natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sådanne tilskud kan let omformes til generelle tilskud; de har ikke nødvendig vis en virkning på det tilstræbte specielle formål, med mindre én af to betingelser er opfyldt: a) den bevilgende myndighed har parallelle lovmæssige el ler administrative beføjelser til at påvirke service- eller udgiftsniveauet, som modtagermyndigheden skal varetage (dette er ofte tilfældet i lokale for valtningssystemer), eller b) det faste beløb er større end det beløb, som modtagermyndigheden ville have afholdt for det pågældende projekt, såfremt det faste beløb ikke blev givet.
Such grants are easily transformed into general purpose grants; they have no necessary effect on the specific purpose intended unless either of two conditions are satisfied: (a) the donor government has parallel regulatory powers to influence the level of service or expenditure provided by the recipient government (which is often the case in local government systems), or (b) the fixed sum is larger than the amount that the recipient government would have spent on the function in question in its absence.
Såfremt ingen af disse to betingelser opfyldes, er der en tendens til, at det specielle formål ikke tilgodeses, og at det ikke kan gennemføres; fordelingen af tilskuddene er måske eller måske ikke i over ensstemmelse med skattemæssige udligningsmål.
Otherwise, the specific purpose will tend to be illusory and unenforceable; the distribution of the grants may or may not be consistent with fiscal equalisation objectives.
Der findes imidlertid en form for formålsbestemte tilskud, som har de egenskaber, at den både begrænser budget omkostningen for den rene åbne "matching grant" og giver mulighed for simultant at forfølge sektororienterede og omfordelingsmæssige mål.
More positively, however, there is a form of specific purpose grant that has the qualities of, on the one hand, limiting the budgetary cost of the pure open-ended matching grant, and on the other hand, permitting a simultaneous pursuit of sectoral and redistributive objectives.
Dette er den "variable matching ratio grant", hvorefter det procentuelle bidrag fra den føderale myndighed eller fra myndigheden på lavere plan varierer i overensstemmelse med objektive kriterier, f.eks. modtagerdelstatens skattekapacitet og/eller den relative betydning for myndigheden på højere plan af at udvide udgiftsfunktionen i en særlig form eller region.
This is the variable matching ratio grant, under which the percentage contribution of the federal or higher level of government is varied in accordance with objective criteria, for example the fiscal capacity of the recipient state, and/or the relative importance to the higher level of government of an expansion of the expenditure function in a particular form or region.
Den bevilgende myndigheds "mntching ratio" kan f.eks. ligge mellem 20$ og 30$.
The donor government's matching ratio may range, for example, between 20 to 80 per cent.
Ved en høj "matching ratio" er modtagermyndigheden i høj grad tilskyndet til at udforme sit offentlige udgiftsprogram på en sådan måde, at føderale mål begunstiges.
At the higher matching ratios the recipient government has a very powerful incentive to shape its public expenditure programme to favour federal objectives.
Denne tilskudsform kan f.eks. være særlig velegnet for programmer, der skal have en brod regional-politisk virkning; det ekstreme tilfælde, hvor en 0$· "matching ratio" gælder for en given region, betyder, at den pågældende region ikke kan få føderal støtte.
This form of grant may, for example, be particularly suitable for programmes intended to have a broad regional policy impact; indeed, use of the extreme case of a 0 % matching ratio is equivalent to a zoning of regions ineligible for 'federal* aid.
For så vidt angår det effektive antal formålsbestemte tilskudsprogrammer, viser erfaringen fra USA (som havde over fire hundrede af sådanne programmer) og Frankrig (hvis regionale og lokale myndigheder havde omkring hundrede og halvtreds), at der er en vis grænse, hinsides hvilken systemet som sådant kan degenerere til en "tilskudsroulet" for de modtagende myndigheder; fra den bevilgende myndigheds synsvinkel bliver systemet et indviklet netværk af delvis modstridende og overlappende incitamenter, hvis virkninger er meget vanskelige at kontrollere.
As to the efficient number of specific purpose grant schemes, the evidence from the United States (which had over four hundred such programmes) and France (whose regional and local government finances have about one hundred and fifty) is that there is a definite limit be yond which the system as a whole may degenerate into a game of 'grantsmanship' for the recipient government; from the donor's point of view, it becomes a complex web of partially contradictory and overlapping in centives whose effects are very difficult to monitor.
Den eneste løsning, som har kunnet iagttages i de omhandlede lande, ser ud til at lesta i, at man enten sammenlægger programmer i større kategorier eller er statter dem med generelle udligningstilskud.
