natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Hvad beskæftigelsen angår, kan der konstateres en kraftig nedgang i perioden 1976-1981 (2% pr. år), som har gjort sig stærkere gældende i de mindre udviklede og tyndere befolkede regioner end i de øvrige regioner.
• As regards employment, there was a sharp decline over the period 1976-81 (2% a year), and it was slightly more marked in the less developed and less populated regions than in the other regions.
Den hurtigere tilbagegang i beskæftigelsen i de mindre udviklede regioner har bl.a. sin årsag i, at en større andel af befolkningen er beskæftiget i landbruget, hvor beskæftigelsen på nationalt plan er faldet med 4,5% pr. år, medens der har været en mindre nedgang i industrien (3% pr. år) og en stabil beskæftigelse i servicesektoren.
The more rapid decline of the number of people in employment in the less developed regions is explained largely by the fact that a larger proportion of those in employment work in agriculture, which is showing a 4,5% annual decline in employment at national level as compared with 3% for industry and no decline for services.
DE REGIONALE ØKONOMIERS SITUATION OG UDVIKLING
ECONOMIC TRENDS AND SITUATIONS IN THE REGIONS
BNP pr. indbygger, målt i løbende priser og valutakurser, steg fra 45% af fællesskabsgennemsnittet (De Ti) i 1970 til 55% i 1981, medens samme indikator udtrykt i købekraftspariteter har ligget stabilt på 70% af fællesskabsgennemsnittet137.
Per capita GDP, expressed at current prices and exchange rates, rose from 45% of the average of the Community of Ten in 1970 to 55% in 1981. Whilst the same indicator expressed in purchasing power parities remains stable at 70%137.
I Spanien er de REGIONALE ULIGHEDER, målt på basis af BNP pr. indbygger, som mindskedes i 1960 erne som følge af, at befolkningstilvæksten var større end produktionsstigningen i de mest udviklede regioner (Madrid samt País Vasco og Cataluña i det nordlige Spanien), blevet yderligere formindsket i 1970'erne (se kort 6.1.-3 og 6.1.-4).
Within Spain REGIONAL DISPARITIES measured by per capita GDP, which had lessened during the sixties owing to the more rapid concentration of population in the most developed regions (Madrid and also the Basque Country and Catalonia in the North) than that of the national product, continued to be reduced in the seventies (see Maps 6.1.-3 and 6.1.-4).
I disse to perioder er BNP pr. indbygger i næsten samtlige regioner kommet til at ligge nærmere det nationale gennemsnit (se tabel 6.1.-2).
During these two periods, the per capita GDP of almost all the regions moved closer to the national average (see Table 6.1.-2).
Et nyt træk i den sidste periode er imidlertid, at tilnærmelsen mellem BNP pr. indbygger i de forskellige regioner navnlig skyldes, at den økonomiske vækst har været lavere end det nationale gennemsnit i de gamle industriregioner (País Vasco, Cataluña) og højere i de senere udviklede regioner (Valencia, Baleares) og i de mindre udviklede, men ret tæt befolkede regioner (Islas Canarias, Andalucía, Galicia).
A new factor was that in the second period the per capita GDP of the various regions were tending to converge owing mainly to the fact that economic growth was lower than the national average in the old established industrial regions (Basque Country, Catalonia) and higher in the regions of more recent development (Valencia, Balearic Islands) as well as in the less developed but highly populated regions (Canary Islands, Andalusia, Galicia).
For så vidt angår de tre store, tyndt befolkede regioner i det indre af landet (Extremadura, Castilla la Vieja og Castilla la Mancha), har deres BNP pr. indbygger kun nærmet sig det nationale gennemsnit takket være en hurtigere tilbagegang i deres befolkningsmæssige vægt end i deres økonomiske vægt.
The three least populated regions in the interior of the country (Extramadura and the two Castilles) are the exception; their per capita GDP is moving closer to the national average only because their population is declining more quickly than their economy.
I 1979 havde de 7 regioner i det nordøstlige Spanien138samt Madrid og Islas Baleares et BNP pr. indbygger over det nationale gennemsnit.
The annual growth rate of GDP in real terms was 5,9% between 1970 and
Kilde: EUROSTAT, Nationalregnskaber ENS.
