natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Unionen er samtidig drivkraften i forbedringen af nord-syd-forhol-detgennem Lomé-konventionenogi multilaterale aftaler og organer (FN og UNCTAD).
And it will playa leading role in bringing North and South together thanks to the Lomé Convention and its influence in multilateral organizations such as the United Nations and Unctad.
Reformen tager sigte på en styrkelse af demokratiet og åbenheden I EU og på øget inddragelse af borgerne i integrationsprocessen.
This vision of Europe at the beginning of the 21st century is of necessity speculative and incomplete.
Institutionerne skal tilpasses som følge af de kommende udvidelsers konsekvenser for institutionernes funktion og effektivitet. Samarbejdet om retlige og indre an liggender skal styrkes.
It assumes that the existing Member States will be prepared to allow the Union to act as a driving force for the entire continent and that prospective members will commit themselves unreservedly to the political objectives set in Maastricht.
Den fælles udenrigsog sikkerhedspolitik skal baseres på nye tro værdige strukturer og på en styrkelse af Den Vesteuropæiske Union (WEU) og dennes tilnærmelse til EU-institutionerne.
The only way to achieve these ambitions is to continue, without a backward glance, along the route mapped out for the Community from the beginning.
Denne forudsigelse om, hvordan Europa ser ud i begyndelsen af næste århundrede, er selvfølgelig skematisk og behæftet med usikkerhedsmomenter.
• In 1996 the Union will start the process of revising the Treaties on the basis of a report prepared by a think-tank which began work in June 1995.
Den forudsætter, at de nuværende medlemsstater lader Unionen være Europas »drivkraft« og uden forbehold går ind for de politiske ambitioner i Maastricht-traktaten.
The reforms will deal with upgrading the Union's democratic credentials and increasing public involvement in the integration process.
Det kan kun lade sig gøre, hvis man uden tøven følger den kurs, der blev lagt allerede ved EF's oprettelse.
The way the institutionsoperate will have to be adapted to cope effectively with future accessions.
25. marts I Rom underskrives traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF) og Euratom.
25 March The Treaties establishing the European Economic Community (EEC) and the European Atomic Energy Community (Euratom) are signed in Rome.
1. januar Rom-traktaterne træder i kraft, og Kommissionerne for EØF og Euratom får hovedsæde i Bruxelles.
1 January The Treaties of Rome enter into force and the EEC and Euratom Commissions are set up in Brussels.
27. maj I Paris underskrives traktaten om oprettelse af Det Europæiske Forsvarsfællesskab (EDC).
27 May The Treaty establishing the European Defence Community (EDO is signed in Paris.
30. juli En fælles landbrugspolitik træder i kraft.
30 July A common agricultural policy is introduced.
30. august Den franske nationalforsamling forkaster EDC-traktaten.
30 August The French Parliament rejects the EDC Treaty.
På en pressekonference oplyser general De Gaulle, at Frankrig vil nedlægge veto over for Det Forenede Kongeriges optagelse i EF.
14 January General de Gaulle announces ata press conference that France will veto the United Kingdom's accession to the Community.
20.-23. oktober Efter London-konferencen indgår man aftaler i Paris om de nærmere bestemmelser for en udvidelse af Bruxelles-pagten, der bliver til Den Vesteuropæiske Union (Vestunionen, WEU).
20 to 23 October Following the London Conference, agreements on a modified Brussels Treaty are signed in Paris and the Western European Union (WEU) comes into being.
22. april I Luxembourg underskrives traktaten om den progressive finansiering af Fællesskaberne ved hjælp af egne indtægter samt øgede kon trolbeføjelser til Europa-Parlamentet.
22 Aprii A Treaty providing for the gradual introduction of an own-resources system is signed in Luxembourg. It also extends the budgetary powers of the European Parliament.
7. juli Halvandet år før tiden ophæves tolden på in dustriprodukter mellem medlemsstaterne (15 %), og man indfører den fælles ydre toldtarif.
1 July Remaining customs duties in ¡ntra-Com-munity trade in manufactured goods are abolished 18 months ahead of schedule and the common external tariff is introduced.
22. januar I Bruxelles underskrives traktaterne om de nye medlemmers tiltrædelse (Danmark, Det Forenede Kongerige, Irland og Norge).
24 April The currency 'snake' is set up, the Six agree ing to limit the margin of fluctuation be tween their currencies to 2.25%.
7. januar Danmark, Det Forenede Kongerige og Irland bliver medlemmer af EF (Norge stemmer nej ved en folkeafstemning).