The corrective solution, Been in the countries mentioned, appears to consist of either consolidating programmes into broader categories, or replacing them by general purpose equalisation grants.
Først behandles de forskellige offentlige udgiftsfunktioner grupperet i kategorier, som er hensigtsmæssige for analytiske formål, og samtidig fremlægges statistiske oplysninger om de aktuelle udgiftsbeløb på alle myndighedsniveauer i medlemsstaterne og i fælles skabsinstitutionerne.
It first sets out the various public expenditure functions grouped under headings that are convenient for analytical purposes together with statistics on the present amounts of expenditure by all levels of government in member countries and the Community institutions.
For det andet gives der en redegørelse for de kriterier, som kan anvendes ved en vurdering af fordele eller ulemper i forbindelse med Fællesskabets deltagelse i de enkelte offentlige udgiftsfunktioner og regulerende funktioner.
Second, it explains the criteria that may be used for assessing the case for or against Community involvement in individual public expenditure and regulatory functions.
For det tredje anvendes disse kriterier på Fælles skabet i sammenhæng med de allerede beskrevne politiske scenarier - "præføderal integration", "en føderation med en lille offentlig sektor" og "en føderation med en stor offentlig sektor".
Third, it applies these criteria to the Community in the context of the political scenarios already described - 'pre-federal' integration, 'small public sector federation' and 'large public sector federation'.
Udbud af offentlige varer og tjenesteydelser og regulerende aktiviteter
Supply of public goods and services, and regulatory activities
I I97O ,/""l2_7 androg de samlede offentlige udgifter for alle myndighedsniveauer i de ni fællesskabslande omkring 40$ af BNP (tabel 7)· Den første kategori, "generelle offentlige tjenester", dækker sådanne funktioner, som i almindelighed er til fordel for hele befolkningen, og hvor nytten vanskeligt kan fordeles på individer eller grupper: omkostningerne i forbindelse med offentlig administration, internationale forbindelser, offentlig orden og sikkerhed, forsvar og generel forskning.
In I97O /~12 / total public expenditure by all levels of government in the nine Community countries amounted to some 40 % of GDP (Table 7)· Within this total the first heading, 'general public services', covers those functions which in general benefit the whole population and where the benefit cannot be easily allocated to individuals or groups: the cost of public administration, international relations, public order and safety, defence, and general research.
Udgifterne under denne kategori udgør i alt 8$ af BNP.
Expenditure under these categories totalled 8 $ of GDP.
Den anden kategori "social sikkerhed og velfæld", omfatter uddannelse, sundhedsvæsen, boligforhold og social sikring og offentlig forsorg.
The second heading, 'social and welfare services', includes education, health, housing and social security and welfare.
Disse aktiviteter er først og fremmest til nytte for enkeltindivider, selv om offentligheden som helhed også i vid udstrækning får nytte heraf.
These activities in the first instance benefit individuals, although the public as a whole also benefits to a significant extent.
De samlede om kostninger for disse aktiviteter andrager 23$ af BNP eller lidt over halvdelen af samtlige offentlige udgifter.
Their total cost amounted to 23 % of GDP, or a little over half or all public expenditure.
Udgifterne i denne kategori beløber sig til 6$ af BNP.
Expenditure under these headings amounted to 6 % of GDP.
Et særligt træk ved denne kategori er, at offentlige udgifter ofte i høj grad kan erstattes med regulerende ikke-finansielle indgreb (som f.kes. inden for regionalpolitikken).
A particular feature here is that public expenditure is often highly substitutable for regulatory non-financial intervention (as, for example, in regional policy).
Der er desuden mange områder med regulerende aktiviteter, som er relevante for Fællesskabet, og som sjældent medfører særligt store offentlige udgifter (nogle af disse omtales nedenfor).
Moreover, there are many areas of regulatory activity relevant to the Community which rarely involve any significant public expenditure (reference to some of these is made below).
