natgillin/translations-raw huggingface dataset:
End videre findes størstedelen af disse 60% i EF's højlands- og randområder, hvor mulighederne for alternativ beskæftigelse i Landbrug eller industri er yderst begrænsede, og hvor Landdistrikternes infrastruktur i forvejen er forholdsvis uudviklet.
Moreover, this 60 % is largely to be found in the upland and peripheral regions of the Community, where alternative agricultural or industrial employment is extremely limited, and where the rural infrastruc ture is already relatively weak.
Nedbringelse af mælkeproduktionen
Reducing milk production
Hvis det klart fremgår, at der eksisterer et overskud, hvordan gribes problemet så an?
If it is clear that a surplus exists, what measures are being taken to deal with it ?
SeLv om det ofte undlades, er det nødvendigt at foretage en klar sondring mellem de foranstaltninger, der træffes for at løse det grundLæggende problem, og de foranstaltninger, som man træffer for effektivt at skaffe sig af med overskudsproduktionen på kort og meLlemlang sigt.
A clear distinction needs to be made, but often is not, between the measures taken to deal with the underlying problem, and those aimed at the efficient disposal of the surplus production in the short to medium term.
Hvad angår det grundlæggende probLem, har de foranstaltninger, der indtil nu er blevet truffet på produktionssiden, ikke givet noget resuLtat.
So far as the underlying problem is concerned, the measures taken to date on the production side have not been successful. The Council of Ministers decided in
Ministerrådet besluttede i juni 1979 at ændre de strengere bestemmeLser i Kommissionens forslag om en medansvarsafgift, hvorefter den skulle have varieret med mælkeindvejningernes omfang.
June 1979 to modify the more stringent proposals put forward by the Commission for a co-responsibility levy which would have made it variable with the level of deliveries to dairies.
Bortset fra denne foranstaltning har en streng prispolitik været og vil fortsat være grundlaget for enhver politik, der har til formål at dæmpe mælkeproduktionen.
Apart from this measure, a severe price policy has been, and continues to be, the basis of any policy aimed at curbing milk pro duction.
Selv om denne politik har givet ret gode resultater med hensyn til den fælles pris, er den i nogen grad blevet undergravet af virkningerne af den valutariske ustabiLitet.
Although this policy has been qu-'te successful at the level of the common price, it has to some extent been undermined by the effects of monetary instability.
Andre foranstaltninger, der er blevet truffet for at imødegå det grundlæggende problem, er også beskrevet i nr. Ί66 i denne serie.
Other measures taken to meet the basic problem are also described in No. 166 of this series.
Forøgelse af mælkeforbruget
Increasing milk consumption
De formål, som overskudsproduktionen anvendes tiL,har tidligere givet anLedning til betydeLige uoverensstemmelser. Fra et økonomisk og finansielt synspunkt kunne det betragtes som ønskværdigt, at man først og fremmest anvender de foranstaltninger, der medfører de laveste budgetudgifter.
The uses to which surplus production is put, have given rise to considerable controversy in the past.
Hvad skummetmælkspulver angår, har man opnået en afsætningsforøgelse på bekostning af vegetabilsk protein, og hertil er det nødvendigt at yde en støtte, der kan andrage helt op til 85% af den pris, som interventionsorganet be taler for pulveret.
In the case of skimmedmilk powder, extra sales have been achieved at the expense of vegetable protein, requiring a subsidy that may go up to 85 % of the price paid for the powder by the intervention agency.
Man har i nogen grad kunnet holde udgifterne nede ved at afkorte oplagringsperioderne og udvikle markedet for flydende skummetmælk, hvorved udgifterne til tørring undgås.
The costs have been kept down to some extent by reducing the storage periods and by developing the market for liquid skimmed-milk, thereby avoiding the costs associated with drying.
For smørrets vedkommende er probLemet vanskeligere.
For butter the problem is more difficult.
