natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Som led i den fælles strukturpolitik for landbruget blev der i 1975 vedtaget en særlig stetteordning for visse zoner, der her benævnes ugunstigt stillede landbrugszoner (8).
Under the common policy on agricultural structures, a special aid scheme for certain "less-favoured farming areas" was set up in 1975.
"Bjergzonerne" er karakteriseret af ugunstige klimatiske og driftsmæssige betingelser.
Characteristics of "mountain and hill farming areas" are arduous weather and farming conditions.
Den store hejde, de kraftige terrænmæssige hældninger eller en kombination af disse to kriterier anvendes til afgrænsning af disse zoner.
High altitude, steep slopes or a combination of those two factors are used as criteria to define such areas.
"Ugunstigt stillede zoner truet af affolkning" skal opfylde alle nedenstående betingelser: i. lav produktivitet for jorden (forbedringer er for kostbare, hovedsagelig anvendelig til ekstensiv kvægavl) ii. ekonomiske resultater, der ligger klart lavere end det nationale gennemsnit iii. lav befolkningstæthed eller tendens til affolkning iv. stor koncentration af arbejdsstyrken på landbrugssektoren.
Directive 75/268/EEC of 28 April 1975 on mountain and hill farming and farming^ certain lessfavoured areas (OJ No L 128, 19.5.1975) describes in particular the procedure to be followed by the Member States and the criteria to be used to determine the boundaries of the lessfavoured farming areas. In accordance with that Directive, each Member State is to propose its areas for inclusion on the Community list and is to communicate all relevant information concerning the boundaries and the characteristics of those areas.
"Zoner med særlige handicaps" udger en gruppe, for hvilken der benyttes en række forskellige kriterier.
Various criteria are used for "areas affected by specific handicaps".
Der er ferst og fremmest tale om fysiske kriterier (saltholdighed, fugtighed, udterring af jorden, risiko for erkendannelse), men der kan også komme ekonomiske kriterier på tale (eer med heje produktions- og transportomkostninger).
These are generally physical (salinity, humidity, dryness of soil, risk of desertification, etc.), but also economic (isolation entailing high production and transport costs, etc.).
Disse zoner må kun strække sig over et begrænset areal (sammenlagt under -4% af hver stats areal).
The overall size of such areas must be relatively small (totalling less than AX of the area of each State).
For De Ti var ca. 38% af det udnyttede landbrugsareal i 1983 beliggende i ugunstigt stillede zoner (9) (tabel 2.2.3-C.8).
In the Community of Ten, approximately 38% of the utilized agricultural area (UAA) was "less-favoured" in 1983 (Table 2.2.3-C.8).
Danmark har slet ingen ugunstigt stillede zoner, og der er kun ganske få i Nederlandene.
Denmark has no lessfavoured agricultural areas and there are very few in the Netherlands.
Derimod er hele det luxembourgske landbrugsareal én stor ugunstigt stillet zone.
However, all farming land in Luxembourg is "less-favoured".
Mellem disse to yderpunkter ligger de evrige medlemsstater, og en ikke ubetydelig del af disses landbrug ligger i ugunstigt stillede zoner. Denne del varierer mellem 2ø% (Belgien) og næsten 51% for Italien og over 53% for Grækenland.
Between these two extremes, a significant proportion of farmland in the other Member States is located in lessfavoured areas, ranging from 20% in Belgium to approximately 51% in Italy and more than 55% in Greece.
Beskæftigelsen i disse zoners landbrug udgjorde 39% af De Ti's samlede beskæf tigelse i landbruget; lades Danmark, Nederlandene og Luxembourg ude af betragtning, varierer denne procentdel mellem 13% i Belgien og 58% i Irland.
Employment in farming in those areas represented 39% of total agricultural employment in the Community of Ten; leaving aside Denmark, the Netherlands and Luxembourg, the percentage ranged from 13% in Belgium to 58% in Ireland.
De registrerede beskæftigelsesandele er stort set de samme som dem, der er registreret for det udnyttede landbrugsareal i de enkelte medlemsstater; dette galder dog ikke tallene for Det forenede Kongerige.