Source: National Accounts ESA, EUROSTAT.
(nationalt gennemsnit = 100)
(nationa1 average = 100)
TABEL 6.1.-3 UDVIKLINGEN PA ARBEJDSMARKEDET I SPANIEN OG PORTUGAL
TABLE 6.1.-3 LABOUR MARKET DEVELOPMENTS IN SPAIN AND PORTUGAL
Led ighedsprocent
Rate of une imp Ioyment
Samlet ændring efterspørgsel i udbud og (%)
Total change of supply and demand (%) ps en Ό a o
C α < Beskæft igede r­H
Employment
KORT 6.1.-4 UDVIKLINGEN I BNP I SPANIEN 1979/69
MAP 6.1.-4 DEVELOPMENT OF GDP IN SPAIN 1979/69
Standardafvigelse = 10
Standard deviation = 10
af Asturias, havde et BNP pr. indbygger på under 90% af det nationale gennemsnit.
The other regions, with the exception of Asturias, have a per capita GDP of less than 90% of the national average.
Ingen spansk region har et BNP pr. indbygger, målt i løbende priser og valutakurser, som når op på fællesskabsgennemsnittet (De Ti).
In no region of Spain does per capita GDP, at current prices and exchange rates, come up to the average of the Community of Ten.
Den rigeste region, Madrid, ligger på 73% af dette gennemsnit og den fattigste, Extremadura, på 34%.
The most developed region, Madrid, stands at 73% of this average and Extramadura, the least developed region, at 34%.
7 regioner139 har et BNP pr. indbygger på under 50% af fællesskabsgennemsnittet; disse regioner tegner sig for 44% af Spaniens befolkning og 70% af dets areal.
Seven regions139 have a per capita GDP lower than 50% of the Community average: these regions are inhabited by 44% of Spain's population and cover 70% of the territory.
SITUATIONEN I DE FORSKELLIGE SEKTORER
SITUATION BY SECTOR
Som det fremgår af tabel 6.1.-4, har de økonomiske strukturer ændret sig stærkt i 1960'erne og 1970'erne.
As shown in Table 6.1.-4, economic structures changed radically in the sixties and seventies.
Det afspejler sig i en klart større realvækst i industrisektoren (7,3% pr. år i disse to tiår som helhed) og servicesektoren (5,3%) sammenholdt med realvæksten i landbrugssektoren (2,4%).
This is reflected in much higher growth in volume terms in the industrial sector (7,3% a year for these two decades taken together) and in the services sector (5,3%) than in agriculture (2,4%).
Landbrugssektoren tegnede sig i 1960 for næsten 40% af beskæftigelsen, 22% af BNP og 60% af Spaniens eksport. I 1981 var disse tal faldet til henholdsvis 18%, 7% og 19%.
Agriculture accounted in 1960 for almost 40% of the population in employment, 22% of GDP and 60% of Spain's exports.
Ud fra et regionalt synspunkt er denne sektor imidlertid fortsat særdeles vigtig, eftersom den beskæftiger over 30% af de erhvervsaktive i 4 regioner (se kort 6.1.-5)140.
From a regional point of view, however, this sector is still particularly important since it accounts for over 30% of the population in employment in four regions (see Map 6.1.-5)140.
Det er desuden karakteristisk for landbrugssektoren, at bedriftsstørrelsen udtrykt i udnyttet landbrugsareal (ULA) varierer meget141.
Furthermore, there is a marked disparity in farm structures, expressed in terms of utilized agricultural area (UAA)141.
Klimaforhold, men også bedriftsstrukturen, har været medvirkende til en ret klar regional specialisering af produktionen.
In view of the climate and also farm structures, production tends to be specialized on a regional basis.
Kvægbrug (oksekød og mælk) dominerer i kystprovinserne i det nordvestlige Spanien, hvor det gennemsnitlige ULA kun er på 3 ha, og hvor arbejdsproduktiviteten er under 60% af det nationale gennemsnit142.
Livestock farming (beef and milk) predominates in the coastal provinces of the north-west, where the average UAA is only 3 ha and where labour productivity is less than 60% of the national average142.