At opkøbe det meste af overskudssmørret med anvendelse af en bestemt støttesats vil i praksis ofte være den fremgangsmåde, der er mindst udgiftskrævende.
The least cost approach tends in practice to be the one where the most addi tional butter is bought for a particular level of subsidy.
Der er ingen tvivl om, at det er til is
There is no doubt
fældet ved eksport til tredjelande, hvor aLt det smør, der sælges med anvendelse af en given støttesats, er overskudssmør.
that this is the case for exports outside the Community, where for a given rate of subsidy, all the butter sold is additional.
Modsat vil almindelige forbrugsstøtteordninger ofte kun medføre et begrænset ekstraforbrug med anvendelse af samme støttesats, og den finansielle virkning er mindre.
At the opposite extreme, generalized consumer subsidy schemes tend to give rise to only limited extra consumption for the same subsidy level, and the financial effectiveness is less.
Ikke desto mindre har EF i de senere år fulgt en poLitik, der prioriterer dets egne forbrugere, og de mængder smør til det interne marked, som der er blevet ydet støtte tiL, har været væsentLigt større end de eksporterede mængder.
Nevertheless, the European Community has in recent years followed a policy of giving priority to its own consumers, and the quantities of butter on which subsidies have been paid to the internal market have been signifi cantly greater than the quantities exported.
I 1978 androg eksporten med eksportrestitutioner 214 000 t, medens der internt blev soLgt 266 000 t, hvortil der bLev ydet særstøtte, og der blev desuden ydet en generel forbrugsstøtte tiL yderligere 390 000 t, navnLig i Det forenede Kongerige.
In 1978, exports with export refunds were at 214,000 tonnes whereas specially subsidized internal sales amounted to 266,000 tonnes, and in addition, a general consumer subsidy was paid on a further 390,000 tonnes, notably in the United Kingdom.
Desuden blev der reserveret omkring 55 000 t smør i form af butteroil til EF's fødevarehjæLpeprogram.
In addition, some 55,000 tonnes of butter in the form of butteroil were earmarked for the
EF's forbrug af smør er på ca. 1 700 000 t, og en stor del heraf afsættes såLedes med støtte.
Since Community consumption of butter is about 1,700,000 tonnes, a high proportion is subsidized.
Hvis der er blevet lagt stor vægt på sektoren for mælk og mejeriprodukter, er det, fordi problemerne på en gang er de mest indlysende og de mest van skelige at løse.
If considerable attention has been paid to the dairy sector, it is because the problems are at the same time the clearest and the most difficult to deal with.
Problemerne i sukkersektoren er af noget nyere dato end problemerne i mejerisektoren og skyldes forhold af en noget anden art. Bilag IV indehoLder en statusopgørelse over sukker, og det ses atter, at Lagerbeholdningerne alene siger meget lidt.
The problems in the sugar sector are of rather more recent origin than those in the dairy sector, and arise from a rather different set of circumstances.
Lagerbeholdningerne ved 1978/79-sæsonens slutning anslås til 1,6 mio t over for en produktion på 11,8 mio t. Det er imidlertid ved forordning fastsat, at 10% af produktionen elLer ca. 1 mio t skal holdes på lager ti l enhver tid, og det er mere korrekt at sætte lagerbeholdningerne ved sæsonens slutning tiL ca. 600 000 t eller EF's forbrug på 3 uger.
However, 10 % of production, or about one mil lion tonnes, is required by regulation to be held in stock at all times, and the end of season stock should more reasonably be seen as about 600,000 ton nes or three weeks consumption for the Community. The balance of internal production and consumption gives rise to exports of around 1.2 million tonnes.
Forskellen melLem den interne produktion og det interne forbrug giver en eksport på ca. 1,2 mio t. Som led i programmet for udviklingshjælp importerer EF imidLertid 1,3 mio t fra producenterne i Afrika, Vestindien og StilLehavet (AVS) på de i Lomé-konventionen fastsatte præference betingelser.
