natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rådet fremhævede i en resolution i 1980 behovet for et øget kendskab til problemerne vedrørende arbejde og beskæftigelse, for et tættere samarbejde mellem de enkelte landes arbejdsformidlinger og Sedoc­systemet og for i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at tilrettelægge en mere forebyggende arbejdsmarkedspolitik.
A Council resolution adopted in 1980 calls for an improved understanding of the problems of work and employment, better cooperation between national employment agencies and Sedoc. and management of the job market in consultation with the social partners.
Stigningen i ledigheden har medført en række specielle problemer, som f.eks. dens særlige virkninger for visse udsatte lønmodtagergrupper og den holdning, man i øvrigt skal indtage til de nye teknologier og spørgsmålet om nedsættelse og forbedring af arbejdsti­den.
The increase in unemployment poses a number of questions, amongst them its impact on certain categories of workers and the attitude to take towards new technologies and the management of working time.
D Den største udfordring er, at 40 procent af de ledige er unge under 25 år.
□ The first challenge: over 40% of the unemployed are young people under 25 years of age.
Hvad kan Fællesskabet gøre for at hjælpe dem?
What can the Community do to help them?
• Den faglige uddannelse kræver en særlig omtale.
• The problems of vocational training deserve particular attention.
I 1977 åbnedes i Berlin et Europæisk Center for Udvikling af den Faglige Uddannelse, og man vedtog generelle retningslinier for en fælles politik.
In 1977, the European Centre for the Development of Vocational Training was opened in Berlin and general guidelines for a common policy were adopted.
I 1979 fulgte en resolution om vekseluddannelse, hvorved forstås et uddannelsesforløb, der skifter mellem arbejde og faglig uddannelse.
In 1979, a resolution on linked work and training was adopted.
Kommissionen har for sit vedkommende øget arbejdet med udveksling afunge arbejdere, og lanceret nye forsøgsprojekter for at lette overgan­gen til arbejdspladsen.
The Commission has stepped up its programme of exchanges for young workers and launched new pilot projects to facilitate the transition from school to work.
Kommissionen vil udvikle den faglige uddannelse og den øvrige politik til gavn for unge, herunder den nævnte samlede ordning for undervisningstilbud og tilbud om faglig uddannelse.
It wants to expand vocational training and its policy towards helping young people and implement an overall framework for education and vocational training.
Den stræber efter, at der i medlemslandene tilrettelægges undervisningstilbud, der fordeler arbejde og uddan­nelse på en sådan måde, at ingen unge mellem 16 og 18 år kommer til at gå ledige lige efter skoletiden men i stedet får en faglig uddannelse.
Amongst the actions envisaged at Community and national level are: the development of linked work and training so that all young people between 16 and 18 years of age can avoid unemployment and acquire work experience after compulsory schooling.
På EF­plan er der taget initiativer vedrørende videregående uddannelse og vedrørende uddannelse af lære­re, og der er taget initiativ til øget udveksling og til koordinering af den faglige uddannelse i de forskellige lande.
Com­munity initiatives in training and education and the training of instructors, more exchanges and better coordination between national vocational training schemes.
Socialfondens bidrag til unges faglige uddannel­se, der i 1981 var ca. 210 millioner ECU, må øges i den kommende tid, især gennem særlige bevillinger til uddannelse af unge mellem 16 og 18 år.
The contribution that the Social Fund makes to youth training (about 210 million ECU in 1981) should rise in the future, particularly in terms of special aids for training 16 to 18­year­olds.
EF­Kommissionen fore­slår, at man øger denne indsats for at gøre det lettere for unge mellem 19 og 25 år at få arbejde.
financing recruitment premiums, shorter working hours, teaching workshops leading to the establishment of small and medium-sized firms, cooperatives and so forth.
D En række andre grupper af arbejdstagere får EF­støtte til faglig uddannelse og genoptræning.
D Other sections of the work-force receive European aid for vocational training and resettlement.
I 1981 ydede Socialfonden således ca. 90 millioner ECU til handicap­pede, 30 millioner til gæstearbejdere og 22 millioner til kvinder, der ville begynde eller genoptage erhvervsarbejde.
In 1981 the Social Fund earmarked about 90 million ECU for the handicapped. 30 million ECU for migrant workers and 22 million ECU for women wanting to begin or resume full-time work.
Socialfonden sætter også ind i de vanskeligst stillede regioner (mere end 420 millioner ECU i 1981), men der er behov for en yderligere indsats i de regioner, der er hårdest ramt af ledigheden.