Kystprovinserne ved Middelhavet og de to ø-regioner har en specialiseret produktion af frugt, grønsager og blomster med høj værditilvækst pr. ha; arbejdsproduktiviteten ligger her over det nationale gennemsnit for landbruget, selv om bedrifterne generelt er meget små.
The Mediterranean coastal provinces and also the two island regions specialize in growing fruit, vegetables and flowers with a high value added per hectare: labour productivity is higher there than the national agricultural average despite the fact the farms are on average very small.
I indlandsregionerne er landbruget overvejende baseret på græsgange og kornproduktion eller på kornproduktion alene; i sidstnævnte tilfælde er det i kraft af bedrifternes størrelse (undertiden over 5 000 ha) trods produktionens ekstensive karakter muligt at opnå de højeste arbejdsproduktivitetsniveauer i landet.
The regions in the interior of the country are geared to mixed pastureland and cereal-growing or to cereal-growing only: in the latter case, the large size of the farms (in some cases over 5 000 ha) means that the highest labour productivity levels in the country can be obtained, despite the extensive nature of production.
I industrisektoren kunne der i 60'erne konstateres en hurtig vækst.
During the sixties the industrial sector underwent rapid growth.
Virksomheder baseret på avanceret og for en stor dels vedkommende importeret teknologi kunne erobre et hjemmemarked beskyttet mod international konkurrence.
Firms using advanced technology, which was largely imported, conquered a domestic market which was sheltered from international competition.
På dette grundlag har nogle af virksomhederne været i stand til at udvikle deres eksport, bl.a. takket være den handelsaftale, der i 1970 blev indgået med Fællesskabet.
On this bases some of them developed their export trade, partly as a result of the trade agreement concluded in 1970 with the Community.
Udviklingen har navnlig gjort sig gældende inden for den kemiske industri, jern- og stålindustrien, basismetalindustrien, værftsindustrien, automobil­industrien og maskin- og metalvareindustrien143.
The chemicals, iron and steel, basic metal industry, shipbuilding, motor vehicles, mechanical engineering and metal structures industries developed in this way143.
57% af bedrifterne er kun på 15 ha og optager kun 10,8% af landets samlede ULA.
57% of farms have only 1 to 5 hectares and occupy only 10,8% of the country's total UAA.
Som den anden yderlighed er 4% af bedrifterne på over 50 ha og optager 46% af ULA.
At the other end of the scale, 4% of farms have over 50 ha and occupy 46% of the UAA.
Det nationale gennemsnit svarer til 50% af fællesskabsgennemsnittet.
This itself being 50% of the Community average.
Følgende sektorer tegner sig for hovedparten af industribeskæftigelsen: byggeri (26%), metalforarbejdning (21%), tekstiler, læder, beklædning og fodtøj (13?i), levnedsmidler (10%).
In terms of their shares in industrial employment, the most important branches are the following: construction (26%), metal-working (21%), textiles, leather, clothing and footwear (13%), agri-food (10%).
KORT 6.1.-5 BESKÆFTIGELSEN I LANDBRUGET I FORHOLD TIL DEN SAMLEDE BESKÆFTIGELSE I SPANIEN OG PORTUGAL
MAP 6 1.­5 SHARE OF AGRICULTURAL EMPLOYMENT IN TOTAL EMPLOYMENT IN SPAIN AND PORTUGAL, 1979
KORT 6.1.­6 BESKÆFTIGELSEN I INDUSTRIEN I FORHOLD TIL DEN SAMLEDE BESKÆFTIGELSE (») I SPANIEN OG PORTUGAL
MAP 6.1.­6 SHARE OF INDUSTRIAL EMPLOYMENT IN TOTAL EMPLOYMENT (*) IN SPAIN AND PORTUGAL
Cantabria, Navarra, Madrid, Cataluña) t < ;gner virksomheder med over 100 medarbejdere sig for mere end 50% af beskæftigelsen.
Only in the most highly industrialized regions (Asturias, Basque Country, Cantabria, Navarre, Madrid, Catalonia) do firms of over 100 people provide work for over 50% of the working population.
I disse regioner alene findes tre fjerdedele af de 680 000 arbejdspladser (24% af industribeskæftigelsen) i de 500-600 virksomheder, der har over 500 medarbejdere.