1.3 million tonnes from the African, Caribbean and Pacific (ACP) producers on preferential conditions under the Lomé Convention. In practice this increases the quantity available for export to a total of about 2.5 million tonnes in
Hvad budgettet angår, reduceres bruttoudgifterne med indtægterne fra afgifter på produktionen og nedbringer bruttoudgifterne fra 917 mio til 475 mio ERE (budgetforslaget 1980).
So far as the gross budgetary costs are concerned, these are reduced by the income derived from charges on production, and bring down the gross
Udgifterne i forbindelse med eksport af en mængde svarende tiL importen fra AVS-landene indgår i disse taL.
The cost of exporting a quantity equivalent to the imports from ACP countries is included in these figures.
De produktions- og forbrugsmønstre og de udgifter, der følger med dem, har udviklet sig forhoLdsvis sent i forhold til udviklingen i mejerisektoren. Perioden i 1973/74 og 1974/75, hvor der var stor knaphed på sukker verden over, influerede både på tendensen i produktion og forbrug.
These production and consumption patterns and their associated costs are of relatively recent origin compared with the dairy sector.
I 1973/74 steg forbruget betydeLigt, men faldt atter tiL sit oprindelige niveau på ca. 9,4 mio t i 1975/76.
In 1973/74, consumption rose significantly, but fell back to its original level of around 9.4 million tonnes in 1975/76.
Det har Ligget på ca. 9,5 mio t siden, og hensynet til sundheden samt andre faktorer gør det ikke særligt sandsynligt, at det viL stige væsentLigt i fremtiden.
It has remained at around 9.5 million tonnes since, with little likelihood of significant increases in the future as a result of health preoccupations and other factors.
Modsat øgedes produktionen betydeligt, fordi man bevidst stimulerede den i knaphedsperioden.
Production by contrast, increased substantially as a result of the deliberate stimulus given to sugar production during the shortage period.
I de 4 år forud for 1973/74 lå produktionen (i De Ni) på gennemsnit Lig 8,9 mio t. I de 4 år efter 1974/75 Lå den i gennemsnit på 10,7 mio t og stigningen på 1,8 mio t skyldtes hovedsagelig en udvidelse af dyrkningsarealet.
8.9 million tonnes. In the four years after 1974/75, it averaged 10.7 million tonnes, the increase of 1.8 million tonnes being very largely due to an in creased planting area.
Hvis denne for øgelse lægges til importen af præferencesukker fra AVS-landene, ses det tydeligt, hvad der har forårsaget den nuværende situation.
If this increase is added to the imports of preferen tial sugar from ACP countries, the reasons for the present situation become clear.
Sukkerordningen er baseret på et produktionskvoteringssystem.
The sugar regime is based on a system of production quotas.
For produktionen op tiL A-kvoten, som er basiskvoten, opnås den fulde pris, som EF har garanteret.For mængder herudover (B-kvoten) reduceres garantien med en afgift, der er pålagt producenter og sukkerfabrikker.
Production up to the basic (A) quota receives the full Community guarantee price. Beyond this
Hvad der produceres ud over maksimumskvoten (A + B) kan kun sæLges uden for EF og uden eksportrestitution.
Finally, production above the maximum quota (A + B) may only be sold outside the Community and without export refund.
Det er Kommissionens opfattelse, at det nuværende produktionsniveau er for højt, og at der uden hjælpeforanstaltninger kun er ringe grund til at antage, at situationen vil rette sig.
The Commission is of the view that the current level of production is too high and that without some remedial action, there is little reason to suppose that the situation will improve.
For 1979/80 havde Kommissionen foreslået, at man reducerede maksimumskvoterne og undLod at hæve prisniveauet. Disse forslag blev imidLertid ikke godkendt af Ministerrådet.
For 1979/80, the Commission had proposed to reduce the maximum quotas and to make no increase in the price level.
Den nuværende sukkerordning ophører i juli 1980, og Kommissionen har foreslået, at produktionen inden for kvoterne nedskæres for at skabe bedre ligevægt mellem produktion og forbrug, samt at producentafgiften sættes op.