The Social Fund also contributed to projects in the less developed regions (over 420 million ECU in 1981; a greater effort to help regions worst hit by unemployment is desirable).
Endelig ydes der støtte til de erhvervssektorer, der er hårdest ramt af krisen, som f.eks. tekstilsektoren og stålsekto­ren, og der ydes også støtte til de, der afvandrer fra landbruget (20 millioner ECU i 1981).
Finally, aid was channelled into sectors worst hit by the crisis; textiles, people leaving agriculture (more than 20 million ECU in 1981), the steel industry.
I 1981 bidrog Kul­ og Stålfællesskabet (EKSF) med 124 millioner ECU (et rekordtal) til faglig omskoling af næsten 48.000 stålarbejdere og minearbejdere. Hertil kommer en for EF ny form for støtte gennem deltagelse i finansieringen af udgifterne til førtidspensionering og fordeling af ledigheden (delvis arbejdsløshed).
In 1981, the ECSC contributed a record 124 million ECU to the resettlement of some 48 000 steelworkers and miners; this was backed up by new aid in the form of European funding for early retirement and partial redundancy schemes (this should reach 212 million ECU between 1981 and 1984 and help some 120 000 people).
D I en række sektorer vil indførelse af ny teknologi medføre voksende problemer.
Π The introduction of new technologies will pose increasing problems in a number of sectors.
Europa­Kommissionen har derfor iværksat undersøgelser (især af mikroelektronik­kens betydning) og taget initiativ til en dialog med arbejdsmarkedets parter, som den stræber efter direkte at inddrage i denne moderniseringsproces.
The European Commission has therefore launched a series of studies (notably on the impact of micro-electronics) and discussions with the social partners who need to be closely involved in the modernization process.
Disse drøftelser har allerede gjort det klart, at det er nødvendigt at omstille til de nye teknologier for at bevare konkurrenceevnen udadtil, markedsandelene og det størst mulige antal arbejdspladser.
These discussions have underlined the need to develop new technologies to maintain competitiveness and safeguard markets and the greatest possible number of jobs in the face of outside competition.
Det er derfor nødvendigt at sætte yderligere ind på erhvervsmæssig genopskoling, og hertil kan også EF's Socialfond bidrage. Det drejer sig især om forsøgsprojekter inden for den nye teknologi.
An increased effort in training and professional resettlement will be needed and the Social Fund must be able to contribute to it, in particular by supporting pilot projects in information technology training.
□ Europa­Kommissionen har endvidere på basis af en rådsresolution, der blev vedtaget i 1979 af medlemslandenes ministre,
□ Following the resolution on the management of working hours adopted by the Council of Ministers in 1979, the Commission has:
• fremsat dels meddelelser til Rådet (1980) og dels forslag til direktiv vedrørende deltidsarbejde, vikararbejde og midlertidigt arbejde (1982) samt (i 1981) en opfor­dring til medlemslandene til gradvis at indføre fleksibel pensionsalder og til indenfor de nærmeste to år at tage de eksisterende ordninger op til overvejelse,
• Presented communications (1980) and then draft directives aimed at guaranteeing better protection for part-time (1981) and temporary (1982) workers; furthermore, a draft recommendation (1981) invites Member States to progressively introduce flexible retirement (without a uniform age limit) and to review existing schemes in two years' time;
•. taget initiativ til en dialog med arbejdsmarkedets parter vedrørende en eventuel EF­indsats for at begrænse den årlige arbejdstid og den nuværende systematiske .anvendelse af overarbejde til løsning af ekstraordinære arbejdsbehov.
• Begun a dialogue with the social partners on a possible Community approach to the reduction of annual working time and limits of systematic use of overtime.
• Det første, der har været i kraft siden 1976, foreskriver lige løn og mulighed for at gå til domstolene, hvis der diskrimineres.
• the first, in force since 1976, envisages equal pay and the possibility of legal recourse in cases of discrimination;
• Det andet, der trådte i kraft i 1978, foreskriver lige behandling med hensyn til ansættelse, uddannelse, forfremmelse og arbejdsvilkår.
• the second, in force since 1978, adds equal treatment in access to employment, training and promotion and working conditions;
• Det tredje, der skal sættes i kraft inden december 1984, forbyder enhver diskrimi­nering med hensyn til social sikring, såvel vedrørende adgangen til optagelse i disse ordninger som vedrørende bidrag og ydelser.
• the third, due to come into effect in December 1984, bans discrimination in social security and access to it.