7 January Denmark, Ireland and the United Kingdom join the Community (Norway withdrew following a referendum).
9. og 10. december Topmøde i Paris, hvor de ni stats- og regeringschefer beslutter at mødes regelmæssigt tre gange om året som Det Europæiske Råd. Samtidig foreslår de, at Europa-Parlamentet skal vælges ved direkte, almindelige valg, samt at Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) skal oprettes.
9 and 10 December At the Paris Summit, the Community's Heads of State or Government decide to meet three times a year as the European Council, give the go-ahead for direct elections to the European Parliament and agree to set up the European Regional Development Fund.
28. februar I Lomé underskrives en konvention (Lomé I) mellem EFog46 lande i Afrika, Vestindien og
28 February A first Convention between the Community and 46 States in Africa, the Caribbean and the Pacific is signed in Lomé.
28. februar ESPRIT-programmet om forskning og udvikling inden for informationsteknologi vedtages.
28 February The 'Esprit' programme for research and development in information technology is adopted.
74. og 17. juni Det andet valg til Europa-Parlamentet.
14 and 17 June Direct elections to the European Parliament are held for the second time.
22. juli Underskrivelse af den traktat, der giver Europa-Parlamentet større budgetbeføjelser og indebærer oprettelse af en europæisk Revisionsret.
A Treaty giving the European Parliament wider budgetary powers and establishing a Court of Auditors is signed.
8. december I Togo underskrives den tredje Lomé-konven-tion mellem De Ti og 66 lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene).
8 December A third Lomé Convention between the Ten and the ACP States, now numbering 66, is signed.
1985 januar: Jacques Delors bliver formand for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber.
6 and 7 July At the Bremen European Council, France and Germany present a scheme for closetmonetary cooperation (the European Monetary System) to replace the currency 'snake'.
6.- 7 juli Topmøde i Bremen.
7 January Jacques Delors is appointed President of the Commission.
2- 4. december På Det Europæiske Råds møde i Luxembourg bl iver De Ti enige om at revidere Rom-traktaten og sætte skub i den europæiske integration ved at udarbejde den europæiske fælles akt.
2 to 4 December At the Luxembourg European Council, the Ten agree to amend the Treaty of Rome and to revitalize the process of European integration by drawing up a 'Single European Act'.
13. marts EMS'en træder kraft.
28 May The Treaty on the Accession of Greece is signed.
7 og 10. juni
7 January Spain and Portugal join the Community.
Det første direkte, almindelige valg til Europa-Parlamentet, der består af 410 med lemmer.
7 and 10 June The first direct elections to the 410-seat European Parliament are held.
17. og 28. februar Den europæiske fælles akt underskrives i Luxembourg og Haag.
77 and 28 February The Single European Act is signed in Luxembourg and The Hague.
7. januar Grækenland bliver medlem af EF.
7 January Greece joins the Community.
7. juli Fællesakten træder i kraft.
7 July The Single European Act enters into force.
4. og 16. juli Malta og Cypern søger om optagelse i EF.
4 July Cyprus applies to join the Community.
26. oktober I Haag vedtages det, at Vestunionen skal være den fælles ramme om sikkerhedssamarbejdet.
27 October The WEU adopts a joint security policy platform in The Hague.
I Rom begynder regeringskonferencerne om Den Økonomiske og Monetære Union og Den Politiske Union.
3 October Germany is united once more.
Flerårig planlægning af udgifterne 1988-1992. Reform af strukturfondene.
Multiannual programme of expenditure for 1988-92.
7. juli Sverige søger om optagelse.
7 July Sweden applies to join the Community.
Januar Jacques Delors vælges til formand for Kom missionen for yderligere fire år.
15 and 18 June Direct elections to the European Parliament are held for the third time.
21. oktober Aftale om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS).
27 October Agreement is reached on setting up a European Economic Area.
15. og 18. juni Tredje direkte, almindelige valg til Europa-Parlamentet.
17 July Austria applies to join the Community.
18. marts Finland søger om optagelse.
7 February The Treaty on European Union is signed in Maastricht.
15. december Underskrivelse af den fjerde Lomé-konven-tion (Lomé IV) med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet.
15 December The fourth Lomé Convention with the ACP States is signed.
2. maj Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) underskrives i Oporto.
18 March Finland applies to join the Community.
2. juni Danmark forkaster Maastrichttraktaten ved en folkeafstemning.
25 March Norway applies to join the Community.
29 maj Aftalerne om oprettelse af Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopretning og Ud vikling underskrives.
