natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For så vidt angår uddannelsespolitikken, har forretningsudvalget for Den europæiske faglige Samarbejdsorganisation (EFS) på sit møde den 14. og 15. juni vedtaget et memorandum, hvori der slås til lyd for et vist minimum af samordning og fælles indsats på dette område som en nødvendig følge af de fælles udfordringer, man er stillet overfor.
With regard to education and training policy, the Executive Commit tee of the ETUC adopted a memorandum at its meeting on 14 and 15 June in which it argued that a certain minimum of coordination and joint action had become essential given that all were facing the same challenges.
Mere generelt kræver EFS indførelse af 10 års undervisningspligt, ajourføring af de forskellige uddannelsers indhold, tilpasning af erhvervsuddannelsens ydre rammer, tilkendelse af samme rettigheder for arbejdstager- som for arbejds giver- og tjenestemandsorganisationerne, indførelse af retlig og reel lige stilling af mænd og kvinder med hensyn til uddannelse og endelig gennemførelse af en forstærket indsats for de dårligst stillede grupper i samfundet (f.eks.
In general terms, the ETUC called for the introduction of a 10 years' period of compulsory schooling, the updating of curricula, reforms in the organization of training, steps to grant trade union organization rights equal to those enjoyed by employers' organizations and the State, equal rights and opportunities for women in relation to training and increased efforts to assist the most underprivileged social groups ( e.g. second- generation migrants).
Der er fremsat en række særlige krav dels i forbindelse med indsatsen til for del for de unge (foranstaltninger med henblik på at motivere de unge til at gå i gang med en erhvervsuddannelse, udbygning af vekseluddannelserne, udvidede muligheder for praktikophold i virksomhederne, øget oplysning og vejledning om beskæftigelsesmulighederne og anerkendelse af erhvervsuddannelsesbeviser), dels vedrørende fremme af efteruddannelse og voksenuddannelse (sikring af en bred vifte af efteruddannelsesmuligheder, sikring af adgangen til efteruddannelses- foranstaltninger, gennemførelse af særlige uddannelsesprogrammer for arbejds løse og for arbejdstagere i de kriseramte erhvervssektorer, såvel lov- som over enskomstmæssig anerkendelse af borgernes ret til efteruddannelse , samt uddannel se af undervisningspersonale), og endelig vedrørende den ny teknologi (fagfor eningernes medindflydelse ved udformningen af den almene og den erhvervsrettede uddannelse, styrkelse af den almendannende uddannelse, erhvervelse af grundlæg gende kvalifikationer, hurtig tilpasning af uddannelserne til de nye behov, ud dannelse af lærere, obligatorisk undervisning i den ny teknologi, en særlig ind sats til fordel for unge piger og kvinder, særlige uddannelsesprogrammer for handicappede samt uddannelse af fagforeningsmedarbejdere).
Specific demands were made as regards young people (schemes aimed at motivating young people to embark on vocational training; the exten sion of training/work experience schemes; increased opportunities for trai ning periods in firms; action to encourage the provision of information, advice and guidance on job opportunities; recognition of vocational training certificates), continuing and adult education (action to ensure ample continuing education provision; guaranteed access to continuing education courses; implementation of special programmes for the unemployed and workers in sectors facing a structural crisis; incorporation of the right to continuing education in law and collective agreements; training of teaching staff), the new technologies (trade union involvement in the field of education and training; greater efforts as regards general training; acquisition of basic qualifications; the ability to adapt rapidly to new occupational requirements; training of teaching staff; compulsory study of the new technologies at school; an intensification of efforts in favour of girls and women; special programmes for the handicapped; training of trade unionists).
Det stadig stigende tempo, hvori de teknologiske ændringer gennemføres, og den kendsgerning, at de snart omfatter samtlige sektorer og brancher, giver an ledning til visse bekymringer hos arbejdsmarkedets parter med hensyn til de føl ger, disse ændringer får for arbejdstagerne.
The increasing pace of technological change and the extension of the new technologies to all sectors of economic activity are a cause of concern for both sides of industry, particularly as regards the implications for workers.