Samlede offentlige udgifter i Fællesskabet Skønnet procentandel af BNP i 1970
Total Public Expenditure in the Community Estimated percentage share of GDP in 1970
Generelle offentlige tjenester
General Public Services
0,97 2,82 generel administration internationale forbindelser offentlig orden og sikkerhed generel forskning forsvar
0.97 2.82 general administration international relations public order and safety general research defence
Social sikkerhed og velfærd uddannelse
5.29 5-33 education health
5,29 sundhedsvæsen 5,33 social sikring og offentlig forsorg (ekskl. sundhed) 10,50
10.50 5.80 1.81 O.29 2.08 social security and welfare (excl. health) old age and survivors invalidity and disability unemployment family, maternity, child allowances other
0,51 1,90 0,64 alderdom og efterladte invaliditet og erhvervsudygtighed arbejdsløshed moderskabsydeIser, børnetilskud m.v. andet boligforhold og samfundsfaciliteter sanitære forhold bolig og andet
O.64 1.26 housing and community amenities sanitary services housing and other
Erhvervsøkonomiske foranstaltninger landbrug
I.69 0.21 0.40 agriculture mining, manufacturing, construction electricity, gas, water
1,17 0,19 minedrift, industri, byggeri elektricitet, gas, vand veje indre vandveje samt vandveje langs kysterne anden transport og kommunikation andet
1.17 O.19 roads inland and coastal waterways other transport and communications other
Note: Offentlige udgifter defineres som omfattende alle statslige niveauer, herunder sociale sikringsordninger.
Note: Public expenditure is defined to cover all levels of government including social security organisations.
Men offentlige virksomheder (jernbaner m.v.) er normalt ikke medregnet, d.v.s. kun kapitaloverførsler eller tilskud fra centralregeringen til disse selskaber medregnes som offentlige udgifter. BNP defineres i markedspriser.
But public corporations (railways, etc.) are generally not consolidated, i.e. only capital transfers or subsidies from the central government to these bodies are counted as public expenditure.
De samlede offentlige udgifter er steget stærkt siden I97O og nåede i 1975 op på ca. 45$ af ENP, hvilket til en vis grad viser virkningerne af recessionen i det pågældende år.
Aggregate public expenditure has increased substantially since 1970, reaching about 45 % of GDP in 19751 partly reflecting the effects of the recession of that year.
Selv om der endnu ikke foreligger detaljerede tal for hver enkelt udgiftskategori, kan det konstateres, at de vigtigste stigninger siden 1970 hovedsagelig nar fundet sted inden for udgifterne til social sikring og offentlig forsorg samt til sundhedsvæsen og undervisning.
While detailed figures by expenditure functions are not yet available, the main increases since 1970 are known to have been mainly in social security and welfare benefits, and health and education expenditure.
Fællesskabsinstitutionernes udgifter for 1976 og 1977 er opført i tabel 8. De samlede løbende udgifter i\1977 er beregnet til at andrage 0,7$ af BNP i Fællesskabet eller 10 mia RE '.
Expenditure by the Community institutions is shown in Table 8 for 1976 and 1977· Total current expenditure in 1977 is forecast to amount ■to 0.7 of 1 per cent of Community GDP, or 10 billion units of account (l).
Fællesskabets udgifter i I976 tegnede sig for omkring 60$ af samtlige tilskud til landbrug og fiskeri, omkring 13$ af al udviklingsstøtte og omkring 10$ af regionaludviklingsstøtten og støtten til uddannelse af arbejdskraften samt omkring 1 l/2$ af den offentligt fi imkring . nansierede forskning i medlemsstaterne
Community expenditure in 1976 accounted for about 60 % of all agricultural and fishing subsidies, about 13 fo of all develop­ment aid, around 10 % of regional policy and manpower training aids, and about 1 ­g­ % of publicly financed research in the member countries. / 12 /
Desuden er der de låneformidlende funktioner.
In addition, there are financial intermediary functions.
F.eks. andrager Den europæiske Investeringsbanks og Det europæiske Kul- og Stålfællesskabs lånevirksomhed for tiden ca. 1 mia RE ' om året, og der blev for første gang trukket på Fællesskabets lånefacilitet i 1976. (imidlertid medregnes som i tabel 7 alle disse finansielle formidlere ikke i udgiftstallene for samtlige offentlige myndigheder).
For example, the European Investment Bank and Coal and Steel Community are both currently lending at a rate of around 1 billion u.a. (l) per annum, and the Community Loan facility was drawn on for the first time in 1976· (However, the public expenditure figures for all levels of government, as in Table 7i exclude all such financial intermediaries.)
Tabel 9 indeholder en meget kort oversigt over de kriterier, der taler for eller imod inddragelse af Fællesskabet i den offentlige sektors vigtigste funktioner. De tre anvendte kriterier - stordriftsfordele, eksternaliteter eller afsnitningseffekter ("spillovers") samt politisk homogenitet - skal i det følgende forklares med nogle korte eksempler.
A highly summarised view of the criteria for or against Community in­volvement in the main functions of the public sector is set out in Table 9· The three main criteria used ­ economies of scale, externali­ties or spill­overs, and political homogeneity ­ will now be explained with some short examples.