The current sugar regime comes to an end in July 1980, and the Commission has proposed that production within the quotas be reduced to bring production and consump tion into better balance, and that the levy on producers be raised.
I endnu en sektor er der efter Kommissionens opfattelse stor risiko for, at der kan udvikle sig en uheldig uLigevægt melLem produktion og forbrug.
In one other sector the Commission has taken the view that there is a signi ficant risk of the development of an undesirable imbalance between production and consumption.
Denne sektor er vinsektoren, hvor Rådet har accepteret vidtrækkende forslag, der har tiL formål at begrænse produktionen af bordvine af ringe kvalitet og at højne kvaliteten ved, at produktionen begrænses til de areaLer, der er bedst egnet til at frembringe en kvalitetsproduktion.
This is in the viticultural sector where the Council has accepted far reaching proposals aimed at limiting the production of low quality table wines and at encouraging a higher quality through the restric tion of plantings to the areas most suitable for quality production.
De indikatorer, der anvendes i mejerisektoren og sukkersektoren, giver ikke et helt så klart bilLede med hensyn til bordvin.
The indicators used in the dairy and sugar sectors do not provide quite such a clear picture for table wine.
Der er ingen offentlige interventionslagre af vin, da markedet støttes ved destiILation af vin til aLkohol og ved støtte tiL opLagring af vin i nærmere fastlagte perioder.
There are no public intervention stocks of wine since market support is provided through distillation of wine into al cohol, and by aids for the storage of wine for specified periods.
De mængder vin, der destilleres som en foranstaltning tiL støtte af markedet, har, når man ser bort fra 1974/75, ligget på melLem 2 og 4% af den samlede vinproduktion.
The quanti ties of wine distilled as a market support measure have, with the exception of 1974/75 remained at between 2 and 4 percent of total wine production.
Tendenserne i produktion og forbrug (bilag V) har taget forskelLig retning i årenes løb med et aftagende forbrug i Frankrig og Italien, der ikke er blevet opvejet af det stigende forbrug i de øvrige medlemsstater.
The trends of production and consumption (Annex V) have been moving apart over the years, with declining consumption in France and Italy not being offset by the increases in other Member States.
Produktionen er steget langsomt i årenes Løb som følge af et øget udbytte og et øget produktionsareal.
Production has been increasing slow ly over the years through a combination of increased yields and area under production.
Budgetudgifterne til vinsektoren har med ca. 64 mio ERE i 1978 ikke været ret høje, men de anslås at stige tiL 350 mio ERE i 1980.
The budgetary costs of the wine sector have not been very high at around 64 million e.u.a. in 1978, but this is estimated to rise to 350 mil lion e.u.a. in 1980.
Stærkt svingende høstudbytte
Substantial harvest fluctuations
Inden for denne sektor, hvor svingningerne i produktionen fra år til år er meget store, er det af særlig betydning at skelne meLlem kortvarige svingninger og tendenser på Længere sigt.
The need of distinguish between short term fluctuations and longer term trends is particularly important in this sector which is peculiarly subject to wide variations in output from one year to the next.
Som et ekspempel kan nævnes, at ekstraproduktionen i 1973/74 og 1974/75 i forhoLd til gennemsnittet i de fem forudgående år vilLe have været tilstrækkelig til, at alle i EF hver kunne have fået 25 L vin ekstra. Det var "vinsøen", som fik så stor omtale i pressen.
As an example it is the case that the extra production in 1973/74 and 1974/75 over the average of the previous five years would have been sufficient to provide 25 extra
Sådanne produktionssvingninger må nødvendigvis fremkalde ret al vorlige reaktioner på markedet, men det vilLe ikke være rimeligt at tillæg ge dette problem samme betydning som f.eks. mæLkeoverskuddet, der er et problem på lang sigt.
Such production fluctuations are bound to produce rather severe effects on the market, but it would not be reaso nable to count this as a problem of the same kind as for example the long term milk surplus.