The percentages for employment are very similar to those obtained for UAA in each Member State, except the UK.
(8) I direktiv 75/268/EØF af 28. april 1975 om landbrug i bjergområder og visse ugunstigt stillede områder (EFT L 128 af 19.5.75) er det bl.a. beskrevet, hvilken procedure medlemsstaterne skal feige, og hvilke kriterier der kan benyttes ved afgrænsningen af de ugunstigt stillede landbrugszoner.
Table 2.2.3-C.9 also shows that the lessfavoured farming areas have a higher proportion of farmers who*are underemployed, except in Belgium.
Ifelge dette direktiv foreslår hver medlemsstat selv, hvilke zoner der skal figurere på fællesskabslisten, og fremsender alle nyttige oplysninger vedrerende disse zoners afgrænsning og karakteristika.
It also shows that in those areas there is less specialization in arable crops intended for sale (cereals, root crops, industrial crops); on the other hand, permanent grazing, . pasturage and wooded areas are proportionately more common.
Rådet vedtager fællesskabslisten over de ugunstigt stillede landbrugszoner på forslag af Kommissionen og efter hering af Europa-Parlamentet.
Lastly > despite the concentration of permanent grazing and pasturage in such areas (56% of the Community total), only 25% of dairy cows are to be found there. This reflects the more extensive nature of farming in the lessfavoured areas. 9
(9) Nogle værdier kan være undervurderede, fordi de bedrifter, som er mindre end en vis tærskelværdi, ikke medtages i EF-undersegelsen.
An analysis of the general socioeconomic situation in lessfavoured farming areas is impossible on account of the boundaries of such areas, which in certain cases include only parts of communes.
De fleste medlemsstater har siden 1983 anmodet om - ofte betydelige -udvidelser af deres ugunstigt stillede landbrugszoner.
Since 1983, most of the Member States have asked for significant extensions of their lessfavoured farming areas.
Dette gælder især Det forenede Kongerige, Irland, Grækenland og Forbundsrepublikken Tyskland.
This is true in particular of the United Kingdom, Ireland, Greece and Germany.
For EUR-10 voksede det udnyttede landbrugsareal i ugunstigt stillede landbrugszoner således fra 38% i 1983 til 48% i 1986 (tabel 2.2.3-C.10).
For EUR-10, the proportion of UAA located in lessfavoured farming areas went up from 38% to 48% between 1983 and 1986 (Table 2.2.3-C.10).
Forslagene vedrerende Spanien og Portugal blev i 1986 godkendt af Rådet.
The proposals for Spain and Portugal were approved by the Council in 1986.
Dermed er over halvdelen af det udnyttede landbrugsareal beliggende i ugunstigt stillede landbrugszoner i 8 ud af 12 medlemsstater.
Eight of the twelve Member States now have more than half their UAA in lessfavoured farming areas.
For hele EUR-12 ligger andelen på ca. 52% af det samlede udnyttede landbrugsareal.
Such areas represent approximately 52% of the total UAA in the Community of Twelve.
Ydelse af en årlig udligningsgodtgerelse (f.eks. pr. stk. kvæg), som op vejer de permanente naturbetingede handicaps.
(i) the grant of an annual compensatory allowance (per head of livestock for example) to compensate for permanent natural handicaps;
I tidsrummet 1983-86 beleb de forpligtelsesbevillinger inden for EUGFL, udviklingssektionen, som specifikt var afsat til de ugunstigt stillede zoner, sig til rundt regnet 140 mio ECU årligt (11); dette beleb skal sammenholdes med årlige udgifter på ca. 890 mio ECU for hele udviklingssektionen under ét i samme tidsrum.
In the period 1983-86, annual commitment appropriations from the EAG6F Guidance Section speciftrolly for lessfavoured areas amounted to approximately UO million ECU, as compared with annual expenditure of aoproximately 890 million ECU for the Guidance Section as a whole over the same period.
(11) Landbrugets stilling i Fællesskabet - Beretning 1986.
The Agricultural Situation in the Community- 1986 Report.