These regions alone account for three-quarters of the 680 000 jobs (24% of industrial employment) held in the 500 to 600 firms with over 500 people.
Trods den handelsaftale, der i 1970 blev indgået med Spanien, er Spaniens vareeksport fortsat ret lille (7% af BNP i 1970 og 10% i 1980), og dets handelsbalance udviser et strukturelt underskud svarende til 5% af BNP.
Despite the 1970 trade agreement which was to Spain's advantage, Spanish exports have remained at a low level (7% of GDP in 1970 and 10% in 1980) and its trade balance shows a structural deficit of roughly 5% of its GDP.
Dette underskud opvejes dog af overskuddet fra turismen, som udgør 3%-4% af BNP, og af overførsler fra emigranterne svarende til l%-2% af BNP.
This deficit is, however, offset by net earnings from tourism, which represent between 3% and 4% of GDP and by the remittances of migrant workers, which amount to between 1% and 2% of GDP.
Portugals144befolkning (9,8 mio indbyggere i 1981) voksede i 1970'erne med 1,3% pr. år, efter at den var faldet 0,3% årlig i det forudgående tiår.
Portugal's144 population (9.8 million in 1981) increased during the 1970s by 1,3% annually in contrast to the previous decade when it had fallen 0,3% annually.
Denne vending i tendensen skyldes ikke den naturlige befolkningstilvækst (nedgang i dødeligheden, men endnu større nedgang i fødselstallet, som faldt fra 24%o i 1960 til 16%o i 1980).
This reversal is not the result of natural population movement (since the mortality rate declined whilst the birth rate fell even more from 24%o in 1960 to 16,l%o in 1980).
Den er derimod resultatet af, at over 500 000 personer (6% af Portugals befolkning) vendte hjem fra de tidligere kolonier, samtidig med at der forekom et betydeligt fald i den traditionelle udvandring fra landet.
It results from the repatriation from the former colonies of over 500 000 persons (6% of Portugal's population) and from a substantial reduction in the country's traditional emigration.
I 1960'erne kunne der således konstateres en nettoudvandring svarende til 13% af landets befolkning, medens der i 1970'erne sås en nettoindvandring svarende til 5% af befolkningen.
Hence, in the 1960s net emigration accounted for 13% of the country's population, whilst during the 1970s net immigration was equivalent to 5% of the population.
Som i Spanien vokser befolkningen i kystregionerne, medens det indre af landet affolkes.
As in Spain, the population of the coastal areas has tended to increase in contrast to that of inland areas of the country.
I 1980 var 68% af befolkningen at finde i tre kystregioner, som tegner sig for 27% af Portugals areal, med en gennemsnitlig befolkningstæthed på 264 indbyggere pr. km2.
In 1980, 68% of the population was concentrated in the three of the coastal regions, which represent 27% of Portuguese territory and have an average population density of 264 persons/km2.
I det indre af landet, svarende til 64% af arealet, er den gennemsnitlige tæthed kun på 39 indbyggere pr. km2.
In the 64% of inland territory, the average density is only 39 persons/km2.
En femtedel af landets befolkning lever i hovedstaden (mod en tredjedel i Grækenland, hvilket betyder en mindre koncentration).
One-fifth of Portugal's population lives in the capital (a lower degree of concentration when compared with Greece's one-third.
Til disse regioner på fastlandet kommer to selvstyrende regioner: øgrupperne Acorerne og Madeira.
Two autonomous regions must be mentioned in addition to Portugal's continental territory, namely the Azores and Madeira.
Acorerne har 250 000 indbyggere pa 2 335 km2 fordelt på ni øer. Øgruppen Madeira omfatter to øer med et samlet areal på 796 km2 og en befolkning på 257 000.
The population of the Azores is 250 000 and the land area, covering nine islands, is 2 355 km2.
I mangel af en officiel opdeling i regioner er der i beretningen anvendt en opdeling, som er fremkommet ved sammenlægning af distrikter (se kort 6.1.-1).
In the absence of an officially accepted delimitation of the regions, the breakdown used for the report corresponds to an aggregation of districts (see Map 6.1.-1).
