natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Når man går fra de mest afprøvede og de juridisk klareste midler til dem, der er anvendt senest, og som er vanskelige at klassificere, belyser man, hvad dette skridt nedefra og opefter bringer af nyt, som vi har forsøgt at karakterisere, de faglærte eller ufaglærte arbejdergruppers øgede krav om at kontrollere forløbet af, udførelsen af og de daglige vilkår for deres arbejde.
Of couree none ofthese areas is a recent discovery. Ener slnoe employeee bave existed (no iloubtone ehoulil eay, eince d.epenclent labour has existeal) tney have fearecl long hourststrlct ttiscipline and the arbitrary decislone of the naneg€rs. ft is not thencw left that inventeil the obJectione to payment by resulter to night work orto eEsietaat nenegers.
1.3.2.1 - Normer og regler.
Yet there has been gonechange.
Der er traditionelt fastsat regler for sik kerhed og sundhed, der er forbud mod farlige maskiner og apparater (og forudgående afprøvning og tilladelse af nye maskiner), bortskaffelse af giftige stoffer og fastlæggelse af normer for
At firet, ao doubt, thie uas because these iseues hsve becone noreinportant in the ecale of claine. l{orkers are nore reluctant to accept thc uguaL conetrainte of nork autonatioally, either becauge theee congtralntsbave toreened (concentretion, responsiblLity enil rhythu of rork) or becamee
Normerne, der i reglen er stadfæstet ved lov og forordning, er undertiden opstået og udviklet i forbindelse med forhandlingerne.
they themselves have become nore d.emand.ingin general.
De første sikkerhedsregler er faglige kutymer (for eksempel hos minearbejderne), og i et land som Italien har de kollektive forhandlinger på branche eller virksomhedsniveau måske spillet den vigtigste rolle i for bedringen af sundhedsvilkårene.
To speak of inprovingthe working renvironnentt neang ilenancling a wider-scaIe change than the nereinprovement of safety ancl heaLth.
Desuden er der, selv hvor reglerne hovedsagelig bliver fastsat af staten, et stort paritetisk apparat under forskellige former, men ofte i form af udvalg vedrørende sikkerhed og sundhed, der undersøger årsagerne til ulykker, sygdom eller ubehag, der fører tilsyn med gennemførelsen af reglerne på arbejdspladserne, og som foreslår forbedringer i for skrifterne samt i deres gennemførelse.
But it ie also because the way in whichthese issuee ariee i.a relatively new : in Be1giun, Ibance and lt & ly, we fi.nalrorks conflj.cts on safety, the rl5rthn of work, the claseification of lessakilled workers or working hours, whioh have forceil the enployera, whether iniliviclualLy ox as a body, and sonetinea even the unions, to look at theseissues again and. reflect upon then.
Forskrifterne har skabt et mønster for indgreb i arbejdsvilkårene, der næsten overalt er støttet på de offentlige tjenester for tilsyn og arbejdsmedicin (det er sandsynligvis disse tjenesters relative afmagt, der har mindsket effektiviteten i udviklingen af de forskrifter, der for handles i Italien.
Fhrtherrnore, theae disputes have oftenbegun within snal1 working parties, snafl tea,ns sharing tbe same situation,obstinately resolved. to finrt a solution to their mall problen, who refuseto tlelegate it or to drown it in some vast collective arrangenent.
Den bliver måske fremover opvejet gennem regionalt initiativ).
As the Sritish reseatchers were tbe first to realize, tbe working party has thusbecone a ful1 protagonist in industrial relations.
Kan man ikke med de nødvendige tilpasninger udvide dette mønster til at omfatte spørgsmål, som egentlig ikke længere er sikkerheds- eller sundhedsspørgsmål (selv om sondringen ikke altid er lige skarp)?
The fact that this iswhere d.isputes originate - which erplaine wlgr these clains were eonetinegeneouraged by maI1 groupB fron the rspontanlstr new Left - also explainsthe pore radical reconsideration of the tecientiflcr management and itctra,ititional solutione, whether it is a question of the allocation of tasks, ra,clical enough to inspire solutions).
For eksempel til at omfatte støj og temperatur, der nemt kan måles (man kan udarbejde støjkort på en arbejds plads, hvorved de mest udsatte zoner afgrænses), og til at omfatte luftfornyelse.
