at vise ændringerne efter det andet olieprischok.
While energy consumption increased by an average of 5,8% in the Community from 1973 to 1979, it marked time or even declined in Belgium, Denmark and the United Kingdom, and increased by almost 8% in the four other countries covered by this study.
Det ville have været muligt at foretage en opdeling i tre delperioder (19731975, 1976-1978, 1979-1982), der bedre svarede til derned de økonomiske konjunkturer og udviklingen i energisituationen (jf. diagram 1.1), men det ville indebære mange flere oplysninger, uden at resultaterne og konklusionerne af den grund ville blive bedre.
Generally speaking, the stagnation in consumption recorded in the first three countries was due to a sharp reduction in oil consumption, while in the other countries oil consumption again increased or fell only moderately.
Da det ikke ville have nogen mening at anvende gennemsnitlige årlige ændringer i betragtning af, at udviklingen i perioden 1973-79 var cyklisk, vedrører de procentvise ændringer i teksten og i tabellerne derfor altid hele perioden eller en delperiode.
In all the countries, there was a quite significant measure of replacement of oil by other sources of energy ; this was reflected mainly in increased consumption of natural gas and primary electricity, the growth in consumption of solid fuels in some countries being offset by reduction in the two largest producer and consumer countries, .the Federal Republic of Germany and the United Kingdom.
') Europæisk Økonomi, nr. 14, november 1982, Kapitel 9, s. 132-137.
toe = tonnes of oil equivalent.
Indenlandsk bruttoforbrug af primærenergi 1973­1982
Gross inland consumption of primary energy, 1973-82
Fast brændsel Olie Naturgas Primær elektricitet plus andet Indenlandsk bruttoforb rug
Solid fuels Oil Natural gas Primary electricity and others Gross inland consumption
Fast brændsel Olie Naturgas Primær elektricitet plus andet Indenlandsk bruttoforbrug
Natural gas Primary electricity and others Gross inland consumption
Energiopgørelser og økonomisk aktivitet i EF: 1973-1982, de vigtigste resultater
Energy balances and economic activity in the European Community: the main findings for the period 1973-82
Energiopgørelser
Energy balance sheets
DIAGRAM 1.1 : Indenlandsk bruttoforbrug af energi (IBFE) og olie (IBFO)
GRAPH 1.1: Gross inland consumption of energy (GICE) and ofoil(GICO) 1973-82
Disse opgørelser viser alle siromme på basis af hver enkelt kildes reelle energiindhold, uden at der anvendes ækvivalensbcgrebcr eller substitutionshypoteser. som i opgørelserne over primærækvivalenter.
The salient feature of these balance sheets is that all flows are recorded on the basis of the real energy content of the source assessed with no substitution hypothesis or calculation of equivalence such as are used in the 'primary equivalents' balance sheets.
Opgørelserne for hver enkelt kilde aggregeres således i de samlede opgørelser ved al omregne kvantiteterne til en fælles enhed — her toe (ton olieækvivalent ) — der er en standardiseret enhed, som baseres på en brændværdi på 41,86 gigajoules (109 joules).
The balance sheets for each source are brought together in aggregated balance sheets by converting quantities into a common unit—here it is the toe (tonne of oil equivalent), a standardized unit based on a calorie content of 41,86 gigajoules (10 joules).
Opgørelserne over slutenergiforbrug ser bort fra de tab. der opstår ved omdannelse, og viser dermed de mængder, der faktisk stilles til forbrugernes rådighed, og som direkte kan sammenholdes med makroøkonomiske data.
Energy supplied balance sheets record the losses occurring in the course of processing operations and thus give the quantities of energy actually made available to consumers, which can then be meaningfully compared with macroeconomic data.
Disse opgørelser registrerer ikke de tab, der opstår under den sidsle omdannelse hos den endelige forbruger, og energiens udnyttelsesgrad kan derfor være forskellig fra den ene energiform til den anden (opgørelserne undervurderer blandt andet andelen for elektrisk energi, hvis endelige undnyltelsesgrad er højest).
They do not take account of losses at the final consumption stage, so that the yield of energy supplied may vary from one type of energy to another; in particular, they underestimate the contribution of electrical energy, which has the highest final yield.
For at afbøde denne mangel offentliggör Eurostat også »Bilans en Energie Utile« (opgørelse over nytteenergi), som opstilles på grundlag af opgørelserne over slutenergiforbrug og viser energien ved apparaludgangen hos den endelige forbruger.
