natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forældrenes adgang til deres barns klasseværelse uden forudgående aftale pa et hvilket som helst tfidspunkt, hvor der ikke bliver undervist i klassen: d)
Parental access to classroom without appointment whenever classes are not in progress: (d)
% af skoleledere i rundspørget, der satte kryds ved d)
% headteache rs in sample ticking (d)
Nederlandene Irland Det forenede Kongerige
United Kingdom
Forældrenes adgang til deres barns klasseværelse på et hvilket som helst tidspunkt uden forudgående aftale: e)
Parental access to classroom at any time without appointment:(e)
% af skoleledere i rundspørget, der satte kryds ved e)
% headteachers in sample ticking (e)
8,2% 16,7% ken Tyskland Italien Luxembourg Nederlandene Irland Det forenede Kon gerige
Netherlands Rep. of Ireland United Kingdom
Nogle skoleledere meddelte, at aftalerne blev truffet gennem specialistpersonale (årgangsvejledere, skolevejledere osv.), og en del skoleledere omtalte særlige dage, som på forhånd blev aftalt til formålet, og hvor forældrene fik meddelelse om, at de kunne besøge klasseværelserne på disse dage, der gik under forskellige betegnelser, som f.e.s "åbent hus "-dage, forældre aftener, klassemøder osv. Hyppigheden af dem varierede fra 6n
Some headteachers mentioned that appointments are made through specialist staff (year tutors, guidance teachers, etc.) and a number referred to special days put aside in advance and publicated for parents to come into the classrooms, variously called open days, parents' evenings, class meetings etc.
dag om året til to dage om ugen.
These varied in frequency from one a year to two a week.
Det er vanskeligt at drage en skarp skillelinie mellem forældre, der besøger et klasseværelse som observatører, og forældre, der besøger det som deltagere.
It is difficult to draw a clear line between parents entering a classroom as observers and parents participating.
Man kan i de fleste lande finde eksempler på, at forældre hjælper til med underordnede klasseaktiviteter, især i primærskolerne, f.eks. hjælper de med at gøre materialer klar til brug og høre børnene i højtlæsning.
Examples can be found in most countries of parents assisting with minor classroom activities, especially in the primary schools, such as preparing materials and listening to reading.
I nogle skolepjecer finder man bemærkninger som: "De kan også hjælpe ved at komme hen på skolen og hjælpe til, især i afdelingen for de mindre børn.
Comments such as the following appear in some school brochures, "You can also help by coming into the school to assist, particularly in the infant wing.
Ekstraordinær frivillig hjælp er meget vel kommen... ." (94).
Extra voluntary help will be welcomed ..."[943 .
I sekundærskolerne opfordres forældre med særlige faglige færdigheder undertiden til at holde foredrag om deres faglige emner, især i forbindelse med erhvervsvejledning.
In secondary schools parents with particular expertise are sometimes invited in to give talks on their topics, especially in regard to careers.
Lærernes faglige organisationer har givet udtryk fór bekymring over, at ikke-fagligt personale underviser i timerne, men i al mindelighed accepteres en sådan bistand, når blot det stadig er kvalificerede lærere, der har klassen, og forældrene blot er medhjælpere.
Some anxiety has been expressed by teachers' unions about non-qualified personnel taking classes, but generally such assistance is accepted as long as qualified teachers remain in charge of the class and parents are subsidiary helpers.
Man har dog eksempler på, at foræddre med gode re sultater kan overvåge undervisningen i musiske fag i hele skolen, medens der holdes lærermøde (man kunne iagttage et eksempel her på i Belgien).
However there are successful examples of parents supervising art and craft activities throughout the school while a teachers' meeting is being held (an example of this was observed in Belgium).
I Hamburg er der vedtaget lovregler, der regule rer de forældres position, der arbejder i klasseværelset (95).
Hamburg has regularised in law the position of parents working in the classroom [953.
Det forhold, at forældre underviser, møder man snarere i lande, hvor forældrene har oprettet deres egen skole, som f.eks. i Danmark, Nederlandene og undertiden i Det forenede Kongerige. Dalkey-skoleprojektet er et specifikt eksempel herpå i Irland.
Where parents have set up their own schools, for instance in Denmark,
Der findes også eksempler på, at forældre overværer undervis ningen på sekundærtrinnet som "studerende" sammen med eleverne.
There are also examples of parents attending classes as students in secondary schools, sitting along with pupils.
Der synes at være et betydeligt spillerum for, hvilken bistand forældre, eventuelt kan give i klasseværelset.
