natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse beslutninger er lovende, men de ind varsler dog kun indledningen til en udvikling, der kommer til at tage mange år, på vej mod et mere effektivt og markedsorienteret europæisk landbrug.
This is encouraging, but only a start in a long-term process to make European agriculture more efficient and market-oriented.
Det centrale i denne reform er imidlertid stadigvæk de allerede kendte principper om markedets enhed, fællesskabspræferencen og den økonomiske solidaritet.
Those reforms, however, still rested on the key principles of market unity, Community preference and financial solidarity.
Da der intet er ændret ved disse principper, bibeholdes også deres vigtigste mekanismer, som f.eks. de af Rådet besluttede priser, beskyttelsen udadtil med variable landbrugsafgifter samt den offentlige intervention til regulering af land brugsmarkedet.
And since the principles did not change, neither did the main mechanisms (prices fixed by the Council, protection against imports from outside the Community through variable levies and public intervention on the markets).
For det andet har trafiksektoren i de moderne industristater udviklet sig til en erhvervsgren, som har en væsentlig nationaløkonomisk betydning på fællesskabs plan med ca. 7 millioner beskæftigede og 6,5% af bruttonationalindkomsten.
In the Community as a whole it employs some 7 million people and accounts for 6.5% of gross national product.
— Iværksættelse af en markedsorienteret prispolitik.
• Operating a market-oriented price strategy.
Den deraf følgende indtægtsnedgang for landbrugerne skal opvejes med målrettede kompensationsbeløb.
The resulting drop in agricultural incomes is cushioned by specific income support.
Denne løsning medfører ganske vist også betydelig udgifter, men den betyder dog en mere effektiv anvendelse af de ti! rådighed stående midler, da udgifterne til indtægtskompensationen er betydeligt lavere end udgifterne til oplagring og afsætning af overskudsproduktionen.
Although it is still expensive, this approach makes more efficient use of available funds since the cost is far less than for the storage and disposal of surpluses.
— Tilpasning og en mere fleksibel udformning af ¡nterventionssystemet, f.eks. ved en tids begrænset udsættelse af pris- og afsætningsgarantien eller ved indførelse af en mængdemæssig begrænsning.
It was therefore only logical that transport _BAR_X)licy should be conceived from the very outset as a matter for the Community.
— Afkald på landbrugsjord eller standsning af produktion mod betaling af et tilskud til ned læggelse af bedriften.
• Adjusting the intervention mechanism and making it more flexible, for instance through the temporary suspension of price and buyingin guarantees or the introduction of quotas.
De frigjorte arealer kan på lang sigt overgå til anden anvendelse end landbrug, som f.eks. oprettelse af økologiske miljøer eller en udvidet beplantning med skov.
• Taking agricultural land out of production in return for a set-aside premium and putting it to long-term non-agricultural uses such as creating ecological niches or extending woodland areas.
På denne baggrund er det kun en logisk konsekvens, at der lige fra Fællesskabets begyndelse var planer fremme om en fælles transportpolitik.
to establish a system designed above all to improve transport infrastructures.
Selv om transportpolitikken i traktaten er planlagt som en fælles politik, er man på dette vidtforgrenede område i første omgang kun nået frem til fælles ordninger på visse punkter, hvori der endnu ikke kan skimtes en integreret plan for en fælles transportpolitik.
But although transport was intended to be a common policy area under the Treaty, Community action initially showed no coherent overall approach and never progressed beyond piecemeal measures.
De forskellige trafikformer, navnlig vejgodstransporten, jernbanerne og skibsfarten ad de indre vandveje, holdt for det meste fast ved deres gamle nationale strukturer og gør det delvis stadigvæk.
The various modes of transport, in particular road haulage, the railways and inland waterways, remained (and still largely remain) firmly rooted in the old national structures.
De støttes heri af de enkelte stater, der af økonomiske, geografiske, politiske og også af historiske grunde følger deres egen transportstrategi.
In this they had the backing of the Member States, which for a variety of reasons (economic, geographical, political and historical) still wanted to pursue their own individual transport strategies.
Alligevel har det ikke skortet på initiativer, ¡sær fra Kommissionens side.
Despite these setbacks, at the beginning of 1983 the Commission published yet another paper on progress towards a common transport policy, setting out a series of guiding principles for the creation of a comprehensive internal market in the transport sector.