29 May The Agreement establishing the European Bank for Reconstruction and Development is signed in Paris.
79. juni Schengen-aftalen underskrives.
19 June The Schengen Agreement on the elimination of border checks is signed.
20. juni Maastrichttraktaten godkendes ved folkeafstemning i Irland.
2 June Denmark rejects the Maastricht Treaty by referendum.
16. oktober Finlandsoptagelsei EU godkendes ved folkeafstemning. afstemning.
16 October A referendum in Finland approves accession.
77. og 12. december Det Europæiske Råd mødes i Edinburgh.
11 and 12 December The European Council meets in Edinburgh.
13. november Sveriges optagelse i EU godkendes ved folkeafstemning. afstemning.
13 November A referendum cession.
27. og 28. november Norges optagelse i EU forkastes ved folkeafstemning. stemning.
.A referendum in Norway rejects accession.
9. december Det Europæiske Råd mødes i Essen.
9 December . . The European Counc: meets in Essen. '
18. maj Anden folkeafstemning i Danmark. Maastricht-traktaten godkendes.
­r, . . . · ,, ­τ ι · The Maastricht Treaty is approved in a second referendum in Denmark.
8. april Polen ansøger om optagelse i EU.
7 April Hungary applies to joi n the European Union.
26. marts Schengen-konventionen træder i kraft.
26 March The Schengen Agreement comes into force.
Tiltrædelsestraktaten godkendes ved folkeafstemning i Østrig.
15 April The Final Act of the Uruguay Round negotia­ tions is signed in Marrakesh.
26. og 27 juni Det Europæiske Råd mødes i Cannes.
26 and 27 June The European Council meets in Cannes.
24. og 25. juni Det Europæiske Råd mødes i Korfu.
A referendum in Austria approves accession.
(anden udgave) af Pascal Fontaine, Professor ved Institut d'Études Politiques de Paris (Instituttet for Politiske Studier i Paris)
EUROPE IN TEN POINTS (second edition) by Pascal Fontaine, Professor at the Institute of Political Studies in Paris
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 1995 — 46 s. — 16,2 χ 22,9 cm Samlingen »Europæisk dokumentation« — 1995 ISBN 92­827­4841­3
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities 1995 — 46 pp. — 16.2 χ 22.9 cm European Documentation series — 1995 ISBN 92-827-4844-8
Denne brochure gør i ti lektioner rede for Den Europæiske Union og dens udvikling fra begyndelsen til udvidelsen med Finland, Sverige og Østrig.
This booklet sets out in 10 points to explain the nature and growth of the European Union from its origins to its most recent enlargement to include Austria, Finland and Sweden.
> h Den Europæiske Union i 1995 er resultatet af den indsats, som siden 1950 er gjort af foregangsmændene for et fælles Europa.
The European Unionin 1995 is a monument to the dedication of the early pioneers.
Den har nemlig til opgave at handle både på det økonomiske, det sociale og det politiske område og på områder som menneskerettigheder og de femten medlemsstaters forhold udadtil.
It is the world's most advanced form of multisectoral integra­tion, affecting economic, social, industrial-relations and foreign policies and citizens' rights in its 15 Member States.
Paris-traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab i 1951 og siden Romtraktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab i 1957, der blev ændret i 1986 ved den europæiske fælles akt og i 1992 ved unionstraktaten, som blev vedtaget i Maastricht, udgør tilsammen lovgrundlaget for medlemsstaterne. I juridisk henseende knyttes de her ved sammen på en måde, der er langt mere vidtgående end et kon traktforhold mellem suveræne stater.
The Treaty of Paris establishing the European Coal and Steel Com­munity (1951) and the Treaties of Rome establishing the European Economic Community and Euratom (1957), as amended by the Single European Act (1986) and the Maastricht European Union Treaty (1992), form the constitutional basis of the Union, binding its Member States more firmly than any conventional agreement between sovereign States.
Denne dynamisering af samarbejdet har allerede ført til, at Unionen fra starten af 1995 blev udvidet med Østrig, Sverige og Finland. Berlinm u rens fald med Tysklands forening og demokratiseringen af landene i Central- og Østeuropa, som ikke længere er underlagt Sovjetunionen, har bevirket dybtgående ændringer i Europas politiske struktur.
The momentum of the integration process caused Austria, Finland and Sweden to join the Union at the beginning of 1995.
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER op
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES k* * * ■ Og * k —'—
PÅ VEJ MOD ET SOCIALT EUROPA
PROMOTING A SOCIAL EUROPE
U består af 1 5 medlemsstater, har 11 officielle
he European Union consists of 15 Member States τ with a total population of 370 million people speaking 11 official languages.