The potential assistance to be given by parents in the classroom would appear to be considerable.
Det ar dog et åbent spørgsmål, i hvilket omfang nogle få forældres medvirken i det daglige skolearbejde vil bidrage til et øget samarbejde mellem skolen og alle foraldrene.
However it is open to question how much the involvement of a few parents will help to increase partnership between the school and all parents.
Der kan ligge en stor fordel i, at der opstår en følelse af fællesskab, og at barrierer ned brydes, men der er dog fare for, at læreren udelukkende betragter forældrene som nogle undergivne, der kan bruges til at befri dem for det mere trælsomme arbejde, og det vil kunne være til skade for selve det samarbejde, som man tilstræber.
The sense of community and the breaking down of barriers may well be beneficial. The danger is that parents may be seen by teachers as no more than convenient underlings to relieve them of the more menial chores, and that might damage the very partnership which is being sought.
Der er yderligere den risiko, at lærerne kan få indtryk af, at de op fylder hele deres forpligtelse til at holde kontakt med for ældrene, såfremt de lader nogle få af disse hjælpe til med at lede skoleudflugter, bestyre skolebiblioteket eller forberede og gennemføre skolefrokoster.
There is an additional danger that teachers may come to believe that they are fulfilling their whole obligation to liaise with parents when they permit a few to assist in the supervision of school outings, the running of the school library or the preparation and administration of lunches.
Der er naturligvis ikke noget ondt i disse aktiviteter (de kan endog være af stor værdi), men de er kun en underordnet del af den personlige kon takt melle et barns forældre og dets lærere raed henblik på at følge barnets skolemæssige udvikling.
While there is no harm in these activities (indeed they can be valuable) they are, inevitably, subsidiary to personal liaison between one child's parents and teachers in regard to that child's educational progress.
Β.8 INTEGRERING AF LÆREPROCESSEN I HJEMMET OG I SKOLEN
HOME-LEARNING AND SCHOOL-LEARNING INTEGRATED
Når disse former for læreproces forstærker hinanden, er det mere sandsynligt, at de vil være effektive. Over 80% af et barns vågne tilværelse fra fødslen og indtil 16­års alderen tilbringes i hjemmet og i nærmiljøet, og mindre end 20% i skolen.
When these forms of learning reinforce each other, they are more likely to be effective.
Hvis de holdninger og ideer (især værdien af skolegang), som barnet lærer i hjemmet og i nærmiljøet, ikke er til støtte for læreprocessen i skolen, kan man ikke forvente, at denne bliver optimal,og forskningsmaterialet underbygger det­te synspunkt.
If attitudes and ideas (especially about the value of schooling) learned in the home and the community are not supportive of school learning, one cannot expect school-learning to. predominate and evidence supports this view.
Det er vanskeligt at udøve kontrol med, hvad bar­net lærer i nærmiljøet, men det er muligt for forældre og lærere i fællesskab at øve indflydelse på, hvad det lærer i hjemmet og i skolen, således at der skabes harmoni mellem dem.
It is difficult to have control over what a child learns in the community, but it is possible for parents and teachers jointly to influence what a child learns in the home and in the school so that they can harmonise.
De fremgangs­måder, der er drøftet i det foregående, har været baseret på skolen.
The techniques discussed above have been schoolbased.
I nærværende kapitel vil der blive gennemgået nogle måder, hvorpå forældrene kan hjælpe til med, hvad der i et vist omfang er hjemmebaserede initiativer.
The present section considers some ways in which parents can assist in what are, to some extent, home-based initiatives.
Jeg går ud fra som givet, at det er værdifuldt for forældrene at interessere sig for barnets daglige skoleoplevelse, at tale med barnet om den, at rose gode resultater, at opmuntre barnet til at supplere det, som det har lært i skolen, ved læsning og andre aktiviteter i hjemmet, samt ved generelt at bakke skolens arbejde op.
I am taking for granted that it is valuable for parents to take an interest in the child's daily school experience, to talk about it with the child, to praise successes, to encourage extension of school-learning by reading and other activities in the home, and generally to give backing to the school's work.
I dette kapitel vil der dog blive gennem­gået forskellige initiativer, som lærere og forældre kan tage ved hjælp af en i forvejen planlagt samordning.
In this section, however, consideration is being given to ac tions which teachers and parents can take through pre-planned co-ordination.
Hjemmearbejde findes i alle EF­lande, om end i mindre udstræk­ning på de lavere klassetrin i primærskolen, hvor det i nogle tilfælde (som f.eks i Frankrig) (96) er blevet frarådet.