If tgualitativer pay or Job superivsion (often organizers to seek ingenious the technlciane andneane the resolve to But to start fron the clirect experience of thoee involveil antl the refusal d.imise this in favour of econonic logic, then the term is justified. this neans that it d.efines not an area but a procedure.
Det er muligt for arbejdspladser at foreslå ergonomiske normer; den fysiologiske arbejdsbyrde kan måles (og man er begyndt at måle den psykiske belastning). Der kan udarbejdes præcise regler med henblik på at forbyde arbejdsstillinger, der på længere sigt er trættende og skadelige.
If the unity and novelty of thie problen 1ie in the fact that a procedureis invoLved, lt becones €asier to understand the variations found in thevarious countries. llhe discussion on job evaluation in Italy rhich originat€dfron grase-roote pressures and. cane to a peak after the thot autunnr ie adirect offspring of the novenent which 1ed to tbe creetion of rorker d.eJ.egates, ie tlirect and unitary representation of the workshop or team, and. to thoseconcerned cLealing cl.irectl-y rith their own problens. firere is ao reaeon whgrjob evaluation should be the sa,Ee j.n the Fecleral Republic of Cernar{r. llhe IIKscems to stand. very nuch on its onn in this novenent, at leaet as regar.ils theunions.
Store virksomheder har udarbejdet håndbøger vedrørende de krav, en arbejdsplads skal overholde, og vedrørende de regler, som den, der "modtager" dem, skal overholde.
But it is also the country where skilled workers have nanaged beet toretain their privileges, above all that of organizing work accorcling to thei.rown traclitionsr to custom ancl practice. fire Federal Republic of Oennarly founilit lees tlifficult than others to take account of these new problene.
Universitets- eller industrilaboratorier og forskningsafdelinger har således iværksat betydelige bestræbelser, som ikke er af nyere dato, på at samle de praktiske regler. Forbunds-
Perhapethis is because its works councils ancl the co-nanagement of i.nternal workingcond.itione gives it an efficient channel of expression, which wa6 ftrrtberinproved by the law of 1972.
Afstikker den lov, der i Forbundsrepublikken Tyskland i forbindelse med organisationen af arbejdspladsen foreskriver "anvendelse af arbejdsvidenskabelig lære", ikke ve j en?
Thg,_form.Sand q4afrngl.s, of discussion
Der er ingen, der sætter spørgsmålstegn ved, at det er hensigtsmæssigt og vigtigt, at vort kendskab til arbejdet ud vides, og at der drages anvendelige konklusioner og regler deraf. Overalt gøres der en betydelig indsats for anvendt videnskabelig forskning (Work Research Unit i Storbritannien, et særligt pro gram for Délégation générale à la Recherche scientifique et technique og Agence nationale pour l'amélioration des conditions de travail i Frankrig, forsøg og undersøgelser i Belgien (Office belge pour l'accroissement de la productivité, i dag erstattet af Office pour l'amélioration des conditions de travail), i Danmark og i Nederlandene for ikke at glemme Det europæiske Institut i Dublin), hvor der foregår et snævert samarbejde mellem universitetsforskere og virksomheder.
Through what institutions and by what Lega1 neana can the tno sitles oflnctustry act in thie area ?
Der er ingen, der bestrider, at der er meget at gøre for, at arbejdsmiljøet, som den danske lov af 1975 siger det, bringes "i overensstemmelse med den tekniske og sociale udvikling".
(antt to enforce conpliance nlth this veto) than nonotorly i.n a Job. fn thefiret caser the natter can be effici.ently settLecl by regulation; in the cecond, this wouLil be a clerisory netbocl ancl any etatenent of principle woul.d nerelybe an appeal to the initiative of those concerned.
Næsten overalt er lovgivningen vedrørende sikkerhed på arbejdspladsen også blevet strammet og fornyet (for eksempel Health and Safety at Work Aet, Storbritannien, 1973, lov af december 1973 om arbejds vilkår og december 1976 om ulykker i Frankrig, lov af 23. december
Between tbese two ertreneswe fincl internediate caae6, wbere it ie possible to establish a etandard ora rufe but where the naln ain is to bring about a change in tbe d.ccigionnaking criteria and in the proced.ures.