På trods af den kun begrænsede succes med Kommissionens tidligere initiativer fremsatte den i 1983 i sit memorandum, »Fremskridt hen imod en fælles transportpolitik«, en række grundlæggende politiske principper, der sigtede mod oprettelse af et omfattende indre marked på transportområdet.
If results were meagre, it was not for want of initiatives, especially on the part of the Commission.
På grund af den store afstand mellem det traktatfæstede krav om en fælles transportpolitik og tingenes faktiske tilstand anklagede Europa-Parlamentet desuden på omkring samme tid Rådet for EF-Domstolen for passivitet på dette område.
At about the same time the European Parliament, supported by the Commission, started proceedings against the Council in the Court of Justice because of the large gap between the progress actually made and the Treaty requirement for a common transport policy.
I Kommissionens »Memorandum om den principielle målsætning for den fælles transportpolitik« fra 1961 fastlagdes det allerede, hvordan et liberaliseret transportmarked skulle komme til at se ud, og hvor den ærlige konkurrence skulle indtage en central placering.
In a memorandum on the broad lines of the common transport policy, published in 1961, the Commission set out the goal of an open transport market centred on free and fair competition.
Rådet har dog endnu ikke taget dette vidtrækkende tiltag op, men har nøjedes med at iværksætte nogle enkelte af de foranstaltninger, programmet indeholdt.
The Council, however, ignored the Commission's suggested broad approach and merely adopted a number of individual measures contained in the programme.
I den retningsgivende dom, Domstolen afsagde i 1985, blev det fastslået, at alle virksomheder i Fællesskabet skulle have adgang til gods- og persontransporten i hver enkelt medlemsstat, og det skulle ske uden diskriminering på grundlag af statsborgerskab eller etableringssted.
In 1985 the Court delivered its ruling, deciding that firms anywhere in the Community should be free to operate goods and passenger services in the Member States without discrimination on the grounds of nationality or place of establishment.
Denne dom gav nogle afgørende impulser til den fælles transportpolitik.
This proved to be a key development, giving the common transport policy a decisive boost.
Allerede i samme år, som dommen blev afsagt, erklærede Rådet, at især den frie bevægelighed i vejgodstransporten skulle være etableret inden udgangen af 1992, herunder de ledsagende harmoniseringsforanstaltninger.
In the same year the Council announced that by the end of 1992 road haulage would be liberalized and accompanying harmonization measures adopted.
Denne hensigtserklæring fulgte Rådet i 1988 og 1990 konkret op ved at udstede grundlæggende forskrifter om markedsordningen i godstransporten mellem medlemsstaterne.
This declaration of intent was followed by the adoption in 1988 and in 1990 of basic regulations governing the intra-Community goods transport markets.
Et yderligere tegn på en intensivering af bestræbelserne for at nå frem til en fælles transportpolitik kom endelig med den europæiske fælles akt, der trådte i kraft den 1. juli 1987.
The Treaty on European Union underpinned these developments and lent a new impetus by introducing a policy for trans-European networks, which include such things as motorways, railway lines, telephone networks, power lines and oil and gas pipelines.
Heri betegnes det fælles transportmarked udtrykkeligt som en væsentlig bestanddel af det indre marked.
To exploit the advantages of a single market fully, crossfrontier links in these areas need to be extended.
Samtidig traktatfæstedes de foranstaltninger, der krævedes fra fællesskabsinstitutionernes side til etablering af det indre marked i transportsektoren.
Some projects are already under way (the Channel Tunnel and the high-speed train network) and others will follow. The Community can help by carrying out feasibility studies and providing loan guarantees and interest subsidies.
Der er alle rede taget hul på projekter af denne art med tunnelforbindelsen under Den Engelske Kanal og nettet af højhastighedstog, og der følger flere projekter efter.
Measures to protect the environment have also been introduced and initiatives launched in the areas of transport research and development as well as infrastructures.
Fællesskabet kan yde stötte til etablering af transeuropæiske net med fea-sibility-undersøgelser, lånekaution og rentegodtgørelse. tegodtgørelse.
In addition the Union has begun to take an interest in transport links with countries beyond its borders.
Derefter har den fælles transportpolitik gennemgået en fantastisk hurtig udvikling og omfatter nu et bredt s_BAR_3ektrum af foranstaltninger, aktioner og initiativer, der tager sigte på at oprette et indre marked for tjenesteydelser på transportområdet. Det endelige resultat af denne proces er, at der oprettes et nyt, åbent marked, der er fri for unødvendigt bureaukrati og restriktioner, samtidig med at den frie konkurrence sikres.