1979/80 viL sandsynligvis give endnu en rekordhøst.
1979/80 seems likely to produce another record harvest.
Program for oprettelse af ligevægt på markedet
Programme for balance
Der er ikke desto mindre et potentielt problem, og i juli 1978 fremLagde Kommissionen et omfattende program med henblik på genoprettelse af lige vægten på vinmarkedet.
Nevertheless, there is a potential problem, and in July 1978 the Commission put forward a comprehensive programme to restore balance in the wine market.
Programmet blev godkendt af Rådet og vil i høj grad medvirke til at fjerne risikoen for uligevægt.
The proposals provide for a ban on all new vine plantings for the production of table wines.
Forslagene indeholder et forbud mod tilplantning af nye arealer med henbLik på produktion af bordvine.AlLe vinarealer klassifi ceres efter deres egnethed tiL vinproduktion, og denne klassificering skal anvendes til at afgøre, om de kan komme i betragtning for forskellige EF-støtteforanstaltninger og nationale støtte foranstaltninger.
All vine-growing areas are classified according to their suitability for wine production, and this classification is to be used to determine eligibility for various Community and national aid measures.
Fællesskabets foranstaltninger omfatter støtte til rydning og omstrukturering af vinmarker og tiL personer, der permanent vil opgive deres vinbrug.
The Community measures include aids for grubbing up and restructuring vine yards, and for encouraging the permanent abandonment of holdings.
Det er hensigten at nedbringe den samLede produktionskapacitet med hensyn til bordvine af Lav kvalitet og at fremme produktionen af vine af højere kvalitet.
The aim is to reduce the total productive capacity of low quality table wines and to encourage a movement into higher quality wines.
De faktorer, der er karakteristiske for overskudsproduktion, kan af og til optræde inden for andre sektorer, men ingen af dem gør det nødvendigt at ændre politikken på samme måde, som det er tilfæLdet inden for sektoren for mælk og mejeriprodukter, sukker og vin.
Other sectors may exhibit some of the features of surplus production from time to time but none present a need for changes in policy in the same way that the milk, sugar and wine sectors do.
Inden for oksekødssektoren var der f.eks. meget aLvorlige probLemer i nogle år efter 1974/75 på grund af en kraftig forøgelse af produktionen først i 1970'erne, som myndighederne havde ansporet til, efterfulgt af stærkt forøgede udgifter og et stagnerende forbrug som føLge af oliekrisen.
The beef sector for example faced very severe problems for a number of years after 1974/75 caused by a strong build-up of production in the early 1970's encouraged by the public authorities followed by substantially increased costs and a stagnating consumption arising from the oil crisis.
Der bLev indført meget strenge importbegrænsninger, lagrene øgedes betydeligt, og budgetudgifterne i for bindelse hermed var store.
Imports Imports were restricted very severely, stocks rose to substantial levels and there were considerable associated budgetary costs.
Da krisen var værst, Lå produktionen i EF imidLertid kun 2% over forbruget elLer på, hvad der svarede til 1 uges for brug, og den har siden 1976 været mindre end forbruget og såLedes medført en øget nettoimport.
However, at the worst point of the crisis, production within the Community was only 2 % above consumption or about one week's consumption, and since 1976 has remained below consumption thus providing for an increasing level of net imports.
STATUSOPGØRELSE OVER SKUMMETMÆLKSPULVER
BALANCE SHEET FOR SKIMMED MILK POWDER
Disponibel mængde
Availabi li ty
- kommercielt - salg med støtte
- commercial - aided sales
- kommerciel - fødevarehjælp
Closing stocks
- privat oplagring med støtte - intervention
Budgetary cost (milk and dairy products) m.e.u.a.