1975 i Danmark), og formålet med disse love er som regel at øge mulighederne for at regulere forholdene og at præcisere, hvor ansvaret ligger.
So it gecue ngeful to d.esoribe thc trörd'iü indlnetrial rbl.atlons in tbig areanot by tlealing xith the traditionaL issues in their usual forn (safetyt adjustncnt etc), trut in terns of the chennelgnethoile andl those which are lcgaLly of Jobo, job qualificatione and evaluetion, of d.iecuegion ussd. $r euneying well-trieit sinplest and algo the nore reccnt nethotle whlch are nore ctifficult to claaelf!,ue wlll ghor whether the procedure of noving fuon below upwar{e whicb re haveattemptctl to tlescribe, the increasing claina of groups of operativee, whether Bki11€al or not, to control the ilail.y pe:f,omanoo antl .colalitiong of tbcir rork, ie in angr naür nen.
Men er det deres eneste formål?
Stantlards end rulee
Det er der først og fremmest meget praktiske grunde til at tvivle om.
Safety have traditlonally anil \rgione been regulated.
Uanset arbejdstilsynets ihærdighed (og bestræbelserne for at forøge dets område og virkemidler) og fagforeningernes agtpågivenhed er der ofte stor forskel (selv om det utvivlsomt varierer fra land til land) på, hvad der fastsættes i teksterne, og hvad der finder anvendelse i praksis.
It le forbiaLlen to uee d.angerous nachincry or apparatue (prior examinetion or authorizatlon of'new nechinery is requirecl)., toric proclucta nugt be cllninatcil anil the gtsnila,rdsof rüarinuo pernissible concentration of tlangerous producte tlefined, ag nuetproced.ural gtanilarile andl stanAatils on the dlinenEiong of entranceg and erits.Thc list ie vcr.5r Lo.ng anil in epite of ite inad.equaciea enal tbe diecuEsione to whlch lt givee rise, it ghors that great progrees hag been uade in thcprotection of workerg. ftese etand.ards are generally endorgcd by lar andlregul.etion and sonetlnee originated and developcd fron negotiation.
Det skyldes naturligvis, at kontrolmidlerne er utilstrækkelige.
Backeil up ncarlJr everXmhcre neilical eervices, thc nrles bave provliletl a nodel for intcrvention in working cond.itione (although it eeens to bc the . reLetive realnebs of these services rhich rcducecl the cffectiveness of negotlatcilrules in Italy.
Men måske også, at der er grænser for forskrifternes effektivitet.
Perhaps regional action r11I nake up for thie in the firture).
Hastigheden i de teknologiske ændringer er også af en sådan karakter, at det er vanskeligt for forskrifterne at følge med. Det tager nødvendigvis tid at udarbejde dem på grund af det ansvar, der følger med. Hvordan skulle de kunne følge med den konstante skabelse af nye fremgangsmåder og nye maskiner (en mindre teknisk ændring i et apparat kan ændre sikkerhedsforholdene fuldstændigt)?
Pcrhaps, afber naking tbe neceesa,rSr adJuatnental onö could exüend tbisnotlel to cover questions whicb do not rel.ate speciflcally to eafcty srd hcelth(altbough the itietinctioa ls not alraya a very strict one).
Det gælder i endnu højere grad for nye produkter, nye kemiske stoffer eller nye kombinationer af kendte stoffer.
For cranplc, 1tcouldl cover noiae and temperaturc vhich are eaey to neaaure (noiae chartecoultl be introiluccit in rorkebope defining the areag nost seriously affcctcd),or ventiLation.
Der er risiko for, at klassificeringen af produkter og maskiner, alt efter den fare de frembyder, kommer for sent efter ulykken.
0r crgononio stanalatde coukl be propoeecl for the varioua jobelto ncesure tbe p\ysiological cost of the rork (the nental burden le algo work beginning to.be neasured). ln poaturea wbich arc tiring
Der må. således snarest udarbejdes forskrifter for introduktionsprocessen, specifikationsmetoderne (mærkning), ja allerhelst for arbejdet i forbindelse med fremstillingen af disse nye arbejds redskaber og nye stoffer. Men disse procedureforskrifter er ikke lige så strenge, og de har heller ikke helt den samme beskaffenhed som de traditionelle forskrifter.