Kort 2.2.3­C.1 Landbrugsregioner (Landbrugets beskæftigelse i X af den samlede beskæftigelse) ­ 1984 ­
AGRICULTURAL REGIONS (agricultural employment as a percentage of total employment)
Andel af landbrugets beskæftigelse .41. Ö
% share of agricultural employment
Jordens produktivitet i landbruget (bruttoværditiIvækst pr. ha)
LABOUR PRODUCTIVITY IN AGRICULTUHt
Andel af den endelige produktion
% share of final production
(2) Vejet standardafvigelse.
2 Weighted standard deviation.
(3) Max. og min. = middelværdi for de 10 stærkeste henholdsvis de 10 svageste regioner.
Max. and min. = average of 10™ regions with highest values and 10 regions with lowest values.
(4) Middelværdi for de 25 stærkste henholdsvis de 25 svageste regioner.
Average of 25 regions with highest values and 25 regions with lowest values.
Tabel 2.2.3­C.3 Landbrugsregioner og andre regioner strukturelle og socioøkonomiske karakteristika ­­ vejede gennemsnit ­
Table 2.2.3-C.3 Agricultural ma ions and other regions Structural and socioeconomic characteristics - Weighted standard -
Arbejds løshedsprocent
Persons rsons rsons emp emp empl l l.
(3) Max. og min. = middelværdi for de 10 stærkeste henholdsvis de 10 svageste regioner.
1 in ECU Weicnted standard deviation.
(4) Middelværdi for de 25 stærkeste henholdsvis de 25 svageste regioner.
Max* and min. » average of 10 regions with highest values and 10 regions with lowest values. * Average of 25 regions with highest values and 25 regions v •th iowest va Iu es .
Tabel 2.2.3­C.6 Bedrifternes økonomiske dimension (EUR­12 = 100) ­ Gennemsnit 1982­1983 ­
Table 2.2.3-C.6 Size of holdings in economic terms (EUR 12 = 100) - Average for 1982-1983 -
(3) Max. og min. = middelværdi for de 10 stærkeste henholdsvis de 10 svageste regioner.
3Max. and min. « average of 10 regions with highest values and 10 regions with lowest values.
(4) Middelværdi for de 25 stærkeste henholdsvis de 25 svageste regioner.
4 Average of 25 regions with highest values and 25 regions with lowest values.
Landbrugssektorens struktur
Structure or agricultural sector
Generel socioøkonomisk situation
General socioeconomic situation
M-dlel-j Landbrugssektorens IhavsprJ relative størrelse
Relative size of agricultural sector production production production production production as as as as as % of
Arbejdsløshedsprocent
% of final final final final final
Idelige I
in agric.
Beskæf tiyelse
Underemployed
Korn industri­afgrøder
Underemployed cereals
Antal års­arbejds­enheder
Number
(1) Bedriftsledere, som arbejder mindre end 50X af den normale tid uden anden erhvervsvirksomhed.
25.0 rnrmers working less than 50% or normal hours without any other activity.
(2) Der dyrkes ikke industriafgrøder i Irland.
No production or industrial crops in Ireland.
Kilde: fællesskabsundersøgelse af landbrugsbedrifternes struktur.
r.ource: Community survey on the structure of agricultural holdings.
Tabel 2.2.3­C.10 De ugunstigt stillede landbrugszoners størrelse ­ situation i 1983 og i november 1986 ­
- Situation 1983 and November 1986 -
' _BAR_ bjergzoner ugunstigt stil­ zoner med sær­_BAR_ Lede zoner I lige handi­truet af af­ caps , 'vandring
Less-ravoured rarming areas as percentage or total UAA
EUR­12: de ugunstigt stillede landbrugszoners udnyttede landbrugsareal areal = 131,8 mio ha.
CUR 12: UAA or less-ravoured rarming areas = 68.•• million hectares, total UAA = 131,8 million hectares.
Ki Ide: fællesskabsundersøgelse af landbrugsbedrifternes struktur og GD VI,
Source: Community survey on the structure or agricultural holdings and DC VI.