Ved afslutningen af de drøftelser, Det stående udvalg for Beskæftigelse havde på sit møde den 10. maj om en meddelelse fra Kommissionen om den teknologiske udvikling og dens samfundsmæssige konsekvenser, opfordrede ud valget Kommissionen til at gøre en indsats på en række af de områder, der falder ind under dens kompetence: en prognosebaseret styring af arbejdsmar kedet, kontrol med udviklingen i beskæftigelsen i de enkelte erhvervssekto rer på kort og mellemlang sigt, udbredelse af kendskabet til den ny tekno logi, samarbejde mellem erhvervslivet og uddannelsesinstitutionerne, de ergo nomiske følger af ændrede arbejdsforhold og forbedring af arbejdsvilkårene, de handicappedes faglige og sociale integration, decentralisering af produk tionen, hjemmearbejde og distancearbejde, styrelse af information, konsulta tion og forhandling; uddannelse af sagkyndige medarbejdere inden for fagbevæ gelsen og arbejdsgiversammenslutningerne, fremme af forsøg og udbredelse af kendskabet til resultaterne heraf, samt en mere hensigtsmæssig anvendelse af
Following discussion of a Commission communication on technological change and social adjustment at its meeting on 10 May, the Standing Commit tee on Employment asked the Commission to undertake work in various areas falling within its brief : forward-looking employment management; short and medium-term sectoral employment trends; familiarization with the new technologies; cooperation between industry and training institutions; the ergonomie implications of new technologies and the improvement of working conditions ; the occupational and social integration of the handicapped; the decentralization of production and more especially homeworking and telecommuting; the disclosure of information, consultation and negotiation; the training of experts from workers' and employers* organization; the encouragement of experimental schemes and dissemination of information on their results; ways of improving the utilization of Community financial instruments.
Et andet spørgsmål, der ligeledes har indtaget en central plads i Den europæiske faglige Samarbejdsorganisations (EFS) arbejde, er beskyttelsen af arbejdstagernes sundhed, hvor denne er truet af de med erhvervsudøvelsen for bundne risici. EFS gennemførte fra den 15. til den 29. februar en række infor mationsmøder og andre initiativer centreret om erhvervsbetinget kræft.
Health protection for workers whose jobs expose them to occupational hazards was amongst the questions to which the European Trade Union Confe deration (ETUC) devoted special attention during the year under review, organizing an information and action fortnight against occupational cancer from 15 - 29 February.
Der blev i den forbindelse opstillet to hovedmål: udarbejdelse af en liste over kræftrisici i arbejdslivet og gennemførelse af forebyggende foranstaltninger og beskyttelsesforanstaltninger.
The ETUC called for priority to be given to two objectives : the cataloguing of occupational cancer hazards and the adoption of preventive and protective measures.
Hvad angår selve arbejdstagerne, bør disse have ret til relevant og let for ståelig information om emnet og bør kunne drage fordel af de forebyggende for anstaltninger, det må anses nødvendigt at træffe.
The workers concerned should receive adequate, comprehensible infor mation and enjoy proper protection.
EFS kræver ligeledes en ned sættelse af varigheden og intensiteten af det arbejde, der udføres med kræft fremkaldende produkter, samt et forbud mod akkordarbejde.
The ETUC also called for reductions in working time and the intensity of work with carcinogenic products and a ban on payment by results for such work.
Organisationen læg ger vægt på en forebyggende medicinsk indsats, der bør omfatte alle arbejds tagere, og den kræver indført strenge sanktioner over for de arbejdsgivere, der ikke overholder disse bestemmelser.
The workers' organization emphasized preventive medical care for the workers concerned and demanded severe penalties for employers breaking the rules.
På europæisk plan kræver EFS, at disse mål gennemføres for de ansatte ved de europæiske institutioner, enten gennem overenskomst eller ved udstedelse af direktiver.
European institutions to achieve these objectives by means of agreements or directives.
På et møde den 11. og 12. oktober vedtog forretningsudvalget for EFS en erklæring om den udvikling, som fjernsynet som massemedium for tiden gennemgår, herunder de dybtgående ændringer, som dette medium medfører af økonomisk, poli tisk, social og kulturel art. I denne erklæring gør EFS opmærksom på, at orga nisationen allerede på sin kongres i 1982 stillede krav om indførelse af demo kratiske kontrolforanstaltninger til sikring af arbejdstagernes og befolkningens individuelle og kollektive interesser.
1982 Congress, urged the introduction of democratic controls aimed at pro tecting the individual and collective interests of workers and the population at large.
Desuden har forretningsudvalget for EFS udtalt sig om den europæiske regional politik og i den forbindelse først og fremmest kritiseret mangelen på en vir kelig samordnet EF-politik.
The Executive Committee of the ETUC also issued a statement on European regional policy, the central theme of which was the absence of any truly cost ordinated Community policy.