Homework is found in all EEC countries, though less so in the lower primary level, where in some instances (as in France [963) it has been discouraged.
I vis­se dele af Forbundsrepublikken Tyskland findes der komiteer, der øver indflydelse på tildelingen af hjemmearbejde, men dog ikke indeholdet eller mængden af det, og de yder generel vej­ledning vedrørende hjemmearbejde, og det samme er tilfældet med de frivillige skoleråd i Belgien.
In parts of Germany class committees influence the allocation of homework, but not the content or quantity, and give general advice about homework, as can the voluntary school councils in Belgium.
Det forventes dog af for­ældrene, at de sørger for, at deres børn kan udføre hjemmear­bejdet under hensigtsmæssige forhold, og at de opmuntres dertil.
However, parents are expected to ensure that their children have suitable conditions in which to carry out homework and encouragement to do so.
I Irland anmoder mange skoler forældrene om at underskrive bar­nets hjemmearbejde, og nogle skoler beder forældrene om at medunderskrive lærerens kommentarer til den forudgående aftens arbejde.
In the Republic of Ireland many schools ask parents to sign the child's homework and some ask parents to countersign the teacher's comments on the previous night's work.
I nogle skoler i den fransksprogede del af Belgien findes der en "Ecole de Devoir", der er en klasse, hvor eleverne laver de­res hjemmearbejde på skolen, undertiden under opsyn af forældre og undertiden under opsyn af personer, der er ansat dertil af de lokale myndigheder.
Some schools in the French sector of Belgium run an 'Ecole de Devoir' which is a homework class in school, sometimes supervised by parents and sometimes supervised by the community.
Blandt de spørgsmål, som forældrene og lærerne med fordel kan nå til enighed om (muligvis på klassemøderne), er de forhold, som hjemmearbejdet udføres under, hvilken tid på dagen, der er mest egnet, hvor lang tid der skal afsættes til det, i hvilket om­fang forældrene enten bør eller ikke bør vejlede og støtte deres børn i dette arbejde, samt hvilke metoder skolerne skal
The sorts of issues which parents and teachers can usefully agree upon (perhaps in class meetings) are the conditions in which homework is carried out, the time of day, the appropriate amount of time to be devoted to it, the extent to which parents should or should not give advice and help, and methods by which the school follows up the homework carried out.
anvende til opfølgning af hjemmearbejdet.
(b) Informing, briefing and training of parents
Nogle forældre mangler selvtillid eller er i tvivl om, på hvil ken måde de bedst kan integrere læreprocessen i hjemmet med læreprocessen i skolen.
Some parents lack confidence or are unsure how best they can integrate homelearning with school-learning.
Det er måske det vigtigste skridt at sikre, at alle forældre kender den pligt, der er pålagt dem efter loven, for at komme den opfattelse til livs, at undervisningen af barnet er skolens ansvar.
Perhaps the most important step is to ensure that every parent knows what his/ her legal duties are in order to dispel the notion that a child's education is the responsibility of the school.
Hjemmets indflydelse, især med hensyn til forældrenes holdninger, på barnets udbytte af under visningen i skolen, de former, der anvendes til kontakt med skolen, forældrenes rettigheder og de faciliteter, der står til deres rådighed, lader sig anskue som led i en generel ud dannelse af forældrene med hensyn til deres barns skolegang.
The in fluence of the home, especially of parental attitudes, on how children achieve in school, methods of liaison with the school, parents' rights and facilities available to assist parents can all be seen as part of the general task of educating parents about to their child's schooling.
Nogle af EF-landenes ministerielle pjecer (se kapitel Cl ne denfor) og meddelelsesformularer (se kapitel B.5 ovenfor) indeholder en trykt vejledning, og det samme er tilfældet med forældre- og forbrugerorganisationers pjecer.
Some European Ministry brochures (see section C.1 below) and report forms (see section B.5 above) give printed guidance; as do parent and consumer organiz ations.
Der findes eksempler på kurser i hjem/skole-samarbejde, der afholdes for forældrene i week-enden og om aftenen.
There are examples of courses in homeschool liaison being run for parents at weekends and evenings.
Nogle lærercentre (f.eks. i Antwerpen) tilbyder sådanne kurser.
Some teachers' centres (e.g. in Antwerp) provide such courses.
Det samme er tilfældet med de større landsdækkende forældreforeninger; eksempelvis kan nævnes, at den hollandske katolske foræl dreforening (NKO) arrangerer kurser, som afholdes under den på gældende lokale undervisningsmyndigheds auspicier, men som koordineres af landssekretatriatet i Haag, idet hvert kursus har en varighed på seks til otte aftener og er beregnet på grupper bestående af 20 til 30 forældre.