E sprog og 370 millioner indbyggere.
In the European Economic Community, politics at European level was initially concerned only with economic issues.
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF) beskæftigede sig først udelukkende med økonomiske spørgsmål, men europæerne er nu også begyndt at opbygge en social model for Europa.
But attention later turned to building Europe's social edifice.
Ligestilling mellem mænd og kvinder, pensionsgaranti, lige uddannelsesmuligheder, sygesikring, arbejdstagerrettigheder, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen — alle disse spørgsmål står på den politiske dagsorden.
Equal opportunities for men and women, guaranteed pensions, educational opportunities, health care, employees' rights, health and safety at the workplace — all of these now form part of the political agenda.
EU går i den sammenhæng frem efter tre integrationsprincipper: De enkelte medlemsstaters social- og arbejdsmarkedslove skal i stigende grad tilnærmes hinanden, deres sociale sikringsordninger harmoniseres, og der skal fastlægges politiske mål for den sociale sektor.
The European Union pursues integration along three lines: increasing harmonization of individual Member States' social laws, closer alignment of national security systems and definition of social security policy objectives.
EU-landene betaler væsentligt mere for borgernes socialsikring end Japan og USA.
The European countries spend considerably more on social security than Japan or the United States.
I Europa udgør udgifterne hertil 22% af BNP, i USA 15% og i Japan kun 12%.
In Europe, social security accounts for 22% of GDP, as against only 1 5% and 12% in the USA and Japan respectively.
Denne europæiske »socialmodel« bygger på solidaritet.
This 'European social model' is built on the concept of solidarity.
Socialsikringen i EU's 15 medlemsstater, der samarbejder i det indre marked, er ikke overalt på samme niveau: I Grækenland, Spanien og Italien er der f.eks. til forskel fra andre EU-stater ingen statsgaranteret minimumsindtægt.
Social standards in the 15 Member States, though connected through the single internal market, differ from one State to another.
Sådanne økonomiske og sociale uligheder må afskaffes i fællesskab.
For example, unlike the other Member States, Greece, Spain and Italy have no State-guaranteed minimum income.
Tilhængerne af velfærdsstaten som samfundsmodel ser i modsætning hertil de sociale udgifter som nodvendige for ikke at bringe samfundets sociale balance i fare.
One of the objectives of the Treaty on European Union is the improvement of health and safety protection at the workplace. People working with dangerous substances such as the fireman illustrated here in a chemical accident need particular protection.
Efter deres mening vil ensartede sociale ordninger overalt i EU forhindre de konkurrenceforvridninger, der er en følge af, at virksomheders omkostningsniveau er forskelligt.
However, common Europe-wide rules on safety at work also apply to more ordinary jobs such as those involving machinery.
Stater med et højt socialsikringsniveau ville således miste arbejdspladser og kapital, fordi virksomheder hellere vil investere i lande, hvor arbejdskraften er billigere.
European standards are needed to prevent firmi from avoiding safety measures as a way of gaining financial advantages at the cost of worker safely.
Der har aitici været uenighed om, hvilken betydning en selvstændig, europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik skulle have.
The importance of an independent social policy for the entire Union has always been a subject of controversy.
I hvor hoj grad skal social- og arbejdsmarkedspolitikken harmoniseres på europæisk plan?
Just how far should social policy be standardized across Europe?
Dette spørgsmål blev allerede diskuteret under forhandlingerne til oprettelsen af Det Europæiske Økonomiske Fælles skab (EØF) i 1957.
This question was discussed as long ago as the negotiations for the establishment of the European Economic Community in 1957.
Økonomiske overvejelser spillede en vigtig rolle ved disse drøftelser. Således er arbejdsgivernes og statens udgifter på kort sigt storre, når borgernes sociale sikkerhed er hoj.
At that time, economic considerations played an important part because the short-term costs to employers and the State are higher if the population is guaranteed a high level of social security.
I el økonomisk fællesskab skal de grund læggende okonomiske betingelser for alle medlemsstaterne imidlertid være ens.
However, in an economic community, the same basic economic conditions should be established for all the Member States.
Love, der medfører at virksomhederne i nogle medlemslande har storre sociale udgifter end i andre bør derfor tilnærmes hinanden.
Provisions which could potentially distort competition, such as the high costs to firms of ensuring social welfare, should therefore be harmonized.
Et af målene i EU-Iraktaten er at forbedre sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen. Mennesker, der arbejder med farlige stoffer, som i dette tilfælde en brandmand i aktion ved en kemisk ulykke, har behov for speciel beskyttelse.