Thus 1992 marked a turning-point in the history of the common transport policy as its main emphasis shifted away from seeking solely to eliminate artificial barriers to the provision of services towards the broader aim of ensuring the smooth operation of Community transport systems within the single market.
Forsknings- og teknologipolitikken udgør en af de største udfordringer for EU.
Research and technology pose one of the greatest challenges facing the Union today.
Af hensyn til EU's politiske og økonomiske fremtid er det absolut nødvendigt med fremskridt på dette område, for at EF kan holde nogenlunde trit med Amerika og japan i vore dages benhårde teknologiske konkurrence.
Advances in this field are crucial for its political and economic future if it is not to fall hopelessly far behind the USA and Japan in the relentless technological race of the modern world.
Året 1992 markerer således et vigtigt vendepunkt i udviklingen af den fælles transportpolitik bort fra en politik, der hovedsagelig gik ud på at fjerne kunstige lovgivnings
This potential is the basis for its scientific strength and competitiveness, on which rests the high technical and scientific quality of its industry and agriculture. The balance sheet
De hidtil opnåede resultater kan vi sagtens være bekendt.
of achievements is quite impressive.
Med udgangspunkt i de europæiske traktater for kul og stål (EKSF) og med henblik på den fredelige udnyttelse af atomenergi (Euratom) har der i mere end 40 år udviklet sig en omfattende europæisk forsknings- og teknologipolitik.
Starting from the Treaties on coal and steel (ECSC) and the peaceful use of nuclear energy (Euratom), a comprehensive European research and technology policy has developed over the past 40 years and more.
De første tiltag til en europæisk forskningspolitik findes allerede i EKSF-traktaten af 1951, ¡følge hvilken det pålægges Den Høje Myndighed (i dag Kommissionen) at fremme forskningen inden for kul og stål og bevilge de nødvendige finansielle midler hertil.
The seeds of a European research policy were first planted in 1951, when the ECSC Treaty gave the High Authority (now the Commission) the task of making funding available to promote research on coal and steel.
Til udførelse af denne opgave er der siden 1960'erne blevet gennemført en række fællesskabsfinansierede forskningsprogrammer for kul og stål.
Starting in the 1960s a number of Communityfinanced programmes were launched in these sectors.
Disse særprogrammer blev i 1983 samlet i »Fællesskabets 1. rammeprogram inden for forskning, teknologi og demonstration for 1983-1987«.
Initially research under the EEC followed a different pattern, since the only provision made in the EEC Treaty was for the coordination of agricultural research and the dissemination of agricultural knowledge with the possibility of joint financing.
Også i det ydre afspejler dette rammeprogram Fællesskabets indsats for en integreret fælles forsknings- og teknologi politik.
It was only in 1974 that a completely new approach was adopted after the Community's leaders had agreed in principleon a general European research and technology policy at their summit conferences in The Hague (1969) and Paris (1972).
Men samtidig blev også grænserne for denne fælles politik formuleret, ¡det den udtrykkeligt blev underordnet nærhedsprincippet.
In a resolution on 14 January 1974 the Council, acting on the basis of this agreement, set out general aims for a common policy in the field of research and technology and laid down the principles for its implementation.
Derefter kan Fællesskabet kun handle, hvis opgaven ¡følge sagens natur kun kan løses i fællesskab.
In 1983 the individual programmes were brought together under a first Community
Med oprettelsen af Det Europæiske Atomenergifællesskab blev der skabt et bredere grundlag for en fælles forskningspolitik.
With the establishment of the European Atomic Energy Community, joint European research was placed on a broader basis.
Udvikling af forskningen og sikring af den tekniske viden inden for kerneenergien betegnes som en af de vigtigste opgaver i Euratomtraktaten.
Under the Euratom Treaty one of the Community's prime tasks was to develop research and safeguard technical knowledge in the nuclear field.
Med henblik herpå udarbejdes der regelmæssigt flerårige fællesskabsfinansierede forsknings- og uddannelsesprogrammer.
It therefore drew up regular Communityfinanced research and training programmes running over several years.
Desuden har kerneenergiforskningen siden 1957 rådet over et fælles forskningscenter i kerneenergi, der i mellemtiden er omdannet til et fælles forskningscenter med beføjelser, der rækker ud over det nukleare område.