Som i Spanien har afvandringen fra landbrugsregionerne inde i landet til industricentrene ved kysten medført en betydelig forøgelse af arbejdsstyrken i de folkerigeste regioner, hvor der også har kunnet ses en, om end mindre, stigning i antallet af beskæftigede.
As in Spain, the drift from the agricultural interior to the coastal industrial centres has resulted in a substantial increase in the working population in the most populous regions, where the number of persons in employment is also increasing but at a slower rate.
Trods en betydelig forøgelse af antallet af arbejdspladser forekommer der derfor en øget arbejdsløshed i disse regioner.
The result is that unemployment in these regions is increasing despite a substantial increase in the number of jobs.
Det gælder især Lissabon-kystregionen, hvor arbejdsløsheden siden 1975 har været den højeste i landet.
This is particularly true of the region of coastal Lisbon where the unemployment rate since 1975 has been the highest in the country.
I landbrugsregionerne inde i landet og på sydkysten reduceres antallet af beskæftigede derimod i samme takt som arbejdsstyrken, og arbejdsløsheden øges langsommere eller formindskes ligefrem i visse regioner.
In the agricultural regions of the interior and the southern coastal region, unlike the situation in the regions mentioned above, the number of persons in employment is diminishing at the same rate as the working population and unemployment is increasing more slowly or even falling in some regions.
DE REGIONALE ØKONOMIERS SITUATION OG UDVIKLING
ECONOMIC TRENDS AND STRUCTURES
I 1970'erne voksede BNP pr. indbygger, målt i faste priser, med 59% i Portugal, mod 33% i EF.
During the 1970s, Portugal's per capita GDP increased by 59% in real terms compared with 33% in the EEC.
Opgjort i løbende priser og valutakurser lå Portugals BNP pr. indbygger pa 28?i af fællesskabsgennemsnittet i 1970; dette niveau kunne imidlertid kun holdes i 1981 på grund af en forringelse af realvekselkurserne.
However, per capita GDP at current prices and exchange rates, which was 28% of the Community average in 1970, was still at this level in 1981 because of the decline in real rates of exchange.
Målt i købekraftspariteter er samme indikator gået frem fra 40% til 49%.
In purchasing power parities the same indicator increased from 40 to 49%.
De tre folkerigeste kystregioner tegnede sig i 1970147 for 29% af arealet på fastlandet, 69% af befolkningen, 79% af bruttonationalproduktet og 85% af beskæftigelsen i industrisektoren.
The three most populated coastal regions, which represent 29% of Portugal's continental territory in 1970147accounted for 69% of the population, 79% of the national product and 85% of industrial employment.
Lissabon-regionen alene tegnede sig for 41% af bruttonationalproduktet, og dens BNP pr. indbygger var 160% af det nationale gennemsnit (45% af EF-gennemsnittet).
The Lisbon region alone accounted for 41% of the national product and its per capita GDP was 160% of the national average (45?i of the EEC average) .
De to andre kystregioner havde et BNP pr. indbygger under det nationale gennemsnit (15 og 25% af EF-gennemsnittet).
The per capita GDP of the other two coastal regions was less than the national average (15 and 25% of the EEC average).
SITUATIONEN I DE FORSKELLIGE SEKTORER
SECTORAL SITUATIONS
Som det fremgår af tabel 6.1.-5, ændredes de økonomiske strukturer væsentligt i 1960'erne og 1970'erne. Det skyldes, at væksten i landbrugssektoren (1,2% pr. år i disse to perioder) var klart lavere end væksten i industrisektoren (6,7%) og servicesektoren (5,3%).
As Table 6.1.-5 shows, the structure of economic activity changed considerably during the 1960s and 1970s.
Landbruget er det vigtigste erhverv i de fleste regioner.
Agriculture is the principal activity over the major part of the country.
Det giver fortsat beskæftigelse til 28% af landets samlede arbejdsstyrke, men tallet er over 35% i 6 af de 10 regioner og helt oppe på 66% i den nordlige indlandsregion.
It employs 28% of the country's working population, and over 35% in 6 of the 10 regions; the percentage is even as high as 66% in the north interior region.