Kommissionen har indbragt adskillige sager vedrørende overtrædelse af de to første direktiver for Europa­Domstolen.
The Commission has begun legal proceedings against several Member States in the European Court of Justice for infringements of these directives.
For at følge en resolution fra Europa­Parlamentet (februar 1981) op har Kommissionen oprettet en særlig konsultativ komité til at overvåge udviklingen, og den har i 1982 lanceret et nyt handlingsprogram til fremme af udviklingen henimod lige chancer.
Following a Euro­pean Parliament resolution (February 1981) the Commission set up a special Consultative Committee on Women's Rights and in 1982 launched a new action programme on the promotion of equal opportunities.
Kommissionen sigter mod at få afskaffet alle diskriminerende artikler i såvel skattelovgivningen, erhvervslovgivningen som i den almindelige civilret og mod at supplere denne rensning af lovgivningen med en række positive foranstaltninger til fremme af ligheden: kontrol med direktivernes anvendel­se, bedre klagemuligheder og fjernelse af en række ikke­lovgivningsmæssige hindrin­ger — som den traditionelle opfattelse af kvinders rolle, mangelen på information og unge kvinders uddannelsesvalg.
The objectives of the pro­gramme are to abolish discrimination that still exists in civil, commercial and tax laws, and above all, to complete legal action by positive measures: better control over the implementation of directives, improvements of the means of judicial recourse, break­ing­down of a series of non­legal obstacles (traditional segregation of roles, lack of information and training, etc.).
Π De ansattes rettigheder indenfor virksomhederne.
□ The rights of workers in companies.
Udviklingen af store virksomheder, der i mange tilfælde går ud over grænserne, har øget de problemer, som følger af forskellene mellem medlemslandenes lovgivning vedrørende de ansattes rettigheder.
The spread of large multinational companies has multiplied the problems caused by the divergences that exist between national laws protecting workers' rights.
Fællesskabet har derfor taget fat på at skabe et vist minimum af overensstemmelse.
The Community has therefore begun to establish mini­mum standards covering:
• Kollektive afskedigelser: Et EF­direktiv, der har været i kraft siden 1977, foreskri­ver en række frister og en forudgående information og konsultation af såvel de berørte lønmodtagere som de offentlige myndigheder.
• Mass redundancies: a European directive, in force since 1977, lays down mini­mum deadlines, an information procedure and prior consultation of workers and public authorities;
• Virksomhedsovertagelser: Et andet direktiv, der har været i kraft siden 1979, har til formål at sikre erhvervede rettigheder (vedrørende sociale forhold, arbejdsvilkår, repræsentation osv.) for lønmodtagere, der som følge af en fusion eller en traditionel virksomhedsoverdragelse får nye ejere. Direktivet foreskriver bl.a. en informations­ og konsultationsprocedure.
• Transfers of businesses: another directive, in force since 1979, is designed to guarantee workers' rights (social security schemes, working conditions, employee representation, etc.) which, following a merger or transfer may depend on new management; a consultation and information procedure is provided;
Π Sikkerhed, hygiejne og helbred.
D Safety, health and hygiene.
I EF kvæstes hvert år ca. 12 millioner og 100 000 dør ved ulykker — de fleste på arbejdspladsen.
Each year in the Community, about 100 000 people die and over 12 million are injured in accidents, most of which occur at work.
Derfor har Fællesskabet:
To improve protection of workers, the Community has:
• i 1957 oprettet en permanent komité for sikkerhed og sundhed i kulminerne og i 1965 en tilsvarende kommission for sikkerhed og sundhed i stålvirksomhederne.
• Created a permanent organization for safety and hygiene in coal­mines (1957) and a general committee for safety and hygiene in the steel industry (1965).
Disse to organer har iværksat en betydelig forskning på området og fastsat en lang række sikkerhedsnormer.
These organizations have carried out numerous research programmes and established a series of standards.
I 1974 oprettedes en konsultativ komité for sikkerhed, hygiejne og arbejderbeskyttelse med hele erhvervslivet som kompetanceområde;
An advisory committee for industrial safety, hygiene and health protection, covering all these sectors, was set up in 1974.
• i 1978 fremlagt et program for sikkerhed, sundhed og hygiejne på arbejdspladsen.
• Launched a programme on safety, hygiene and health protection at work in 1978.
Fællesskabets indsats på disse områder går mere og mere i retning af at beskytte befolkningen som helhed.
Community action in these fields is increasingly providing more protection for the population as a whole.
