natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Luxembourg blev indeksreguleringen af lønningerne også midlertidigt suspenderet efter justeringen af den luxembourgske franc i februar 1982; lønstigningerne blev i 1982 begrænset til to indeksbundne stigninger på hver 2,5%, samtidig med at der blev truffet særlig foranstaltninger for arbejdstagere på mindsteløn.
In Luxembourg too, the wageindexing arrangements were temporarily suspended following the realignment of the Luxembourg franc in February 1982; wage increases in 1982 were limited to two indexlinked increases of 2,5% each, with specific measures being taken for those on the minimum wage.
Denne ordning vil blive opretholdt i 1983 om end i en lidt ændret form; der højst blive tale om tre
This system will be maintained in 1983. albeit in a slightly altered form; there will be a maximum of three indexlinked increases of 2,5°;,.
Lønninger, produktivitet, lønomkostninger og lønkvote i industrien
Earnings, productivity labour costs and income share in industry changes!
Ion pr. lønmod­tager lón pr. lønmod­tager ') kosl­ nomi) ­) ningcr
Real income tivity unit labour costs per worker per worker '
I Nederlandene har målet siden 1978 været at dæmpe reallønstig­ningen.
In the Netherlands, the aim since 1978 has been to curb the rise in real earnings.
Dette mål er imidlertid kun blevet nået delvis, idet de positive virkninger af de afdæmpede overenskomstmæssige reallønforbedringer i det mindste i nogle år er blevet neutraliseret af lønglidning.
However, this objective has been only partially achieved, since the beneficial effects of the slowdown in real increases under collective wage agreements have, in some years at least, been cancelled out by an acceleration in wage drift.
Samtidig har der været en voksende tendens til at udligne den stærke stigning i afgifter og sociale sikringsbidrag med en tilsvarende lønstigning.
At the same time, there has been a growing tendency to offset the sharp increase in taxes and social security contributions by a matching increase in wages.
På baggrund af denne udvikling blev den automatiske dyrtidsregulering af lønningerne midlerti­digt suspenderet i 1980 og kan sat delvis i kraft igen i 1981 og 1982 (de højeste lønninger blev holdt uden for i 1982).
In view of these trends, the automatic linking of wages to rises in the cost of living was temporarily suspended in 1980 and only partially restored in 1981 and 1982, though the top range of incomes was excluded in 1982.
Regeringen har besluttet at fastfryse lønnen i den offentlige sektor og de sociale sikringsydelser i 1983 og havde oprindeligt også til hensigt at gennemføre en fastfrysning af den private sektors lønninger i de første 5 måneder af året i forbindelse med et prisstop.
The government has decided to freeze public sector pay and social security benefits in 1983 and also initially intended to impose a freeze on private sector pay during the first few months of the year, in conjunction with a price freeze.
Den har imidlertid opgivet denne plan, således at arbejdsgiverne og fagforeningerne kan forhandle om en ophævelse af dyrtidsreguleringen af lønningerne til gengæld for en nedsættelse af arbejdstiden.
However, it has abandoned this plan so as to allow employers and unions to negotiate the suspension of wage indexation in exchange for a reduction in working hours.
I Belgien blev der i begyndelsen af 1981, efter at regeringen havde suspenderet alle lønsstigninger ved udgangen af 1980, bortset fra dyrtidsreguleringer, indgået en generel tværfaglig aftale, som indebar, at reallønstigningerne i henhold til de nye kollektive lønoverenskomster blev begrænset til 1 %.
In Belgium, after the government had suspended all wage increases at the end of 1980, except for cost-of-living adjust ments, an economy-wide agreement was concluded early in 1981. limiting real wage increases under new collective wage agree ments to 1 %.
Lønomkostningerne pr. arbejdstager blev i 1981 også påvirket af »Maribel«­operationen, som betød en nedsættelse af arbejdsgivernes socialsikringsbidrag; de budgetmæssige virkninger af denne foranstaltning blev opvejet af en forhøjelse af momsen.
Wage costs per worker were also influenced in 1981 by the 'Maribel' operation, which reduced employers' social security contributions; the budgetary effects of this measure were offset by an increase in value-added tax.
I 1982 blev den proportionale indeksregulering midlertidigt suspenderet i forbindelse med justeringen af den belgiske franc med undtagelse af de laveste indkomster og erstattet af en regulering med et fast beløb, således at lønningerne blev forhøjet med et fast beløb, hver gang indekset overstiger nærmere fastsatte grænser..