Der vil senere følge en mere systematisk redegørelse funktion for funktion; de nærmere enkeltheder findes i kapitel £\\J og fizj.
A more systematic account, function by function, follows; detail is given in Chapters /~11 / and /~12 /·
l) Med hensyn til definitioner og beløb i US dollars, se tabel 8 og noterne til tabel 8.
(l) For definitions and amount in U.S. dollars see Table 8 and the Notes to Table 8.
Alle fællesskabsinstitutionernes udgifter
Expenditure by all Community Institutions
1976 1977millioner regningßenheder
(payment appropriations J 1976
Generelle offentlige tjenester
Í > of GDP General Public Services
13 generel administration internationale forbindelser (hovedsagelig bistand) offontiig orden og sikkerhed (retsvæsen) generel forskning
13 public order and Safety (Court of Justice) general research
Social sikkerhed og velfærd
Social and Welfare Services
22 30 30 uddannelse (hovedsagelig Europaskoler) social sikring og offentlig forsorg boligforhold
30 30 social security and welfare housing
513 300 landbrug, fiskeri, skovbrug (inkl. monetære udligningsbeløb) minedrift, industri (kul, stål) energi arbejdskraftpolitik regionalpol it ik
0.01 0.05 0.03 energy manpower policy regional policy
Formidlede lån (brutto)
Financial Intermediary Loans (gro ,s)
1) Inkl. udgifter, der ikke er opført på budgettet (f.eks. Den europæiske Udviklingsfond og EKSF).
Total (including loans) r < 14,045 (1) Including non­budgetized expenditures (i.e. European Development Pund and ECSC).
2) Tallene for 1977 er opstillet på eamme måde som for 1976 af sammenlignelighedsgrunde (såkaldt "real approach").
(2) Figurée for 1977 follow the Bane method of presentation as 1976 for reasons of comparability (so­called "real approach**)·
3) Budgetregningsenheder (se noterne).
Budget units of account (see Kotes).
4) Europæiske regningsenheder (se noterne).
European units of account (Bee Notes).
Budretrefflingsenheden defineres i forhold til de omregningskurser, som er de sidste til IMF anmeldte pari­ værdier for nationale valutaer.
Notes: The budget unit of account is defined in terms of conversion rates which were the last parities for national currencies declared to the MP.
Fra 1978 vil budgetudgifterne blive udtrykt i europæiske refyiinflsenheder, som allerede benyttes af EKSF og EIB.
AB from I978 the budget expenditure will be expressed in European units of account ­ which ie already used by the ECSC and EIB.
Denne regningsenhed er baseret på en fast kurv af medlemsstaternes valutaer.
ThiB unit of account is defined in termB of a fixed basket of the currencies of the member states.
Omregningskurserne er baseret på en sammenvejning af de markedskurser, der indgår i kurven.
Its conversion rates are based on the valuation of the basket using market exchange rates.
Den europæiske regnings­ enhed modevaredes i 1976 af følgende gennemsnitlige vekselkursen 1 ERE « 43,16 bfr., 6,76 dier., 2,82 DM,
The European unit of account in 1976 had the following average exchange rates: 1 EUA = FB 43.16, DKr 6.76, 33H 2.82, HF1 2.96, FF 5.34, Lit 930.15, £ 0.6215, US f, 1.12.
Udtrykket "stordriftsfordel" anvendes her i en bred betydning til ikke kun at omfatte den sædvanlige teknologiske betydning (nemlig, at produk-' onsresultatet stiger mere end faktorindsatsen ved øget produktionsnivee ), men også til at omfatte tilfælde, hvor der med fælles optræden i forhane finger med tredjelande kan opnås et mere fordelagtigt bytteforhold eller mere for delagtige forhandlingsresultater.
The term 'economies of scale* is used broadly here to cover not only its usual technological meaning (that as the scale of production rises, the physical volume of output rises faster than that of inputs), but also the case where more favourable terms of trade or results of political bargaining may be obtained from pooled efforts in external negotiations.
Sådanne fordele opnås, når udtrykket an vendes i sin teknologiske betydning, for det meste i forbindelse med udgifter til avanceret teknologi, hvorimod "stordriftsfordelene", når udtrykket anvendes i en forhandlingssammenhæng, helt klart vedrører forbindelserne udadtil; når det drejer sig om forsvar, kan begge former for fordele opnås.
Such economies in the technological sense apply mostly to expenditure on advanced technology; the bargaining power type of 'economies of scale' applies obviously to external relations; but both types apply to defence.
Det er givet, at stordriftsfordele ved en umiddelbar betragtning indebærer, at en given opgave bedre kan løses på fællesskabsniveau end af de enkelte medlemsstater.