KiLde : Kommissionen - GD VI
Source : DG VI European Commission
STATUSOPGØRELSE OVER SM3R
BALANCE SHEET FOR BUTTER
Kilde : Kommissionen - GD VI
Source : DG VI European Commission
STATUSOPGØRELSE OVER OKSEKØD
BALANCE SHEET FOR BEEF AND VEAL
- oplagring med støtte - intervention
- aided - intervention
STATUSOPGØRELSE OVER SUKKER
BALANCE SHEET FOR SUGAR
(1 OOO t, udtrykt i hvidt sukker)
(OOO tonnes, white value)
Produktion i alt (1)
Total production (1)
Internt forbrug
Internal consumption
Budgetudgifter (mio ERE pr. budgetår)
Budgetary costs (million EUA budget year)
(1) Herunder C-sukker.
(1) Includes "C" sugar
(2) Herunder sukker i forarbejdede produkter.
(2) Includes sugar in processed products
(3) Herunder præferencesukker tiL en værdi af 405 mio ERE importeret fra AVS.
(3) Includes 405 m EUA attributable to preferential imports from the ACP
STATUSOPGØRELSE OVER VIN
BALANCE SHEET FOR WINE
MEDDELELSER OM DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK landbrugsmæssige aspekter ved udvidelsen af De europæiske w
NEWSLETTER ON THE COMMON AGRICULTURAL POLICY
Udgivet af landbrugsinformationen under Generaldirektoratet for landbrug Kommissionen for De europæiske Fællesskaber 200, rue de la Loi, 1049 Bruxelles
Published by the Agricultural Information Service of the Directorate-General for Agriculture European Community Commission - 200, rue de la Loi, 1049 Bruxelles
De landbrugsmæssige aspekter ved udvidelsen af De europæiske Fællesskaber
The agricultural aspects of enlargement of the European Community
Første del: Grækenlands landbrug og EP
Part 1 : Greek agricuLture and the Community
Landbruget A. Frugt og grønsager B. Tobak C. Bomuld D. Olivenolie E. Vin P. Animalske produkter III. Middelhavsaspektet
A. Fruit and vegetabLes
Fællesskab
The Mediterranean context
Forhandlingerne mellem Grækenland og EF har allerede en lang historie bag sig, idet associeringsaftalen, den første etape i det forløb, der skulle føre til Grækenlands tiltrædelse som det tiende medlem af EP, blev indgået den 9. juli I962.
Negotiations between Greece and the Community aLready have a Long history, dating back to 9 JuLy 1962 and the concLusion of the Association Agreement, the first step aLong the road towards Greece becoming the tenth member of the Community.
Denne harmoniseringsproces blev forsinket af militærdiktaturet (1967­1974), der førte til en nedfrysning af forbindelserne mellem Grækenland og EP.
This harmonization was deLayed by the miLitary dictatorship (1967-74) which froze reLations between Greece and the Community.
Efter afviklingen af diktaturet indgav Grækenland sin ansøgning om fuldt medlemsskab af EP (1975)ι °E forhandlingerne, der begyndte i 1976, afsluttedes med undertegnelsen den 28. maj 1979 af tiltrædelsestraktaten, i henhold til hvilken Grækenland bliver fuldt medlem fra den 1. januar 198I.
After the dictatorship was aboLished, Greece appLied to become a fuLL member of the Community (1975) and the negotiations which began in 1976 resuLted in the signing, on 28 May 1979, of the Accession Treaty whereby Greece became a fuLL member of the Community on 1 January 1981.
Et tiende medlems tiltrædelse har ikke rejst noget problem i sig selv, da EP allerede har været indstillet på at modtage Norge, der så i sidste ende afslog medlemsskabet.
The accession of a tenth Member State did not in itseLf pose any probLem since the Community had aLready made preparations to weLcome Norway before the Latter finaLLy decided against membership.
Det nordeuropæiske land trak sig for et sydeuropæisk. I stedet for at strække sig ud mod Nordeuropas grænser bliver EP's grænser udvidet mod Middelhavets bredder.
The Nordic country has been repLaced by a Mediterranean country; instead of stretchiny to the northern confines of Europe, the Community frontiers expand southwards.