In 1982, in conjunction with the realignment of the Belgian franc, the system of proportional indexation was temporarily suspended, except for the lowest incomes, and replaced by a system of flat-rate indexation under which wages are increased by a fixed amount each time the index crosses specified thresholds.
Regeringen har for 1983 og 1984 sat sig som mål at bevare den forbedring af konkurrenceevnen, der blev opnået i 1982, og således begrænset lønstigningen pr. arbejder til den genemsnitlige lønstigning i de lande, der er Belgiens vigtigste handelspartnere.
For 1983 and 1984, the government has set itself the objective of safeguarding the improvement in business competitiveness achieved in 1982 and hence limiting the rise in wages per worker to the average of wages in Belgium's main trading partners.
Efter at forhandlingerne om en tværfaglig aftale brød sammen, besluttede regeringen, at de to første indeksreguleringer af lønnen i 1983 igen skulle have form af et fast beløb, og at den proportionale indeksregulering derfor kun skulle genindføres, såfremt udviklingen i konkurrencevnen tillod det.
Following the failure of negotiations on an economy-wide agreement, the government decided that the first two indexlinked wage increases in 1983 should again be in the form of a flat-rate increase and that proportional indexation should consequently be restored only if warranted by the trend in competitiveness.
De indeksbundne lønstigninger beregnes ikke længere på grundlag af de månedlige indekstal, men på grundlag af et glidende gennemsnit over en firmåneders periode.
The indexlinked wage increases will no longer be calculated on the basis of the monthly index figures, but on the basis of a four-month moving average.
Derudover vil sammensætningen af selve indekset blive ændret.
In addition, the composition of the index itself will be changed.
Korrigeret for ændringer i detailprisindekset.
Adjusted for changes in the retail price index.
Aflønning af ansatte, korrigeret for andelen af selvstændige i den samlede arbejdsstyrke, i procent af nettonationalindkomsten i faktorpriser. Kilde: Kommissionens tjenestegrene.
Compensation of employees, adjusted for the share of self-employed in total employment, as a percentage of net domestic income at factor cost.
') Se også artiklen om »Enhedslønomkostningerne i forarbejdsindu­strien«.
See also the article on 'Unit labour costs in manufacturing industry*.
Med henblik på at muliggøre en vurdering af den faktiske virkning af de ovenfor beskrevne foranstalninger viser følgende tabeller for de tre lande den nominelle og reale udvikling i aflønningen pr. lønmodtager inden for industrien samt ændringerne i produktiviteten, lønomkostningerne og lønkvoten.
So as to allow assessment of the actual impact of the strategies described above, the table above shows, for the three countries, the movement in industry of total earnings per employee in nominal and real terms, together with the changes in produc tivity, labour costs and the share of income from employment.
nedgangen i produktivitetsstigningen også været mere markeret i Belgien, hvilket har bevirket, at afdæmpningen i enhedslønomkostningerne i gennemsnit stort set har været den samme i de tre lande i perioden 1979-1983.
also more marked in Belgium, with the result that the easing in unit labour costs has on average been broadly similar in the three countries in the period 1979-83.
For at kunne drage mere specifikke konklusioner med hensyn til trend'en i konkurrenceevnen for de tre lande er det også nødvendigt at tage hensyn til, at den belgiske og luxembourgske franc's effektive kurs efter de foreliggende skøn i gennemsnit blev nedskrevet med 2,7 % om året i perioden 1979-1983, mens den nederlandske gylden udviste en effektiv opskrivning på gennemsnitlig 1,7 % om året.
Yet in order to draw more specific conclusions as to the trend of competitiveness in the three countries, account must also be taken of the fact that, according to current estimates, the Belgian and Luxembourg francs were subject to an effective depreciation of 2,7% on an annual average during the period 1979-83, while the guilder showed an average effective appreciation of 1,7% a year.
Løntilbageholdenheden har været større i Benelux-landene end i Fællesskabet som helhed, hvor den årlig stigning i pengelønnen stadig ligger på et gennemsnit på 10,2 % i perioden 1979-1983, medens den i perioden 1974-1978 gennemsnitlig lå på 13,9%.
Wage moderation in the Benelux countries has been greater than in the Community as a whole, where the annual growth of nominal wages, having averaged 13,9% in the period 1974-78, still averages 10,2% in the period ¡979-83.
Afdæmpningen i enhedsomkostningern har ligeledes været væsentligt større i Benelux-landene end i Fællesskabet som helhed.
Similarly, the slowdown in unit labour costs has been significantly greater in the Benelux countries than in the Community as a whole.