To correct this shortcoming, the SOEC also publishes 'useful energy' balance sheets, derived from the energy supplied balance sheets, which show the energy really used by final consumers at their appliances.
Udarbejdelse af sådanne opgørelser forudsætler en statistisk opgørelse af de apparater, der anvendes hos de endelige forbrugere, og af de energimængder, der anvendes af hver enkelt type apparat, samt af apparaternes gennemsnitlige virkningsgrad.
To draw up these balance sheets, it is necessary to know how many appliances are in use, how much energy is used by each type of appliance and what is the average yield of the appliances.
Denne metode, der diskuteres i kapitel II, og som er anvendt i det empiriske arbejde til kapitel III, er blandt andet særlig hensigtsmæssig al anvende i forbindelse med prognoser for energiefterspørgslen.
The main advantage of this approach is that it is highly suitable for forecasting energy demand ; it is discussed in Chapter II and used for the empirical work in Chapter III.
De statistikker, der ligger til grund for opstillingen af diagram merne og tabellerne, er følgende:
(i) Energy supplied balance sheets, published by the Energy Statistics Directorate of the SOEC ;
- »Bilans en Energie Finale«, der er udarbejdet a direktorartel for energistatistik i De europæiske Fællesskabers statistiske kontor.
For further details, see Principles and methodology of energy balance sheets, SOEC, February 1980.
For nærmere detaljer henvises til »Principes et méthodes des bilans de l'énergie«. Eurostat, februar. 1980.
The period 1979-82 saw a general fall in energy consumption as economic activity contracted, although its extent again varied.
brændsel kun steg i nogle lande og faldt som helhed på grund af den nye tilbagegang i de største lande.
whereas consumption of solid fuels rose only in a few countries, and fell overall owing to a further decline in the largest countries.
Dette generelle fald i forbruget vedrører navnlig olie, som går tilbage med over 20 % i samtlige lande (bortset fra Italien, kun - 10 %), og naturgas, der tabte en del af den tidligere fremgang.
This general decline in consumption affected mainly oil consumption, which fell by more than 20% in most countries (except in Italy where the fall was only 10%), and natural gas, which lost part of its previous gain.
Elektricitetens andel voksede meget kraftigt i næsten alle lande, mens forbruget af fast
Consumption of electricity increased very sharply in almost all the countries.
Dette overbliksbillede af hovedudviklingen i det indenlandske bruttoforbrug giver i virkeligheden ikke mulighed for at vurdere de reelle ændringer i energiforbruget, i det omfang der ikke tages hensyn til ændringerne i den økonomiske
This very general description of the main trends in gross inland consumption is no guide to the real changes in energy consumption, since it does not take into account the changes
Opgørelse af endelige energiforbrug EF­10 i 1981 fi mio toe)
The energy balance sheet (EC 10) in 1981
+ BOLIG­ OG TJENESTESEKTOR (en heterogen kategori, der omfatter forbruget i husholdninger, småindustri, håndværk, handel, administration, land­brug, fiskeri og tjenesteydelser, bortset fra transport)
+ HOUSEHOLD/TERTIARY (heterogenous sector including consumption by households, small indus­trial firms, crafts, trade, general government, agricul­ture, fisheries and services except transport)
= ENDELIGT ENERGIFORBRUG (den energi, der er leveret til forbrugeren til alle energianvendelser)
= FINAL ENERGY CONSUMPTION (energy sup­plied to consumers for energy purposes)
+ ENDELIGT IKKE­ENERGIFORBRUG (omfatter tilsatsmaterialer for kemisk syntese og ikke­energian­vendelser i andre sektorer : smøremidler, vejbelægnin­ger...)
+ FINAL NON­ENERGY CONSUMPTION (com­prising use for chemical synthesis and non­energy uses of other chemical synthesis and non­energy uses of other sectors: lubricants, road surfaces, etc.)
= ENDELIGT ENERGIFORBRUG (under hensynla­gen til statistiske fejl og udeladelser)
= FINAL CONSUMPTION OF ENERGY (allowing for statistical deviation)
+ ENERGISEKTORENS FORBRUG (tab ved om­dannelse, tab i distributionsnettet, cnergiindustriens eget forbrug)
+ CONSUMPTION BY THE ENERGY SECTOR (processing losses, losses in the course of distribution, consumption of the sector itself)
For at få denne energimængde i former, som kan tilfredsstille de endelige forbrugers efterspørgsel, har energiindustrien omdannet, forbrugt og transporteret ■ forskellige energikilder.