Således kontrollerer Euratom ') overholdelse af en række sikkerhedsnormer vedrørende radioaktiv stråling — såvel for de beskæftigede som for befolkningen som helhed.
Euratom has defined and supervises standards aimed at preventing risks of ionizing radiation, both for workers and the rest of the popula­tion.
Der vil snart være gennemført foranstaltninger til forebyg­gelse af de risici, der er forbundet med laserstråler og mikrobølgeovne.
Special provisions will soon be in force to limit the dangers of microwaves and lasers.
Endelig medvirker et stort antal direktiver, hvis formål er at fjerne tekniske hindringer for samhandelen mellem medlemslandene, til at øge sikkerheden ved anvendelse af forskellige apparater og materialer.
Finally, a number of directives eliminating technical barriers to trade — for example, for construction equipment or cars — also aim to increase the safety of manufacturing and use of materials.
Fællesskabets institutioner er netop begyndt at interessere sig for etablering af gensidig støtte ved epidemier og i katastrofesituationer og for spørgsmålet om at sikre oplysning om farerne ved overdreven brug af medicin, tobak og visse fødevarer.
Recently the Community institutions have concentrated on problems of health education (smoking, food, drug abuse, etc.) and mutual assistance in case of disasters or epidemics.
Kommissionen har offentliggjort en række dokumenter vedrørende udviklingen i de sociale udgifter, ydelsernes størrelse òg behovet for at inddrage de grupper, som endnu ikke er dækket (gæstearbejdere f.eks.).
After concerning itself with social security rights and their extension to people not covered (migrants etc.). the Commission published a series of docu­ments on increases in social costs.
') Det europæiske atomenergifællesskab.
D Housing. Since the 1960s, low interest loans (15 million ECU in 1981) have assisted in building council houses for coal and steel workers.
□ Forbedring af vilkårene for de ringest stillede. Fællesskabet rummer 12 millioner gæstearbejdere, 13­23 millioner handicappede og mindst 10 millioner fattige familier.
• A first action programme for employment of the handicapped, implemented ia 1974. enabled the Commission to study and test new methods for rehabilitation and financing them through the Social Fund.
I 1981 gav Ministerrådet grønt lys for et nyt program for gennemførelse af en lang række lokale projekter, for udvikling af støtteaktiviteter og opfølgning af bestræbelserne på områder som uddannelse, beskæftigelse og fremskaffelse af egnede boliger.
In 1981, the Council of Ministers gave the go­ahead to a new programme launching a series of local projects and developing back­up and coordinating activities, in training, employment, housing, etc.·
• Til kampen mod fattigdommen var der mellem 1975 og 1980 afsat 20 millioner ECU til undersøgelser og forsøgsprojekter.
• Some 20 million ECU were provided for a programme of pilot studies to combat poverty between 1975 and 1980.
I en rapport herom i slutningen af 1981 argumenterede Kommissionen for nye foranstaltninger på såvel nationalt plan som på EF­plan.
In its evaluation report drawn up at the end of 1981. the Commission urged new measures at both Community and national level.
Arbejdernes medbestemmelsesret og arbejdsmarkedets parter
Participation of workers and the social partners
Π Europa­Kommissionen har udarbejdet adskillige projekter for at øge de ansattes medbestemmelse indenfor virksomhederne.
D The Commission has drawn up a number of projects aimed at increased worker participation in industry.
Dette forslag, som blev revideret i 1975, foreskriver for sådanne europæiske aktieselskaber en ledelsestruktur omfattende dels en direktion og dels en bestyrelse, hvortil de ansatte skal udpege en trediedel af medlemmerne, samt et europæisk bedriftsråd eller samarbejdsudvalg.
A draft regulation revised in 1975 and establishing a statute for a European limited liability company, provides for a board of management and a supervisory board, one third of whose members would be chosen by the work­force and a European works council.
Den har endvi­dere (i 1972) fremsat et forslag til direktiv om, at der i alle aktieselskaber over en vis størrelse skal være en vis arbejderrepræsentation.
A draft directive, tabled in 1972. lays down rules applicable to all companies above a certain size, where a degree of worker participa­tion could be ensured.
Endelig er der i 1980 fremsat et forslag om, at virksomheder med kompleks struktur (afdelinger i flere lande) skal sørge for at informere og konsultere filialernes ansatte, hvad enten disse filialer befinder sig i udlandet eller ej.
Another proposal (1980) relating to so­called complex companies with subsidiaries or plants at home or abroad, is aimed at organizing information (notably from the mother company to its subsidiaries) and worker consultation.