I Nederlandene faldt den gennemsnitlige årlige stigning i den samlede løn pr. lønmodtager i industrien fra 11.1 % i perioden 1974-1978 til 5,7% i perioden 1979-1983. I faste priser betød dette en gennemsnitlig stigning på kun 0,5 % imod 2,9 % i den foregående periode.
In the Netherlands, the average annual increase in total earnings per employee in industry, which amounted to 11,1% from 1974 to 1978, is down to 5,7% from 1979 to 1983.
Stigningen i enhedslønomkostningerne var også faldende, men alligevel større end det kunne forventes som følge af afdæmpningen i lønnen.
The rise in unit labour costs also eased, but was nevertheless sharper than the rate suggested by the slowdown in earnings per worker.
Denne forskel skyldes en langsommere vækst i produktiviteten, som hovedsagelig skyldes et fald i industriproduktionen, et meget markant fald i investeringskvoten i virksomhederne og den manglende teknologiske udvikling.
This discrepancy is the result of less rapid productivity growth, due mainly to the fall in industrial output, to a very marked drop in the investment ratio of firms and to the leeway in technological development.
Endelig har lønkvoten, der giver en indikation af ændringer i rentabiliteten, været faldende i de senere år.
Lastly, the share of income from employment which provides an indication of changes in business profitability, has declined during recent years.
Efter at den gennemsnitligt steg 0,4% i perioden 1974-1978 faldt den gennemsnitligt 0,6% i perioden 1979-1983.
After rising by an average of 0,4% in the period 1974-78, it has fallen by an average of 0,6% in the period 1979-83.
Den gennemsnitlige årlige stigning i pengeindkomsterne i industrien faldt fra 14,3 % til 6,9 %. Siden 1981 har der været et udtalt fald i reallønnn per capita.
The employment situation has deteriorated sharply in the three Benelux countries in recent years.
Produktivitetsstigningen, som var meget hurtig i sidste halvdel af 1970'erne, er blevet væsentligt afsvækket siden da.
In Belgium, the unemployment rate, which was already very high at the end of 1978 (8,4%), continued to rise and stood at 14,9% by the end of 1982.
Beskæftigelsessituationen er blevet væsentligt forværret i de tre Benelux-lande i de seneste år.
The Netherlands even had the sharpest increase in unemployment in the Community in 1982; the unemployment rate there climbed from 4,3% in December 1978 to 12,1% in December 1982.
I Belgien har ledighedsprocenten, som allerede var høj ved udgangen af 1978 (8,4 %), været fortsat stigende og var ved udgangen af 1982 oppe på 14,6%.
In Luxembourg, even according to the latest figures, the official unemployment rate is particularly low ( 1,6% in December 1982).
Denne ledighedsprocent skjuler imidlertid den klare stigning, der siden 1981 har været i antallet af arbejdstagere, der deltager i særlige beskæftigelsesprogrammer ').
However, this rate masks the distinct increase since 1981 in the number of workers participating in special employment programmes. '
Dette skyldes at produktivitetsstigningen har været meget begrænset. Lønkvoten har været svagt faldende i de senere år, efter at den steg hurtig i perioden 1974-1978.
Given the unfavourable growth prospects in the three countries, there is little likelihood that the foreseeable supply of labour can be absorbed in the years ahead without appropriate measures.
(Jf. specialartiklen »Sammenligning af arbejdsløs hedstallet i Belgien og i nogle andre EF-lande« i Europæisk Økonomi nr. 5, marts 1980, side 71.
Developments were similar in a number of respects in Belgium.
Endelig ses det, at lønafdæmpningen i industrien har været større i Belgien end i de to andre lande i de seneste år. Imidlertid har
The average annual increase in nominal earnings in industry fell from 14,3% to 6,9%.
Eksklusive offentlige værker og selskaber.
Excluding public utilities.
Situationen i oktober, med undtagelse af 1982: situation i april.
Situation as at October, except 1982: situation as at April.
Medlemsstaternes økonomi des at en sådan tilbageholdenhed kan bidrage mere direkte til at forbedre beskæftigelsessituationen.
The economies of Member States not take on additional workers in accordance with the objective pursued were to be required to pay into an 'Employment Fund' the amount released by the more moderate wage increases.
Der blev ikke opnået enighed om disse forslag på nationalt niveau; forhandlingerne fortsatte så inden for de enkelte erhvervsgrene.
No agreement on these proposals was reached at national level ; the negotiations then continued at the level of individual industries.
Ved udgangen af februar blev der opnået enighed inden for en række erhvervsgrene.
By the end of February, an agreement had been reached in a number of industries.