To obtain this quantity of energy in a form suitable to satisfy demand by final consumers, the energy sector has processed, consumed and transported various energy · sources.
Al den energi, der er anvendt til dette formål, rubriceres her.
All the energy used for this purpose is aggre­gated.
Summen af det endelige energiforbrug og energisektorens forbrug er den energimængde, der er nødvendig for at dække det betragtede geografiske områdes interne forbrug.
Total consumption of energy supplied and consumption by the energy sector is the quantity of energy needed to satisfy inland consumption in the territorial unit con­sidered.
Hertil kan man lægge bunkring af højsøskibe, uanset hvilket flag de sejler under. Den kan enten behandles som forbrug eller snarere som eksport, idet bunkringen ­ι generelt ikke har nogen forbindelse med det pågældende lands økonomiske aktivitetsniveau.
To this total wc may add supplies for ships on the high seas, irrespective of thier flags.
= BRUTTOFORBRUGET AF ENERGI
= GROSS PRODUCTION OF ENERGY
Denne total repræsenterer landets samlede energiefter­spørgsel, og den skal svare til tilgangssiden : produktion, ■ < import, lagerændringer... 484,0 + 680,0 + 7.0 ­235,0
The grand total represents the country's aggregate demand for energy, and it should be equal to the · aggregate supply : production imports, changes in stocks.
PRIMÆRPRODUKTION + IMPORT ± LAGERBEVÆGELSER ­ EKSPORT
PRIMARY PRODUCTION + IMPORTS ± CHANGES IN STOCKS ­ EXPORTS
Tabellerne 1.2.1 til 1.2.8 viser for de enkelte lande, der indgår i analysen, hvordan det indlandske bruttoforbrug af primærenergi er fordelt efter de definitioner, der er nævnt i den indrammede tekst på side 4.
Tables 1.2.1 to 1.2.8 for each of the countries covered in the analysis, give details of gross inland consumption of primary energy according to the definitions reproduced in the box above.
De viser udviklingen i de vigtigste komponenter i energiforbruget fra 1973 til 1979 og aktivitet i de vigtigste lande eller energiforbrugende sektorer.
It is thus possible to trace, from 1973 to 1979 and then to 1981 (the 1982 data for final consumption are not yet in economic activity in the main energy­consuming countries or sectors.
Derfor skal det endelige energiforbrug dekomponeres på de enkelte sektorer, og dette forbrug skal sættes i forhold til de repræsentative aggregater for den økonomiske aktivitet for bedre at forstå den faktiske udvikling i energiforbruget; til dette formål anvendes hvad man kan kalde »energiintensite­ten« i de økonomiske aktiviteter.
It is therefore now necessary to analyse final energy consumption by sector and relate it to representative aggregates of corresponding economic activity to get a better idea of actual energy consumption trends, by measuring what we may term the 'energy intensity' of economic activities.
DIAGRAM 1.2: Sammenligning af energiintensiteter 1973­1979­1981
GRAPH 1.2: Comparison of energy intensities 1973-1979-1981
Samlet endeligt energiforbrug pr. BNP­enhed, i toe pr. mio ECU
Total final energy consumption per unit of GDP, in toe per million ECU
frem til 1981 (tallene for det endelige forbrug i 1982 foreligger endnu ikke).
Energy available), the trends in the main components of energy consumption.
Blandt de karakteristiske træk i udviklingen i energiefter­spørgslen bemærkes følgende for hovedparten af landene for perioden 1973­1981:
Throughout the period 197381 and for most of the countries, the main features of the trend in energy demand are as follows:
— et markant fald (over 15 % i EF­10) i industriens endelige forbrug, der resulterer i en nedgang i dens andel i det endelige energiforbrug fra 34,9 % til 31,1 %
(i) a marked fall (more than 15% in the Community of Ten) in the final consumption of industry, which led to a reduction in its share of final consumption from 34,9% to 31,1 %;
— en betydelig stigning (koncentreret på perioden 1973­1979) i det endelige forbrug i transportsektoren, hvis andel vokser fra 18 % til 22,5 %
(ii) an appreciable increase (concentrated in the period 1973-79) in the final consumption of the transport sector, whose share of final consumption rose from 18% to 22,5%;