Måling af problemerne i tilknytning til bymæssig tilbagegang og vækst (analysemetode) (1)
Measuring problems of urban decline and growth (Method of analysis)
For at gere processen for bymæssig tilbagegang og vækst håndterlig og sammenlignelig på EF-plan er der defineret bymæssige basisenheder i form af funktionelle byregioner (FBR), hver med en befolkning på over 330 000 personer, hvoraf mindst 200 000 bor i en bykerne, der ikke har under 20 Øøø jobs. For at sikre et mere differentieret overblik består FBR af to under grupper, hvoraf FBR 1 (store FBR) danner grundlag for hovedanalysen, idet denne gruppe består af områder med en samlet befolkning på over 330 øøø personer og en befolkning i bykernen på over 200 øøø.
To make the process of urban decline and growth operational and comparable o". a Community-wide basis urban units were defined in terms of functional urban regions (FURs) each with a population of more than 330 000 of which at least 200 000 live in an urban core area containing not less than 20 000 jobs.
Den anden gruppe FBR har også en befolkning på over 33ø øøø, medens bykernen ikke opfylder kriteriet på 200 øøø.
The other group of FURs has populations over 330 000 but cores that fail to meet the 200 000 criterion.
Der er alt i alt registreret 193 FBR i EUR-10 (+ 41 for Spanien og 5 for Portugal); af disse har 104 en befolkning i bykernen på over 20ø Øøø (+16 for Spanien og 2 for Portugal). Disse 122 store byområder står i centrum for denne undersegelse.
In total 193 FURs were determined for EUR10 (• 41 for Spain and 5 for Portugal); of these 104 had core populations exceeding 200 000 (+ 16 for Spain and 2 for Portugal).
De bymæssige problemer kan betragtes som symptomer på en ufuldkommen tilpasning til skævheder i den rumlige struktur.
Urban problems can be viewed as symptoms of imperfect adjustment to disequilibria in the spatial structure.
Som bemærket af OECD gælder mange af disse problemer imidlertid ikke kun for byer, der har faldende folketal og beskæftigelse, men også for byområder, der er i vækst (2).
However, as noted by the 0ECD, many of these problems are not unique to cities experiencing loss of population and employment but are found in growing urban areas as well.
Problemerne vedrerende bymæssig tilbagegang skal holdes klart adskilt fra problemerne vedrerende bymæssig vækst: bymæssig tilbagegang er symptom på de socioekonomiske og miljemæssige problemer, der er forbundet med relativ eller absolut ekonomisk tilbagegang, karakteriseret af faldende befolkning; problemerne vedrerende bymæssig vækst, karakteriseret af voksende befolkning som feige af vandring mod byerne, afspejler den relative forarmelse og nedbrydning af muligheder i byernes opland.
Problems of urban decline have to be clearly differentiated from those of urban growth: urban decline is seen as a symptom of the socioeconomic and environmental problems associated with relative or absolute economic decline, characterised by a loss of population; problems of urban growth, characterised by an increasing population due to migration towards cities, reflect the relative impoverishment and erosion of opportunities in rural hinterlands.
Der er valgt en totrins-proces til måling af de bymæssige problemer: ferst benyttes et indeks for befolkningstilbagegang (vægtgrundlag 65:35 for bykerne: opland) med sondring mellem befolkningstilbagegang og befolkningsvækst som middel til at klassificere FBR.
A two-stage process was chosen to measure urban problems: first a population decline index (weighted 65:35 core: hinterland) distinguishing population loss from population growth, was used to rank the FURs.
Dernæst måles omfanget af "bymæssige problemer" ved hjælp af et sammensat indeks baseret på en diskriminantanalyse (3) ud fra en bred vifte af mulige variabler.
Then, the extent of 'urban problems' was measured by a composite index generated by discriminant analysis from a wide set of candidate variables.
(1) Baseret pâ resultaterne àf en undersegelse af de bymæssige problemer i Europa udfort for Kommissionen af Cheshire, Hay m.fl. (2) Managing Urban Change (OECD, 1983), bind 1.