Det vanskelig ste under forhandlingerne var at nå frem til en formel aftale med hensn til oprettelse af nye arbejdspladser.
The difficulty during the negotiations was to come to a formal agreement with respect to the creation of new jobs.
Inden for den offentlige sektor blev der truffet aftale om en nedsættelse af arbejdstiden, i form af længere årlig ferie, til en gennemsnitlig arbejdstid på 37 timer ugentlig og om en stabilisering af beskæftigelsesniveauet.
In the public sector, an agreement was concluded under which working hours are to be reduced, through the granting of additional holidays, to an average of 37 hours a week, and the level of employment stabilized.
I Nederlandene blev der indgået en aftale på nationalt plan i november 1982 mellem arbejdsgivere og arbejdstagere. I henhold til denne aftale opfordres arbejdsmarkedsparterne inden for de forskellige erhverv til så vidt muligt at give afkald på nominelle lønstigninger i 1983 og i stedet for tilstræbe at forbedre fordelingen af arbejdet og øge bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløsheden, idet hovedideen er, at arbejdstidsforkortelser ikke må øge virksomhedernes omkostninger og underminere nødvendige strukturforbedringer.
In the Netherlands, an agreement was concluded at national level in November 1982 between employers and employees; under the agreement, those negotiating collective wage agreements in the various sectors of the economy are called upon to forgo nominal wage increases as far as possible in 1983 and to concentrate instead on improving the distribution of employment and stepping up the fight against youth unemployment, the basic idea being that cuts in working hours must not increase companies' costs and undermine their necessary structural improvements.
På baggrund af denne henstilling er den automatiske dyrtidsregulering af lønningerne, der skulle have fundet sted pr. 1. januar blevet suspenderet inden for en række erhvervsgrene, og der er indgået aftale om en nedsættelse af arbejdstiden og om en forøgelse af antallet af arbejdspladser.
Since then, in response to this recommendation, the wage increases which should have been granted on I January by virtue of the automatic linking of wages to the cost of living index have been suspended in a number of industries, and agreement has been reached on reductions in working hours and an increase in the number of jobs.
Inden for den offentlige sektor, hvor der ikke sker nogen stigning i pengelønnen i 1983, vil der blive givet længere årlig ferie og oprettet 5 000 nye arbejdspladser.
In the public sector, where there will be no nominal increases in wages in 1983, longer annual leave will be granted and 5 000 new jobs created.
I Luxembourg opnåedes der på trepartskonferencen for jern- og stålindustrien for nylig aftale om en arbejdstidsnedsættelse i forbindelse med en lønnedgang i 1983 og 1984.
In Luxembourg, the tripartite conference for the steel industry recently reached agreement on a reduction in working hours in conjunction with a reduction in wages in 198? and 1984.
Alle lønmodtagere får ekstra 12 dages ferie uden løn.
Each wage and salary earner will receive an additional 12 days' unpaid holiday.
Lønnedskæringen er afhængig af den månedlige indkomst og skulle gennemsnitlig udgøre 6 %.
The reduction in wages and salaries depends on the level of monthly earning and should average some 6%.
Formålet er her ikke at skabe nye arbejdspladser, i modsætning til planerne i Nederlandene og Belgien.
The intention here is not to create new jobs, in contrast to plans in lhe Netherlands and Belgium.
Derfor kan foranstaltningerne heller ikke betragtes som værende en omfordeling af det eksisterende arbejde; de går snarere ud på at forhindre en stigning i deltidsarbejdet og at reducere antallet af særlige beskæftigelsesprogrammer.
Nor, consequently, can the measures be regarded as constituting a redistribution of available work; rather, they are aimed at preventing an increase in short-time working and at reducing the special job schemes.
I Belgien er der i de sidste 10 år sket en væsentlig nedsættelse af arbejdstiden i henhold til de kollektive aftaler, således at denne nu er kortere end i de øvrige EF-lande.
In Belgium, the hours of work laid down in collective agreements have been reduced significantly during the last 10 years and are now lower than in the other Community countries.
Da der ikke har fundet nogen tilsvarende lønnedgang sted, betyder dette at lønomkostningerne er steget kraftigt.
Since there has not been any matching reduction in earnings, this has meant a sharp increase in labour costs.
Hovedformålet var at forbedre livskvaliteten, og tanken om fordeling af det eksisterende arbejde spillede ingen rolle.
Indeed, the aim was to improve the quality of life, and the idea of work sharing was not a consideration.
Dette var igen tilfældet med ovennævnte tværfaglige aftale, der blev indgået i februar 1981 mellem arbejdsgiverne og fagforeningerne, og som bl. a. gav mulighed for at erstatte reallønsstigninger med en arbejdstidsnedsættelse.