Also, the larger na tional parent organizations do so; for instance the Dutch Catholic parent organization (NKO) runs courses provided in each local education authority but coordinated by the national secretariat in the Hague, each course lasting six to eight evenings and designed for groups of 20 to 30 parents.
Den franske " L'Ecole des Parents et des Educateurs ", der har hovedsæde i Paris, men ca. hundrede underafdelinger overalt i Frankrig, afholder man ge forskellige kurser og stiller tillige en rådgivningstjeneste til rådighed for forældre.
The French 'L'Ecole des Parents et des Educateurs', based in Paris but with about a hundred branches throughout France, runs a variety of courses as well as providing an advisory service.
I Hamburg er timer i forældreuddannelse (Elternbildung) et led i de almindelige voksenundervisningstilbud. visningstilbud.
In Hamburg classes in parent education ('Elternbildung') are part of the regular provision made by the Further Education Service.
Det er dog muligt, at man bør lægge større vægt på de enkelte skolers mindre formaliserede orientering af forældrene.
However, emphasis should perhaps be put upon less formalised briefing of parents by individual schools.
Det indsamlede materiale, viser,at forældrene er interesseret i deres eget barns undervisningsmæssige erfaringer, at de faktisk læser det skriftlige materiale, som de får tilsendt af skolen,og gerne vil vide mere, når blot det er relevant for, hvad deres børn beskæftiger sig med i skolen (97).
There is evidence to show that parents are concerned with their own child's educational experience, that they do read written material sent from school and would like to know more as long as it is relevant to what their children are doing [973.
Vi har i de fleste lande fundet eksempler på, at skolerne oprigtigt forsøger at forklare forældrene, hvordan de kan bidrage til, at deres barn får udbytte af undervisningen,'""men der var en ten"dens til,-.at disse initiativer var af sporadisk og usammenhængende karakter.
We found examples in most countries of genuine attempts by schools to explain to parents how they could help with their child's school progress, but action tended to be patchy and inconsistent.
Eksistensen af klassemøder synes at fremme denne proces, og arbejdet ved disse møder udføres ofte af klas selærere.
The existence of class meetings appeared to assist in this process and it is often carried out by class teachers.
Lærere, der specielt er ansat for at tage sig af hjem/skolesamarbejdet (f.eks. i Nordirland) virker ofte som et incitament til denne slags arbejde.
Homeschool link teachers (for instance in Northern Ireland) sometimes provide the stimulus for this kind of work.
Det blev ved flere lejligheder fremhævet over for os, at det ikke behøver at være en ensidig proces, hvor lærerne informerer forældrene; åben hjertige drøftelser mellem lærere og forældre såvel som mellem forældre indbyrdes kan være nyttige.
It was stressed to us on several occasions that it need not be a one-way process of teachers informing parents; open discussions between teachers and parents as well as parents-only meetings can help.
Der er også både på lokalt plan og på landsplan eksempler på, at forældre, der er blevet valgt som forældrerepræsentanter i skolerådene og de styrende
Specialist assistance for parents who have become parental representatives on school councils and governing bodies may also be found locally and nationally [983.
c) Adfærd og disciplin
(c) Behaviour and discipline
Børns adfærd og disciplin i skolerne er et spørgsmål, der i stigende grad har givet anledning til bekymring på grund af de un ges ændrede holdninger, massemediernes indflydelse og den min dre autoritære holdning i skolerne.
The behaviour and discipline of children in schools have become matters for concern with the changing attitudes of young people, the influence of the media and reduced authoritarianism in schools.
Fysisk afstraffelse er blevet forbudt i de fleste lande i Fællesskabet, og andre sanktioner er vanskelige at administrere.
Corporal punishment has been banned in most parts of Europe and other sanctions are difficult to administer.
Betydningen af forældrenes ansvar for barnets adfærd i skolen bliver stærkere fremhævet.
Parental responsibility for the child's behaviour in school is being reemphasised.
De to vigtigste årsager hertil er følgende:
There are two main reasons for this.
Hvis forældre har det juridiske ansvar for deres barns undervisning, kan man heraf slutte, at dette ansvar også omfatter børnenes adfærd, medens de modtager en del af denne undervisning, nemlig skoleundervisningen.
If parents are legally responsible for their child's education, that may be seen to include their behaviour while they are experiencing one part of that education, schooling.