EFS er af den opfattelse, at regionalpolitikken bør tage sigte på en mere jævn fordeling af de økonomiske aktiviteter på de forskel lige regioner, og at det i kraft af den ny teknologi er muligt at foretage en vis spredning og decentralisering af den økonomiske aktivitet.
Community and that the new technologies made a measure of decentralization and decongestion of economic activity possible.
Både Fællesskabet, de enkelte landes offentlige myndigheder, de berørte regioner og arbejdsmarke dets parter bør arbejde hen imod en ligelig spredning af landenes udviklingspo- tentiel på de enkelte regioner.
The Community institutions, national authorities, the regions concerned and the two sides of industry must above all ensure that development opportunities were distributed equitably amongst the various regions.
EFS stiller krav om en bedre samordning af Fæl lesskabets politik og en integreret anvendelse af EF's forskellige strukturfonde, så disse får en større afsmitning på den konkrete udvikling i hver eneste af de berørte regioner.
The ETUC called for improved coordi nation of Community policies and integrated utilization of the various
Sluttelig gør EFS sig til talsmand for, at der på fællesskabs plan indføres en ordning for høring af arbejdsmarkedets parter, først og frem mest af fagbevægelsen, i forbindelse med udformningen og gennemføreisen af regio naludviklingsprogrammer i fællesskabsregie.
Community structural funds with a view to making a greater impact on the situation in each of the regions concerned. Finally, the ETUC stressed that a system for consulting the two sides of industry - and more especially the unions - on the conception and implementation of Community programmes must be established at Community level.
Problemerne omkring de multinationale selskaber - navnlig deres betydning for de pågældende lønmodtageres beskæftigelsessituation og arbejdsvilkår - har fortsat spillet en vigtig rolle i debatten.
The problems raised by the development of multinationals and in par ticular the implications for the terms of employment and working conditions of workers in the companies concerned continued to be one of the main topics of discussion.
Efter at Kommissionen i juni 1983 havde vedtaget et ændret forslag til direktiv
, the Council Working Party on Social Questions considered the new text in detail. At its meetings in December 1983 and
(1) om information og høring af arbejdstagere i virksomheder med kompleks, i særdeleshed multinational, struktur, har Rådets gruppe vedrørende sociale spørgs mål haft dette forslag til grundig behandling.
June and December 1984, the Council (Social Affairs) emphasized the impor tance of this dossier and agreed that work should continue in a construc tive spirit.
I Belgien var regeringens forelæggelse den 15. marts af en plan for budgetmæssig sanering og økonomisk genopretning årets vigtigste begivenhed.
In Belgium, the most important event of the year was the Government's presentation, on 15 March, of its financial reform and economic recovery plan.
Med hensyn til planens virkning for forholdene på arbejdsmarkedet, tog de bebudede foranstaltninger sigte på en løndæmpning, der påtænkes gennemført i form af en begrænsning af dyrtidsreguleringen i tre på hinanden følgende ar.
As regards the effects of this plan on industrial relations, the mea sures announced concerned wage restraint, to be achieved by restriction on index rises for three consecutive years.
Disse løndæmpende foranstaltninger omfattede såveL tjenestemænd, modtagere af sociale sikringsydelser, selvstændige erhvervsdrivende som visse andre indtægts grupper uden for lønmodtagernes rækker.
The wage restraint policy also affects civil servants, persons receiving social security benefits, the selfemployed and some non-wage incomes.
Regeringens plan indeholdt også foran staltninger, der tog sigte på at fremme beskæftigelsen og genoprette økonomien.
Other measures under the govern ment plan were aimed at promoting employment and reviving the economy.
Den 30. marts blev der udstedt en række kongelige anordninger, bl.a. vedrørende løndæmpningen og en begrænsning af dyrtidsreguleringen af de sociale sikrings ydelser.
On 30 March, a number of Royal Decrees were issued covering wage restraint and restrictions on the indexation of social benefits among other things.
Selv om arbejdsmarkedsparternes, og især fagforeningernes reaktion på disse indgreb i første omgang var stærkt negativ, har arbejdsgiver- og arbejdstager organisationerne dog vist deres gode viLje til at medvirke ved gennemførelsen af visse af de i planen indeholdte mål gennem indgåelse af en tværfaglig over enskomst for 1985-1986 vedrørende spørgsmål, som der eLlers skulle være lovgivet for.