There are two opposing schools of thought here: the 'neo-liberal' economists want to limit the social and other restraints on competition to a minimum in the belief that this will lead to maximum prosperity.
Fælles regler for arbejdsbeskyttelse gælder dog også på almindelige arbejdspladser i EU, som f eks. på maskinfabrikker.
They view social costs as just one of many cost factors for firms which can be adapted as and when the economic situation requires.
Ifølge dem er sociale udgifter kun en af virksomhedernes mange omkostningsfaktorer, som kan ændres alt efter den okonomiske situation.
By contrast, those who favour a welfare State model for society see social ex
EF måtte så i sin politik forsøge at finde et kompromis mellem disse to poler.
The EC was therefore obliged to forge a policy representing a compromise between these two extremes.
Traktaten om oprettelse af Fællesskabet af 1957 indeholdt tolv artikler (artikel 117-128 i EF-traktaten), som regulerede sporgsmål om social- og arbejdsmarkedsforhold, nemlig beskæftigelse, arbejdsret og arbejdsvilkår, almindelige og videregående faglige uddannelser, socialsikring, beskyttelse mod erhvervsulykker og erhvervssygdomme, sundhedsforskrifter for arbejde samt for handlinger mellem arbejdsgivere og arbejdstagere.
The 1957 Treaty founding the EEC contained 12 articles covering social matters (Articles 11 7 to 128): employment, labour law and working conditions, vocational training, recognition of social security laws, prevention of accidents at work and occupational diseases, protection of health at work and collective bargaining between employers and employees.
EF forsøgte specielt at sikre arbejdstagere, der i løbet af den erhvervsaktive del af deres liv, flyttede fra en medlemsstat til en anden.
The EC took particular pains to make pro vision for workers who, in the course of their working lives, move from one Member State to another.
Derved blev vandrende arbejdstagere ligestillet med indenlandske arbejdstagere med hensyn til socialsikring ved, at beskæftigelses- og forsikringsperioder blev sammenlagt.
Periods of employment and insurance can now be aggregated, with the result that national workers and migrant workers are now treated equally for social security purposes.
De opfordrede EF-institutionerne til al tage initativer inden for social- og arbejdsmarkedspolitikken.
However, the powers as signed to the European institutions in the social policy field were limited in scope.
Efter topmodet blev del første socialpolitiske handlingssprogram iværksat i 1974. Heri foreskrives der konkrete socialpolitiske foranstaltninger,
No Member State wanted to subject itself to rules in this sensitive and cost-intensive area.
Europa-Kommissionen har til opgave at udarbejde forslag til EU-lovgivning.
It is the task of the European Commission to draw up proposals for EU legislation.
I tilknytning til »socialpagten« har den således forelagt Ministerrådet og Europa-Parlamentet ca. 50 lovforslag, hvormed den bl.a. i »arbejdstidsdirektiverne« har givet de fleste arbejdstagere ret til:
Under the EC Social Charter, it has submitted almost 50 proposals to the Council of the EU and the European Parliament.
— 11 timers hviletid i døgnet — en hvilepause ved en daglig arbejdstid på mere end seks timer — en hviletid på mindst 35 sammenhængende timer om ugen — en maksimal arbejdsuge på gennemsnitlig 48 timer — årlig ferie på fire uger med løn
For example, since 1993, the Working Time Directive has laid down the following entitlements for most workers in Europe: — 11 hours' rest every day; — one rest period for any working day of more than six hours' duration; — a weekly minimum rest period of 35 consecutive hours; — an average maximum working week of 48 hours; — at least four weeks' paid annual holiday; and — a normal average night-working period of eight hours a day.
— en højeste gennemsnitlig arbejdstid på 8 timer pr. døgn ved natarbejde.
THE MAASTRICHT TREATY SOCIAL AGREEMENT
der udgør en form for »køreplan« for denne politik.
Action programmes set out practical measures in a particular field, thus drawing out a sort of policy time table.
For første gang blev der således vedtaget EF-love inden for dette område, såkaldte direktiver, som derefter skulle omsættes til national lovgivning.
First of all, the EC introduced European legislation in this field, known as directives, which had to be transposed into national law.
Overalt i Europa skulle virksomhederne nu bruge samme procedure ved kollektive afskedigelser og sikre arbejdstageres rettigheder ved virksomhedsfusioner.
Throughout Europe, firms now had to apply identical procedures in the event of mass redundancies and guarantee the maintenance of workers' entitlements in the event of company mergers.