Preciee rules couldt be lntrottuced to forbitl anrl have barnful long-tern effecte. largc' untlertakingg have prepareil handbooke oa the requiremente to be obs€nrcd incertain Jobs anil on thr rules to be observed by the r:r.ecipiantr.
Endelig'opstår der selv på sikkerhedsområdet begrænsninger for klassificeringen af farlige maskiner og produkter i alle tilfælde, hvor der er blevet gjort tilstrækkeligt store fremskridt.
niII ergononic stanAard.s be codifieal in firture on the nodel of the aafety andheelth rules ard incLude standarde of psychologically acceptable ancl humanlyeatisfyirg work ? llrbe 0e::nen law which reguires ttbe application of the lessonsof eciencer in industrial orgaiization aeens to point the way.
En væsentlig del og i dag en stigende del af farerne skyldes ikke en isoleret årsag, men en række årsager eller en sammenkædning af årsager, når to aktiviteter støder sammen, når to i sig selv ubetydelige svagheder falder sammen, og når man uventet går fra en situation til en anden.
llhere is no doubt of the uti1ity and inportance of inproving our knowleclgeof norkt and drawing the appropriate conclugions and lessons fron thig.
En systemanalyse kan gøre det muligt at påvirke disse komplekse årsager. Men det er meget vanskeligt at fastsætte forskrifter for denne påvirkning.
Innoet countriee consid.erable appliecl scientific research has been undertaken(Hork Research llnit in the IIK, epecial progf,ann€ of the 0eiieral Delegationof Scientific and.
Dette gælder i endnu højere grad for et arbejdssted, hvor summen af krav, der hver for sig er meget acceptable, tilsammen kan være uacceptable; hvor så sarte og uhåndgribelige forhold som kompetenceforhold er tilstrækkelig til at ændre betydningen af en præstationskontrol og et effektivitetskrav.
Technical Research ancl llational Ägency for the Inprovenentof l{orking cond.itions in F}ance, tests and research underta}en in Selgiura(Betgian 0ffice for Productivlty, toilay replaceil by the Office for the Inprovement of tlorking Conrlltions), i.n Dennark anct the Xetherlaücls'a,nd in the E\rropean Institute in Dublin) with unlverslty researchers and lnclustrialautborities working closely togetber.
Dette har medført, at der på sikkerhedsområdet er blevet udviklet en plan om skønsmæssige indgreb fra arbejdstilsynet i visse lande (det er tilfældet for Frankrig) og fra fag foreningsrepræsentanten eller sikkerhedsrepræsentanten andre steder.
And in every country there are attemptson tbe basie of the knorleclge ecguired to fincl neans of anal,yeing the eituetionancl cha,nnels for action for uae by netbocls etucly clepartnente, engineeringd.epartnents, technical eervl"ceg anal uniono ancl to diesemlnete them throughmall-ecale training coursee (often by introclucing thie subject into thecurriculun of technloal ancl englneering sohools).
De har ret til at standse produktionen, hvis de anser situationen for farlig som helhed, selv om der ikke er blevet over trådt nogen særregel.
Iastlyr no-one woulct tllepute that nuch renains to be rtone to bring therorking envirorment, ae statecl in the 1975 Danish law, tin ].ine with the technicaL anil eocial trendr.
Der er stadig ingen, der vil anfægte de egentlige forskrifter.
Ia nearly every case, too, the Eafety laws havebeen ti8htenecl up ancl revised.
Men det er i dag usikkert, om den væsentligste udvikling i forbindelse med en menneskeliggørelse af arbej det sker efter dette mønster. Praktiske regler for aktion og for slag til beslutning er ganske sikkert nyttige.
(UeaftU ancl Safety at llork Act, [IK, 1973; larof December 19?3 on working conclitions ancl of December 1976 on accidents in France; law of 2l December 1975 in Derunark), generally in order to offerfurther poselbilities of regulation and to specify nhere tbe reeponeibility
Strenge forbud og forpligtelser har måske kun begrænset værdi på visse områder.
But perhaps the only or even the nain object of the research and theattempt tö fomulate practica). conclusions is not juet to establish ruleg.
Der er blevet indledt en diskussion om disse områders udstrækning og om, hvilken brug der skal gøres af de videnskabelige oplysninger (dem der kommer fra laboratorierne) og af eksperternes vurdering.