Although the immediate reactions of the two sides of industry - particularly the unions - were hostile, the employers' and workers organi zations subsequently indicated their willingness to seek to achieve some of the plan's objectives by means of a multi-sector agreement for 1985-86, rather than through statutory measures.
De forhandlinger, der fandt sted om beskæftigelse, arbejdstid og Lønninger, førte imidlertid ikke til noget resultat.
However, the negotiation on employment, working time and wages ended in failure.
Et foreløbigt forhandlingsresultat, der blev opnået den 12. juli (vedrørende 5 punkter : bedre muligheder for deltids ansættelse, anvendelse af 1,5% af den samlede lønmasse til beskæftigelsesfremmende formål, forlængelse af gældende aftaLer om nyansættelser, forhandlinger i de paritetiske udvalg om en generel indførelse af 38-timers arbejdsugen, undersøgelse af mulighederne for at drive virksomhederne på en mere fleksibel måde) blev ikke endeligt godkendt af alle de implicerede organisationer, og det var derfor ikke muligt at gå videre med forhandlingerne. Regeringen besluttede da at anmode
A preliminary agreement reached on 12 July covering four points (more parttime work, use of 1.5 % of the total wage bill to pro mote employment, extension of previous agreements on additional recruit ment, negotiations in the joint committees on the general introduction of the 38-hour week and a search for greater flexibility in firms operation) was not accepted by all the protagonists, with the result that no final agreement was concluded and the Government decided to ask Parliament to attain the desired objectives via legislation.
Efter afslutningen af de strejker, der iværksattes i april måned af en af de største fagforeninger, og som var rettet mod regeringens krisefors Lag, har for holdene på arbejdsmarkedet været præget af ro.
After the strikes organized in April by one of the largest unions to protest against the Governments austerity measures, more peaceful climate settled over industrial relations.
Det er kun i nogle enkeLte til fælde kommet til strejke, f.eks. i nogLe kemiske virksomheder, inden for olie- sektoren, i kulmineindustrien og bLandt flyveledere.
Only a few strikes took place, in certain chemical firms, the oil industry, the coalmining industry and air transport.
I Danmark har forholdene på arbejdsmarkedet især været præget af spørgs målene om arbejdstidens længde og dyrtidsreguleringen af lønningerne.
In Denmark, working time and pay indexation questions dominated industrial relations.
Et af regeringen nedsat teknisk udvalg vedrørende ændret arbejdstid fremlagde en rapport med analyser og vurderinger af de beskæftigel sesmæssige og andre økonomiske aspekter af ændret arbejdstid. Denne rapport, hvori det konkluderes, at en nedsættelse af arbejdstiden - under visse forud sætninger - kan betyde, at flere kommer i arbejde, kom tiL drøftelse på et trepartsmøde, hvor der bLev markeret en række forskellige standpunkter til spørgs målet.
Technical Committee set up by the Government presented a report containing analyses and assessments of the economic repercussions of a reduction in working time; the report concluded that a reduction in working time could in certain conditions increase the number of persons employed.
Trepartsdrøftelserne endte imidlertid resultatløst i september måned.
It evoked diverging views at the tripartite meeting, which ended inconclusively in September.
Forholdet mellem LO og regeringen var i forvejen ikke særlig godt, bl.a. på grund af det poLitiske forlig, som regeringen indgik med Det radikale Venstre den 25. april.
Relations between the trade union movement and the Government deteriorated as a result of the political agreement reached on 25 April between the Government and the Radical Liberals.
Forliget indebærer bl.a., at dyrtidsreguleringen af lønningerne også suspenderes for perioden 1985-1987. LO mente, at dette indgreb ville få indflydelse på de kommende overenskomstforhandlinger, og at det var i modstrid med den ovennævnte folketingsdagsorden, som pålagde regeringen at føre trepartsdrøftelser som led i en indkomstpolitik.
Among other matters the agreement provided for the continued suspension of the pay indexation system until 1987.
Kort tid efter, at trepartsdrøftelserne havde lidt skibbrud, indledte LO og DA forhandlingerne om fornyelse af de kollektive overenskomster. Disse forhandlinger drejede sig bL.a. om en nedsættelse af arbejdstiden og indføjelse af et Lavtløns- værn, som krævet af LO og om en mere fleksibel arbejdstid, en moderat lønudvik ling og smidigere ansættelsesregler, således som DA havde stillet krav om. Da disse forhandlinger ikke førte tiL noget resultat, var parterne enige om at anmode forligsinstitutionen om at foreslå retningslinjerne for de videre for handlinger.