In addition a nuclear research establishment was set up 1957. Its responsibilities were subsequently broadened to include other areas besides nuclear research and it became what is now the Joint Research Centre.
I Europa forskes der også i bedre livskvalitet.
Much research is under way in Europe to improve the quality of life.
Fotoet udviser fremstilling af solceller til miljøvenlig energiproduktion.
The photo shows solar cells being manufactured for sunlight collectors to produce clean energy.
Den Europæiske Union støtter privat og offentlig forskning på mange områder, såsom informations- og telekommunikationsteknologi, nye materialer, miljø, bioteknologi, energi og transport.
The European Union backs public and private research in a wide range of fields such as information technology, telecommunications, new materials, the environment, biotechnology, energy and transport.
Over fællesskabsbudgettet medfinansieres grundforskningsprojekter med deltagelse af forskere, institutter eller virksomheder fra flere lande i Unionen.
The EU's budget helps to fund basic research involving collaboration between researchers, institutes or firms in different EU member countries.
Målet for denne politik defineres som en styrkelse af det videnskabelige og tekniske grundlag for den europæiske industri samt udvikling af dens internationale konkurrenceevne.
The existing research policy structures, however, remained largely unaltered.
Udgangspunktet herfor er, at den europæiske økonomi skal blive i stand iil at udnytte det indre markeds muligheder
The stated objective is to strengthen the scientific and technical bases of Community industry and promote its framework programme for research, technology and demonstration covering the five­year period 1983­87.
På grund af denne udvikling udgjorde den fælles forsknings- og teknologipolitik allerede i midten af 1980'erne et fast element blandt Fællesskabets aktiviteter.
This reflected the Community's striving for a self­contained Community research and technology policy.
Det var derfor kun en logisk konsekvens, at forsknings- og teknologipolitikken i forbindelse med forfatningsreformen i form af den europæiske fælles akt 1987 blev optaget i EØF-traktaten som en fælles politik.
At the same time clear boundaries were drawn by expressly subordinating the policy to the subsidiarity principle, which rules out Community action except where the nature of a problem means that the Member States individually cannot tackle it effectively enough.
Gennemføres på universiteter, i forskningscentre og industriforetagender på grundlag af kontrakter om omkostningsdeling.
Here the Commission acts primarily as a coordinator between individual national projects, ensuring the necessary compatibility and smooth flow of information.
Her overtager Kommissionen overvejende koordineringsfunktionerne mellem de enkelte staters forskningsprojekter og sørger for den nødvendige samordning og en gnidningsløs udveksling af informationer.
International competitiveness, with the underlying aim of enabling European firms to exploit the full possibilities of the single market in 1992.
fuldt ud. For at nå disse mål er det tanken at udarbejde programmer, at samarbejde med tredjelande, udbrede og udnytte resultaterne samt fremme uddannelse og mobilitet for de personer, der er beskæftiget inden for forskningen.
To attain those goals the Community is required to adopt programmes, cooperate with third countries, disseminate and evaluate results, and promote training and mobility for research workers.
Tyngdepunktet for de fælles aktiviteter ligger ganske vist fortsat i udarbejdelsen af forskningsprogrammer. Med disse forskningsprogrammer supplerer og samordner EU den nationale forskning.
Ultimately, though, the main weight of its effort still goes into producing the Community research programmes.
Derved sikres det, at unødigt dobbeltarbejde undgås, og at de disponible økonomiske midler anvendes hensigtsmæssigt og effektivt.
This avoids unnecessary duplication of effort and ensures the rational and effective use of funds.
Forskningsstøtte uden for EU
Promoting research is not confined to the Community alone, but is also seen increasingly in a pan-European context.
Tre forskellige former for forskning
The forms of joint action
De forskningsprogrammer, der fastlægges på forslag af Kommissionen, kan gennemføres på tre forskellige måder:
Research programmes are adopted on a proposal from the Commission and can be carried out in one of three ways.
EU's egen forskning omfatter arbejdet på EU's Fælles Forskningscenter med dets omkring 2 300 medarbejdere og forskningsanlæg og -institutter i Ispra i Italien, Geel i Belgien, Karlsruhe i Tyskland og Petten i Nederlandene.