Endvidere kan man hævde, at dersom et barns adfærd er af en sådan karakter, at det bliver bortvist fra skolen for en kortere periode eller for bestandig, understreges forældrenes ansvar ved den kendsgerning, at barnet under disse omstændigheder vender tilbage til hjemmet, men forældrenes retlige forpligtelse til at undervise barnet er ikkef bortfaldet.
Further, if a child's behaviour is so bad that he is suspended or expelled from school, parental responsibility is underlined by the fact that he returns home in such circumstances, but parents' legal requirement to educate him remains.
2) Holdningsmæssige påvirkning.
(ii) Attitudinal influence.
Det fremgår af forskningsmaterialet, at et barns holdninger påvirkes af dets forældres holdninger.
There is evidence that a child's attitudes are influenced by his parents'attitudes.
På samme måde som et gensidigt støttearbejde mellem forældre og lærere kan forbedre barnets udbytte af undervisningen, kan det også afhjælpe adfærdsvanskeligheder.
Just as mutual support between parents and teachers may improve educational attainment, so it may reduce disruptive behaviour.
Forudsætningen herfor er et samarbejde mellem de voksne, der har med barnet at gøre.
Adult partnership is a pre-requisite.
Medens der tidligere kan have været tale om en vis automatisk støtte af og respekt for skolen, er det i det moderne samfund nødvendigt, at skolerne aktivt tilstræber dette ved at overtale forældrene til at samarbejde. de.
While there may have been a degree of automatic support and respect for the school in the past, in modern society it must be sought actively by persuading parents.
Vi stillede skolelederne i vor spørgeskemaundersøgelse følgende spørgsmål: "I hvilket omfang og på hvilke måder holder skolen forældrene ansvarlige for deres barns adfærd i skolen?
We asked our sample of headteachers "To what extent, and in what ways, does the school hold parents responsible for the behaviour of their child in school?
Hvis bar net har adfærdsvanskeligheder, under hvilke omstændigheder vil le De da rette henvendelse til forældrene?"
If there are behaviour problems with the child, in what circumstances would you contact parents ?"
I de fleste besvarelser veg skolelederne uden om spørgsmålet om ansvaret, men de beskrev dog, hvilke metoder der blev anvendt til at rette henvendelse til forældrene, hvilket indebar, at forældrene har et ansvar.
Most of the responses avoided the question of responsibility but did describe methods of contacting parents which implied that parental obligation exists.
I et mindretal af tilfældene (4%) meddelte skolelederne, at forældrene ikke havde noget ansvar, og i flere af de italienske besvarelser blev der sondret mellem det juridiske ansvar (skolens) og det moralske ansvar (forældrenes).
In a minority of cases (4%) headteachers stated that parents were not responsible and several Italian replies distinguished between legal responsibility (the school's) and moral responsibility (the parents').
Nogle tyske skoleledere satte lighedstegn mellem ansvar og skyld og var ikke tilbøjelige til at pålægge nogen skylden, men i 81% af de tyske besvarelser (162 ud af 199) blev der henvist til samtaler mellem forældre i tilfælde af brud på disciplinen.
Some German headteachers equated responsibility with blame and were reluctant to allocate blame, but 81% of German responses (162 out of 199) referred to discussion with parents in cases of indiscipline.
Blandt de forseelser, der ville medføre, at skolerne rettede henvendelse til forældrene, var vedvarende dårlig opførsel den almindeligst forekommende.
Among misdemeanours which would lead schools to contact parents, persistent misbehaviour was the commonest.
I denne forbindelse sondres der mellem forseelsens hyppighed og dens alvorlige karakter.
A distinction is made here between frequency and seriousness.
Kun 9% omtalte episoder af alvorlig karakter.
Only 9% referred to serious incidents.
Hvis et barn forstyrrede andre børn i deres arbejde og havde en dårlig indflydelse på dem, understregede dette blot skolens forpligtelser over for alle børnene i skolen.
Disturbing other children's work and being an adverse influence on others were emphasized in the framework of the school's obligation towards all children.
10% af skolelederne kom ind på spørgsmålet om beskadigelse af andres ejendom, idet nogle nævnte, at forældrene måtte betale for reparationer, hvilketpå-ny under stregede det underforståede forældreansvar.
10% of head teachers raised the question of damage to property, some mentioning that parents were required to pay for repairs, there by implying parental responsibility once again.
5% nævnte skulkeri, 5% rapseri, 6% tyrannisering af andre børn og 7% abnorm emotionel adfærd.
5% mentioned truancy, 5% theft, 6% bullying and 7% abnormal emotional behaviour.