Based on results of a study on urban problems in Europe carried out for the Commission by CHESHIRE, HAY, et. al..
(3) Denne teknik ger det muligt at aflede de vægte, som indgår i en sammensat indikator, af dataene selv.
This technique allows weights for a composite indicator to be derived from the data itself.
Under diskriminantanalysen blev der identificeret 3 signifikante variabler.
The analysis identified 3 variables as significant. These were:
Det drejer sig om arbe idsleshedsprocent en U (anslået arbejdsleshedsprocent for FBR i 1977-81 og 1983-84 baseret på arbejdsstyrkeundersegelser), vandringsindekset M (procentvis nettotilvandring til FBR i 1971-1981) samt reiseeftersporaselsindekset T (opgjort som antallet af kvalitetskorrigerede hotelværelser ud fra den arbejdshypotese, at turisters og forretningsrejsendes efterspergsel afspejler FBR's miljemæssige tiltrækning, tilgængelighed og lokale erhvervsmuligheder) (4).
Travel Demand Index, T (taken as the number of quality adjusted he*. bedrooms, on the assumption that the demand of tourists and business accessibility and local travellers reflects environmental attraction, business opportunities of FURs).
Den estimerede distriminantfunktion (med alle koefficienter inden for en konfidenstærskel på 1*) kan opgeres til felgende:
The estimated discriminant function with all coefficients significant at the 11 level was:
Diskriminantanalysen er efterprevet på en gruppe FBR, som i forvejen af nationale eksperter var bestemt til klart at falde inden for eller uden for "problemkategorien".
The discriminant analysis was performed on a test group of FURs identified by national experts as falling clearly into either a •problem1or •non-problem1category.
Derefter er der efterprevet 6 alternative testgrupper med rimeligt godt resultat, idet de fleste byer, der blev anset for at have mere eller mindre alvorlige problemer, ved alle diskriminantprocesser blev udskilt som byer, der er blandt de ringest stillede 35% af alle FBR.
6 alternative test groups were tried, demonstrating & fair degrer of robustness, with most cities identified as having severe or serious problems being picked out by all discriminant procedures as among the worst 35% of FURs. 5.
Resultatet er aftegnet i et punktdiagram, der gengives som diagram 2.2.3-D.1 i bilagskapitel 2.2.3-D.
The resulting scatterdiagram is shown as graph 2.2.3-0.1 in Annex chapter 2.2.3-D.
(4) Indkomstvariablerne, der figurerer blandt de mulige variabler, måtte udskilles som ikke-signifikante; f.eks. har mange byer i tilbagegang i Fællesskabets nordlige regioner en hejere per capita-indkomst end byerne i vækst i de sydlige regioner (det samme menster er observeret i Frankrig).
The income variables in the candidate set were excluded as non-significant; for example, many declining cities in the North cf the Community have higher per capita incomes than the growing cities of the South. (The same pattern is observed in France.)
Klassifikation af funktionelle byregioner pi grundlag af deres problemers intensitet og befolkningens udvikling
CLASSIFICATION OF FUNCTIONAL URBAN REGIONS ACCORDING TO THE INTENSITY OF THEIR PROBLEMS AND POPULATION DEVELOPMENTS
Ikke-problemformindskelse
Worst 35 % major rURs in the CCC (1971-81)
1 alt lait
Ptatn
Heraf: omfattet af regionalpolitikken
Ptatn of which : cove red by reg i ona1 po1i cy
1 Grækenland er ikke medregnet i de samlede tal for EUR 10 for så vidt angår de 'Ringest stillede 35% af største FBR i EF (1971­81)'.
' Greece is not included in the LOR 10 totals for 'WORST 35 X M/VJOR fURS IN IME EEC (1971-81)'.
Fællesskabets største funktionelle byregioner (FBR)
Table 2.2.3-D.2 Major runctional urban regions (FURs) in the Community FURs classified by population decline and growth
Vækst
Mrmhnr S
Den perifere beliggenheds ekonomiske betydning
Economic significance of peripherally
Fællesskabet udger en ekx > nomisk zone bestående af 12 medlemsstater med et samlet areal på 2,25 mio km .