Π Fællesskabets indsats udvikles i nøje samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
D Community action is carried out in close consultation with the social partners.
De er repræsenteret i Det økonomiske og sociale Udvalg, som er rådgivende for Europa­
The latter are represented in the Community's Economic and Social Committee and on the coal and steel industry consultative committee.
Det gælder bl.a. kul, stål, landbrug, transport og skotøj.
Commission of the European Communities
Disse komitéer har især bidraget til at skabe forståelse for en begrænsning af landarbejderes maksimale arbejdstid og vedrørende europæiske køre­ og hviletidsregler for langturs­chauffører ■ o
Information offices (countries fully or partially English speaking*
Informationskontor for Danmark* GI.
20 Kensington Palace Gardens, London W8 4QQ - Tel.
Kontoret for De europæiske Fællesskabers
2100 M. Street, N.W., Suite 707, Washington D.C. 20037 - USA - Tel.
Fællesskabet og sulten i verden
The European Community and world hunger o
Det er en skandale uden sidestykke, at en femtedel af verdens befolkning ikke får de kalorier, den har brug for.
The fact that a fifth of the world's population is undernourished is an absolute scandal.
Skønt man her og der kan konstatere betydelige fremskridt, bliver situationen for verden som helhed stadig mere alvorlig: For 20 år siden led 300 millioner mennesker — børn, kvinder og mænd — af sult eller alvorlig underernæring. I 1975 var antallet steget til 450 millioner - og verdensbanken skønner, at der i år 2000 vil være tale om 700 millioner mennesker.
Despite substantial achievements in some areas, the overall situation is continuing to worsen: 20 years ago 300 million men. women and children were starving or seriously underfed: this figure had risen to 450 million by 1975 and the World Bank estimates that it will soar to 700 million by the year 2000.
Ifølge FAO — De Forenede Nationers Fødevareorganisation — steg udviklingslandenes samlede fødevareproduktion fra 1970 til 1979 med 29 procent, men på grund af befolkningstilvæksten blev det reelt kun til fem procent pr. person - og i Afrika blev resultatet en nedgang på ni procent pr. person (i visse lande endog 20 procent).
According to the United Nations Food and Agriculture Organization (FAO), total food production in the developing countries rose by 29°" between 1970 and 1979. but population growth meant a real increase of only 5% per person and in Africa resulted in a fall of 9% (20% in some countries).
De fattigste landes rekord-kornhøst i 1981 på 129 millioner tons dækker over fremgang i nogle ganske få lande - mens der reelt var tale om nedgang i andre lande.
The record 1981 cereals harvest of 129 million tonnes in the poorest nations was only due to progress made in some countries: in others, production dropped.
I disse lande - hvor op imod en fjerdedel af høsten ofte går til spilde — er kornmængden pr. indbygger i løbet af fem år faldet fra 165 til 155 kg., og mangelsituationer som følge af klimatiske svingninger er til stadighed årsag til økonomisk uligevægt og konfliktsituationer. situationer.
In these countries — where up to a quarter of output is sometimes lost after the harvest — the average annual cereals ration per head has fallen from 165 to 155 kilos in the past five years and is always at the mercy of climate, conflict or financial upset.
I løbet af 1970'erne fordoblede den tredie verden sin import af korn, så den i 1982 var på 105 millioner tons, (hvoraf de fattigste lande måtte importere 26 millioner tons). Målt i priser var der tale om en firedobling af importen.
Third World cereal imports doubled in volume (around 105 million tonnes in 1982. with the poorest nations importing 26 million tonnes).
Hvordan skal disse fattige lande, som ikke har hverken råvarer eller færdigvarer at sælge, og hvis sparsomme ressourcer går til import af olie til
How can the poorest developing countries meet t lit cost when they do not possess sufficient quantities of raw materials or manufactured goods to sell in retiini and when they have to devote most of their slender national resources to buying imported oil. upon which everything from transport to heat and lighting
De industrialiserede lande har besluttet at øge deres bidrag til 10 millioner tons korn pr. år, men FAO frygter, at behovet vil stige til 18 millioner tons i 1985.
The industrialized countries have decided to increase food aid to 10 million tonnes of cereals per year, but the FAO calculates that world needs will reach 18 million tonnes by 1985.
Der må gøres en ende på sulten og den uligevægt, som er et af tidens mest alvorlige problemer og som på længere sigt truer verdensfreden.
Hunger must be eliminated. It is one of the most serious problems we face and in the long term it poses a threat to world peace.