Landbrugets vægt i økonomien er imidlertid begrænset (13% af BNP), og landbrugseksporten har i de forskellige år kun dækket mellem 40% og 50% af landbrugs importen.
However, its economic impact is limited (13% of GDP) and the export-import ratio for the agricultural sector is, depending on the year, between 40% and 50%.
Bedriftsstrukturen præges i den nordlige og centrale del af landet af små brug (2 ha i gennemsnit i kystregionerne), som oftest opdelt i parceller og orienteret mod subsistenslandbrug.
Agricultural structures in the north and centre are characterized by smallholdings (2 ha on average in the coastal regions) with scattered plots and cultivated on a subsistence basis.
I den sydlige del af landet er derimod de store bedrifter, i gennemsnit over 100 ha, dominerende.
In the south, however, large holdings averaging over 100 ha predominate.
Gårde på over 1 000 ha optager således 55% af arealet i Evora-distriktet og 21% af Portugals areal.
Farms of over 1 000 ha
Udbyttet er særlig lavt som følge af ugunstige naturforhold, en meget begrænset anvendelse af moderne produktionsteknikker og en arbejdskraft præget af analfabetisme (over 40% i 1968) og høj alder.
145From 1970 to 1973, the growth was 8,7% per year compared with -1,6% in 1974 and 1975 at the time of the Revolution.
TABEL 6.1.­5 BNP'S OG ARBEJDSSTYRKENS FORDELING PÄ SEKTORER I PORTUGAL
TABLE 6.1.­5 SECTORAL BREAKDOWN OF PORTUGAL'S GDP AND WORKING POPULATION
PO t» en α en en Η Η h­l Mj > 1979 Beskæf­tigelse
1979 Emp1oyment
andenpladsen med en femtedel af beskæftigelsen (over en tredjedel i Lissabon) og en syvendedel af eksporten.
The machinery, transport and electrical equipment industries take second place, with one-fifth of manufacturing jobs (more than one-third of those in Lisbon) and represent one-seventh of the country's exports.
Levnedsmiddelindustrien er nummer tre med en sjettedel af beskæftigelsen og eksporten.
The agri-food industry ranks third and accounts for a one-sixth share of jobs and exports.
Den giver sammen med træ- og korkindustrien mellem 50 og 75% af arbejdspladserne på Acorerne og Madeira og i hovedparten af regionerne i den indre og sydlige del af det portugisiske fastland.
This industry, together with the timber and cork industries, accounts for between a half and three quarters of jobs in the Azores, Madeira and most regions of the interior and the south of continental Portugal.
STRUKTUREN i Portugals betalingsbalance kan give et yderligere fingerpeg om økonomien.
It is important to examine THE STRUCTURE of Portugal's balance of payments in order to assess the situation of its economy.
I 1970'erne udviste den portugisiske handelsbalance et stigende underskud (8% i 1970, 22% i 1981).
In the 1970s the Portuguese trade balance recorded a rising deficit (8% in 1970, 22% in 1981).
Efter 1974 er dette underskud ikke blevet opvejet af emigranternes store nettooverførsler, selv om disse er gået op fra 7% af BNP til 12% i 1981, og af turistindtægterne, som udgør 23% af BNP.
These deficits have, since 1974, ceased to be offset by the enormous net remittances by migrant workers which, nevertheless, increased from 7% of GDP to 12% in 1981 and by earnings from tourism amounting to between 2% and 3% of GDP.
Betalingsbalancens løbende poster har således udvist et underskud på 5% af BNP i gennemsnit i perioden 1974-1980 og på 11% i 1981.
The balance of current payments shows a deficit of 5% of GDP on average between 1974 and 1980 and 11% in 1981.
Eksporten steg fra 8% af BNP i 1972 til 17% i 1980, medens importen steg fra 24% til 36% af BNP i samme periode.
Exports increased from 8% of GDP in 1972 to 17% in 1980, whilst imports increased from 24% to 36% over the same period.
Selv om eksporten dækker en voksende andel af importen, er dænkningsgraden endnu kun på 50%-60%.
The export-import ratio has improved but is still only between 50% and 60%.
UDVIDELSENS
6.2 EFFECTS OF ENLARGEMENT ON THE REGIONS OF THE COMMUNITY