In spite of the breakdown in the tripartite discussions, the unions and the employers opened negotiations on the renewal of the collective agreements: the trade unions sought a reduction in working time and pro tection for the low paid while the employers' organizations wanted more flexibility in working time, curbs on pay rises and a more flexible system of recruitment.
Der forekom et vist antal større arbejdskonflikter i årets løb.
A number of fairly serious disputes arose in the course of the year.
I Forbundsrepublikken Tyskland fastholdt regeringen sin hidtidige kurs, der går ud på først og fremmest at løse de eksisterende vækst- og beskæftigel sesproblemer ved hjælp af økonomiske og finanspolitiske foranstaltninger med erhvervsfremmende sigte.
In the Federal Republic of Germany, the Government maintained its policy of attempting to solve the current growth and employment problems primarily by means of supply-oriented economic and financial measures.
Eftersom de foranstaltninger, der blev foreslået og iværksat i beretningsperioden, bl.a. tog sigte på at fjerne diverse beskæfti- gelseshæmmende bestemmelser og give arbejdsgiverne mulighed for en mere flek sibel anvendelse af de eksisterende bestemmelser, blev det af fagforeningerne bebrejdet regeringen, at den ensidigt tog parti for arbejdsgiverne.
As the measures proposed and introduced to this end during the year under review were to some extent aimed at doing away with regulations restricting employment or applying the laws in a more flexible way to suit employers, the Government was accused by the trade unions of favouring the employers.
Dette gjaldt også regeringens udtalelser i forbindelse med debatten om en nedsættelse af den ugentlige arbejdstid til under 40 timer.
This also applied in particular to its statement on the dispute over reducing weekly working time to less than 40 hours.
På trods af de dermed opståede latente spændinger mellem forbundsregeringen og fagforeningerne har der været visse tegn på en mere forsonlig holdning og endog på vilje til en genoptagelse af trepartsdrøftelserne, især efter at de hårde arbejdskampe inden for metalindustrien og det grafiske område var blevet bilagt.
Government and the trade unions, there were signs of conciliation and even a revival of tripartite talks, especially after the bitter labour disputes in the metalworking and printing industries had been settled. Preliminary talks were held on the possibilities of resuming close contacts between the
Der er blevet indledt sonderende samtaler mellem forbundsregeringen og arbejds markedets parter om mulighederne for atter at etablere mere snævre kontakter.
Federal Government and the two sides of industry. It was, however, agreed that there would be no return to the "concerted action" broken off in
Der var dog enighed om, at man ikke skulle genoptage den i 1977 afbrudte "kon zertierte Aktion" (1) i dens daværende form, men at man snarere skulle indlede fælles samtaler i en snæver kreds (toplederne inden for arbejdsgivei— og arbejds tagerorganisationerne sammen med forbundskansleren), hvorunder der kunne drøftes en række konkrete spørgsmåL, først og fremmest af arbejdsmarkedsmæssig karakter.
1977; instead there would be joint restricted talks between the heads of employers' and trade union organizations and the Chancellor which would cover specific questions, particularly those relating to the labour market.
Det centrale punkt i forholdet mellem arbejdsmarkedets parter i beretnings perioden var fortsat fagforeningernes bestræbelser på at få den ugentlige arbejds tid nedsat til under 40 timer.
In central issue of relations between the two sides of industry during the year under review was once again the attempts by some unions to reduce weekly working to 35 hours without loss of earnings.In t.he process, the metatworking and printing industries experienced a number of very important labour disputes.
De startede kort efter påske og varede for metalindustriens vedkommende 7 uger og for det grafiske områdes vedkommende hele 13 uger.
Easter and lasted seven weeks in the metalworking and as long as 13 weeks in the printing industries.
Inden for metalindustrien førtes arbejdskampen i form af regionale punktstrejker, der indledtes i det nordlige Württemberg og
In the metalworking industry the disputes took the form of regional pinpoint strikes, beginning in the Nordwürttemberg-
Baden og som især var rettet mod underleverandørerne til automobiLindustrien, medens der inden for de grafiske fag gennemførtes en ganske vist fleksibel, men dog landsomfattende strejke, eftersom rammeoverenskomsten vedrørende arbejdtiden inden for denne industrisektor omfatter hele forbundsrepublikken. Arbejdsgiverne
Nordbaden area and aimed in particular at firms supplying the motor vehicle industry, while in the printing industry strike action was carried out on a nationwide basis, although the tactics varied, since the framework agreements governing working time in this sector apply to the whole country.