This was again the case with the above-mentioned economy-wide agreement concluded in February 1981 by employers and unions, which provided for the possibility of replacing real wage increases by a reduction in working hours.
Der er ingen tvivl om, at der i de tre lande er blevet gjort fremskridt med hensyn til at gennemføre arbejdstidsnedsættelser, der gør det muligt at bevare de eksisterende arbejdspladser og samtidig oprette nye arbejdspladser. Alligevel er der fortsat ret stor modstand fra arbejdsmarkedsparternes side.
Recently, the government recommended a 5% reduction in working hours to employers and employees; this was supposed to be accompanied by a 3% increase in employment, experience having shown that a reduction in working hours results in more rapid productivity growth.
Da det er nødvendigt at sikre, at konkurrenceevnen ikke påvirkes, og at enhedslønomkostningerne holdes på det nuværende niveau, i nogle tilfælde endog nedsættes yderligere, er det umuligt at yde fuld kompensation for den indkomstnedgang, som den kortere arbejdstid medfører, medmindre der sker en tilsvarende stigning i produktiviteten.
So as to encourage recruitment, the government was to grant, for each new worker taken on, a substantially larger reduction in employers' social security contributions under the Maribel operation.
Desuden viger virksomhederne ofte tilbage for at ansætte yderligere arbejdskraft, enten fordi de finder, at deres salgs- og produktionsudsigter ikke giver mulighed herfor, eller fordi der vil kunne opnås en større produktion ved at øge produktiviteten.
In addition, supplementary tax relief was to be authorized on investment connected with reductions in working hours. Firms which did
Regeringen har for nylig anbefalet arbejdsgivere og arbejdstagere en 5 % nedsættelse af arbejdstiden ; dette formodedes at ville medføre en 3 % stigning i beskæftigelsen, idet erfaringerne har vist, at en arbejdstidsnedsættelse medfører en hurtigere stigning i produktiviteten.
Progress has no doubt been made recently in the three countries in introducing reductions in working hours that may allow existing jobs to be maintained and indeed new jobs lo be created.
For at fremme nye ansættelser, skulle regeringen for hver nyansat indrømme arbejdgiverne en væsentlig nedsættelse af bidragene til den sociale sikring i henhold til Maribel-operationen.
Nevertheless, a fairly large degree of reluctance persists on the part of the social partners.
Derudover skulle der gives yderligere skattelettelser for investeringer i forbindelse med nedsættelsen af arbejdstiden. Virksomheder, som ikke ansatte ekstra arbejdsta
Because of the need lo ensure that competitiveness is not affected and to maintain unit costs at their present level, or indeed in some cases to reduce them further, full compensation of the income losses implied by shorter working hours is impossible, unless there arc corresponding gains in productivity.
Den aktuelle udvikling vernes bidrag til arbejdsløshedsforsikringen tredobles.
Trends and prospects
Væksten i de offentlige udgifter vil aftage noget som følge af lønafdæmpningen i den offentlige sektor, nedskæringen af overførselsindkomsterne kombineret med en række specifikke udgiftsbesparelser, der opnås ved at lade brugerne betale en større andel af det offentliges udgifter til social sikring, offentlige tjenesteydelser og transport.
Central government expenditure will grow at a somewhat lower rate as a consequence of the slowdown of public sector wages and salaries, the cutback in social transfers together with specific efforts to reduce other expenditure by carrying forward a bigger part of the costs connected with social security, public services and transport to the users.
En del af besparelser ne vil blive gennemført af amter og kommuner svarende til nedsættelsen af statens bloktilskud.
A part of this reduction will be operated by local authorities cor­responding to the cut in general grants-in-aid from the central government.
Der er blevet indført beskatning af pensionskassers og livsforsikringsselskabers kapitalmidler, som indtil nu har været fritaget for beskatning.
A tax on the stock of capital in pension funds and life insurance companies, tax-free up to now, has been introduced.
Endelig har regeringen fremlagt en række forslag, der tager sigte på at fremme investeringerne og den teknologiske fornyelse gennem skattelettelser og administrative forenklinger.
Finally the government put forward a set of proposals with the aim of promoting investment and technological innovation by fiscal and administrative alleviations.
Der skal gøres en særlig indsats for at støtte forskningen inden for en række avancerede sektorer som for eksempel telekommunikation, databehandling, bioteknologi osv.
Specific efforts should be undertaken to sustain research activities within certain advanced sectors like telecommunication, data processing, biotechnology, etc.