The Community is an.economic area made up of twelve Member States and covering 2.25 million km .
Der må derfor nødvendigvis være tale om langt sterre geografisk afstand mellem Fællesskabets forskellige regioner, end tilfældet er inden for det enkelte land.
The physical distances between regions in the Community are inevitably much greater than within individual countries.
De af Fællesskabets regioner, der er beliggende i yderområderne, ligger ofte meget langt borte fra de zoner, hvor befolkningen og den ekonomiske aktivitet er koncentreret, og hvor udbud og efterspergsel derfor står stærkest over for hinanden. Denne beliggenhed uden for det ekonomiske magnetfelt påvirker naturligvis disse regioners ekonomiske udviklingspotentiel.
The outlying regions are, in some cases, very remote from the areas in which people and economic activities are concentrated, i.e. the main centres of supply and demand.
De regioner, der ligger længst væk fra de sterste markeder, er relativt vanskeligere tilgængelige, og det koster både penge og tid at overvinde disse afstande, ligesom informationsniveauet ligger lavere.
The relatively greater inaccessibility of the outlying regions entails additional costs in terms of money, time and access to information.
Den lettest målelige udgiftspost hænger naturligvis sammen med transportomkostningerne og den tid, det tager at tilfere rå- og hjælpestoffer og levere færdigvarer.
The costs thet can be most readily measured are, of course, those associated with transport and with the time taken to supply raw materials and deliver finished products.
Transport omkostningerne udger imidlertid kun ét af mange handicaps for aktiviteten i de perifere regioner.
However, transport costs are only one aspect of a whole range of handicaps affecting activity in the outlying regions.
Blandt de evrige tungtvejende faktorer kan nævnes telekommunikation, posttakster og det sterre besvær, der er forbundet med effektivt at tilvejebringe information og bevare snævre forbindelser med handelspartnerne (f.eks. rejseudgifter og -tid); administrations-, drifts-, oplagrings-, og produktionsudgifterne er ligeledes hejere som feige af de sterre afstande.
Other factors are often important, such as telecommunications, postal charges and the greater difficulty of obtaining information in an efficient manner and of maintaining close links with business partners (for example, the cost incurred, and the time spent, in travelling); remoteness also adds to administrative, storage and production costs.
Desuden er innovâtionsevne og teknologisk dynamik ofte et mere fremtrædende træk i de centrale regioner, bl.a. fordi det især er her, man seger at maksimere informationsstremmen.
In addition, innovativeness and technological dynamism are more often encountered in the central regions as part of efforts to maximize the supply of information.
De centrale regioner ligger nemlig inde med et efterspergselspotentiel, der som helhed er både rigere og mere modtageligt for nyheder, og det er også disse regioner, der har den sterste koncentration af hejt kvalificerede arbejdere og forskere.
On the one hand, potential demand there is' generally richer and more receotive to innovation; on the other, there is an above-average concentration of highly skilled workers and research staff.
Disse faktorer bevirker tillige, at de virksomheder, som er beliggende længst væk fra de store centrale markeder, bliver mere afhængige af de noget mindre regionale og lokale markeder, hvilket ger det vanskeligt at udvikle salgsaktiviteter, tiltrække investeringer og skabe eget ekonomisk vækst på regionalt plan.
These factors also mean that firms located in areas furthest away from the large central markets are more dependent on smaller regional and local markets; hence the difficulties that arise in expanding sales, attracting investment and boosting regional economic growth.
For virksomhederne i de perifere regioner bevirker markedets ringe sterrelse tillige, at mulighederne for stordriftsfordele bliver mindre, end det er tilfældet i de centrale regioner, hvor det er lettere at komme i kontakt med langt sterre markeder.
For firms in the peripheral regions, these smaller markets also reduce the scope for achieving the economies of scale which firms in central regions can more easily achieve through proximity to much larger markets.
Regionale variationer med hensyn til perifer beliggenhed og udvidelsens virkninger
Regional variations in peripherality and the impact of enlargement