Direct action projects are carried out by the Community's own Joint Research Centre, which has some 2 300 staff employed in establishments in Ispra (Italy), Geel (Belgium), Karlsruhe (Germany) and Petten (Netherlands).
Allerede i 1954 grundlagdes i Genève Den Europæiske Organisation for Atomkerneforskning (CERN), der driver videnskabelig grundforskning, ¡sær inden for partikelfysik.
As early as 1954 the European Centre for Nuclear Research (CERN) was set up in Geneva to carry out fundamental scientific research, particularly in the area of particle physics.
Efter den fulgte der i 1975 Den Europæiske Rumorganisation (ESA) med sæde i Paris, som koordinerer det europæiske rumprogram (Ariane-raketter, Columbus-rumlaboratoriet, Hermes-rumfærgerne og satellitter).
This was followed in 1975 by the European Space Agency (ESA), with its headquarters in Paris, which coordinates the European space programme (Ariane rockets, Columbus spacelab, Hermes space shuttle, satellites).
I 1985 grundlagdes endeligt Eureka (European Research Coordination Agency) til fremme af grænseoverskridende forskning på det teknologiske område. Det skyldtes et fransk initiativ og var tænkt som et civilt svar på det amerikanske SDI-program (Strategic Defence Initiative), der i første række tjente militære formål.
Finally in 1985 the European Research Coordination Agency (Eureka) was created to promote crossfrontier technological research.
Inden for Eureka ydes der finansiel bistand til projekter, der tager sigte på udvikling af produkter, systemer og tjenesteydelser med et verdensomspændende markedspotentiel, og som hviler på høj--teknologi.
Within the framework of Eureka, projects are promoted through joint financial support aimed at the development of high-technology products, systems and services with a worldwide market potential.
I mellemtiden er der 19 europæiske stater med i Eureka, herunder Norge, Schweiz, Tyrkiet og Island samt de 15 medlemsstater af EU.
There are now 19 European States taking part in Eureka (the 15 Member States of the EU plus Norway, Switzerland, Turkey and Iceland).
Det indre marked yder et væsentligt bidrag til, at virksomhederne tænker og handler strategisk hen over de nationale grænser, og virksomheder fra tredjelande har også adgang til det.
The single market plays a vital role in encouraging firms to think and act strategically beyond national borders.
Desto vigtigere er det at forberede EU-virksomhederne til den skærpede konkurrence.
But since the single market is also open to firms from outside the Union, it is vitally important that European companies should prepare for stiffer competition.
Det er derfor en af Fællesskabets mest presserende opgaver at bevare og udbygge EU-industriens konkurrenceevne i konkurrencen i ind- og udland.
In its practical implementation the policy centres on the principles of the free market economy.
På denne baggrund har Fællesskabet med traktaten om Den Europæiske Union fået overdraget kompetence for området industripolitik.
This means that initiative and responsibility for structural adjustment, for instance, continue to rest mainly with business and industry themselves.
Gennemførelsen af denne politik er afhængig af, at markedsøkonomien fungerer.
Although the Community can intervene to support and accelerate the process, in particular by promoting the creation of the necessary infrastructures (education, energy, transport, telecommunications and research), it cannot replace business decisions.
Det betyder f.eks., at det fortsat først og fremmest er de økonomiske aktorer, der har initiativet og ansvaret for den strukturelle tilpasning.
In each case the Community has to make certain that particular enterprises or groups do not receive preferential treatment which might lead to competitive distortions.
Fællesskabet kan ganske vist gribe ind med ledsagende foranstaltninger for at stötte og fremskynde denne proces, især ved at oprette de nødvendige infrastrukturer (uddannelse, energi, transport, telekommunikation og forskning), men det kan ikke erstatte de afgørelser, der træffes af erhvervslivet.
One of the urgent tasks facing the Community, therefore, is to preserve and promote the competitiveness of European industry at home and abroad.
Under alle omstændigheder skal Fællesskabet passe på ikke at give virksomheder eller virksomhedssammenslutninger en fortrinsbehandling, hvilket fører til forvridning af konkurrence forholdene.
Against this background, then, the Treaty on European Union conferred responsibility for industrial policy on the Community.
Når der oprettes gunstige rammebetingelser for virksomhederne, betyder det i sidste instans også, at overflødige og hæmmende bureaukratiske retsforskrifter forsvinder.
Lastly the creation of favourable basic conditions for enterprises also means the abolition of redundant and restrictive bureaucratic regulations.