That economies of scale render a function prima facie suitable for handling at the Community level rather than at national levels is obvious.
Eksternalitets- eller "spillover"-kriteriet er relevant i tilfælde, hvor en given politik nødvendigvis får virkninger, der i høj grad får betydning for alle (eller flere) medlemsstater, og hvor det er upraktisk eller uønskeligt at prøve at begrænse disse virkninger på tværs af grænserne eller kontrollere dem på medlemsstatsniveau.
The 'externality or spillover' criterion applies where given policies necessarily have effects reaching in a significant degree across all (or several) member states, and where it is impractical or undesirable to try to limit these transnational effects or control them at the national level.
Det er dette, der begrunder en overførsel af den pågældende aktivitet til et "højere" styringsniveau end medlemsstaten.
These constitute reasons for referring the activity, at least partially, to a 'higher' level of government than the member state.
Hvad angår forbindelserne udadtil og forsvarsspørgsmål er disse virkninger på tværs af grænserne et yderligere argument for at betragte "stordriftsfordele" som en begrundelse for at overføre aktiviteter til et niveau, der ligger over medlemsstatsniveauet.
In external relations and defence these transnational effects reinforce 'economies of scale' as grounds for activity above the member state level.
Eksternalitetsargumentet gælder imidlertid ikke for avancerede teknologiske funktioner, eftersom eksistensen af patenter, licenser og hemmeligholdelse muliggør eksklusive "klubber" af organisationer, hvilket ikke er praktisk for offentlige servicefunktioner som f.eks. forbindelser udadtil samt forsvar.
The 'externality' argument does not apply, however, to the advanced technology functions since patents, licensing and secrecy permit the exclusive 'club' form of organisation, which is not practical for general public service functions such as external relations and defence.
Ud for "social sikkerhed og velfærd" i denne kolonne er angivet "lidt nu, men fremover ja": dette skyldes den "spillover"-effekt af omkostninger og nytteafkast, som opstår i forbindelse med omfattende vandringer (migration).
The social and welfare services are marked 'little now, but future yes' under this heading: this derives from the spillover of costs and benefits that occur with largescale migration.
Indtil og med mindre så danne vandringer bliver en væsentlig faktor, vil der kun kunne fremføres få argumenter mod, at medlemsstaterne varetager disse funktioner.
Until and unless such migration becomes a major factor there will be only a limited case against the national management of these functions.
Ekstemaliteter er relevante for struktur- og konjunkturudligningspolitikken af to fundamentale grunde.
Externalities are relevant in the case of structural and cyclical policies for two basic reasons.
For det første er der virkningerne på tværs af grænserne af den førte politik i enkeltstaterne (via handelspolitik, prispolitik, valutakurspolitik og erhvervsklima).
First, there are the transnational effects of national policies (through trade, prices, exchange rates and business sentiment).
For det andet er der de potentielle muligheder for, at Fællesskabets inddragelse i regional-, arbejdskraft, ar bejdsløsheds- og omfordelingspolitikken (d.v.s. om fordeling generelt mellem medlemsstaterne indbyrdes) i tilstrækkelig overbevisende grad kan udligne de gevinster og tab, der opstår som følge af den generelle integrationsproces, til at gøre det muligt at fortsætte denne proces og således som helhed give større gevinster for Fællesskabet under ét, end det ellers ville være til fældet.
Secondly, there is the potential for Community level intervention in regional, manpower, unemployment, and general inter-member state redistribution policies to balance out the gains and losses from the general integration process sufficiently convincingly to enable this process to go ahead further, and so generate larger gains in the aggregate for the Community as a whole than would, otherwise be the case.
Kriterier til vurdering af argumenterne for og imod inddragelse af Fællesskabet i den offentlige sektors funktioner
Criteria for Assessing the Case for or against Community Level Involvement in Public Sector Functions
Stordriftsfordele fordele
Economies of scale
Generelle offentlige tjenester ja ja i tilstrækkeligt omfang eller under forhandling forbindelser udadtil af ikkeforsvarsmæssig art (handel, bistand, energi, politisk samarbejde) forsvar ja ja nej nogle nogle i et vist omfang offentlig administration, lov og orden
General Public Services yes yes external non-defence "") (trade, aid, energy, I political cooperation) J adequate or under negotiation defence yes yes no some some some public administration, ~i law and order _ƒ
Social sikkerhed og velfærd nej lidt nu, men fremover ja undervisning, sundhed, social sikring (l) bolig
"J ΐ education, health, social security, (l) housing