There are very practical reasons for ctoubting this. However devoted toituty the ind.ustrial inepectors rnay be (anct however great the attempt toincrease their nunbers and thei.r neans of acti.on) and. hsrever great the vigilance of the unions, there is often a wide gap, rhich nordoubt variesfron country to countryp between the provislons of the 1aw ancl its effective inplementation.
I Forbundsrepublikken Tyskland lægger fagfor eningerne og arbejdsgiverne, måske efter hidtidig praksis, stor vægt på eksperternes udtalelser.
Certainly this is because there are no ad.equate neans ofcontrol, but perhaps it is also because there are linits to the effectiveneesof a regulation : it can be too lengthyr too detaileclr it may paralyse itselfby being inappllcable or at least unassimilable.
Støjen skal først og fremmest bekæmpes ved oprettelse af støjkort, måling af den støj de arbej dende er udsat for og ved fastlæggelsen af grænsenormer.
Even the eafety specialistgof today consider it nore important to chooee goocl Inarket opportunitiestthan to proliferate regllations in all directions.
Specialisterne spiller således en central rolle.
In any case the paoe of technological change is so rapid that reg:r.lationsoan only lag behind.
Som yderste modsætning hertil har de italienske fagforeninger for ambiente di lavoro en helt modsat teori.
A regu.lation necessarlly takes tirne becauge of theresponsibilities involvecl.
Man kan naturligvis henvende sig til specialister (og man hilser det velkomment, at loven af I970 vedrørende
IIow coultl it keep up with the constant creationof new processes, new machines (a ninor adjustnent to a nachine can entirelychange the safety conclitions) ?
Når man erindrer om, at disse repræsentanter vælges pr. værksted eller pr. homogen gruppe, at en hyppig konsultation af de berørte parter er skik og brug, og at der er snæver kontakt mellem vælgere og valgte, kan man bedre bedømme forskellen.
cb@ioal eubetances or: ner oonbinations of knorn subeta,nces.
Logisk nok har de italienske fagforeninger en konsekvent mistillid til talmæssige normer.
I'he olacEificetion of proclucts ard nachlnery tenil to bc claeelfied aocording to tbe ilangele tbcylavolve efüer the accidcnt hae bippenGil.
De bestrider ikke, at der er maksimumsgrænser, man ikke må overskride. De bestrider til gengæld, at det er til strækkeligt at overholde disse maksimumsgrænser.
So lt rould bc Dore us€firl to regulatetbe proceilurcs for lntroilucing new nachinca, the nethotls of desiginatlon(fatefffng) and, even nore, the eotlvity of tbosc rho proüuce tbese new toolsor gubsta$cee. hrt rulee on procedures to bs follorcd are not go atrict a,ntlere not even of qüite tbe gane nature as traditional reguLations.
Det er på få nuancer nær også to af de franske hovedorganisationers holdning. Det har givet sig udtryk derved, at de har afslået at undertegne den tværfaglige aftale af 17. marts 1975, blandt andet fordi der udtrykkeligt henvises til måling af arbejdsbyrde og konsultation af eksperter.
So rbat can one Öo in the oese of a proiluct that is aB €phoereL ancl aa varical ae a Job ?Dvery day, the foraen a^nil tbe rnetbotle etud;r itepartnents arc naking a^nd adjustlng
De tyske fag foreninger har ikke lagt deres beslutninsskompetence i hænderne på eksperter.
Iastlyr cvsn in tbe arca of BafetJr, on€ can see the linitatlone ofclaseiftrrlng dangeroue prod.ucte a,nd nachinery, in cas€s rbere sufficisntptogrese ln this dlirection haa been nade.
De italienske fagforeninger véd, at de, for at deres aktion kan gennemføres med held, mangler et net af forskningsinstitutter.
A ueJor anil now increaeing part thc tlanger ie d.ue not to an leolateil cauee but to a conpl.cx or conbinetioaof oeuges : to the conJunction of two activitiee, the colnctdenoe of tuolailiviilually insignificant defects, the unerpected chanrgeover fron onegituation to another.
De franske fagforeninger har denne gang enstemmigt opfordret til forskning og uddannelse af specialister (og har bedt om at få nogle selv).
Systmc analysis na6r cnable onc to take action rithrespect to thege conplex cauaeE.
te ved at indvirke på tilpasningen af denne beslutning, ved at "konditionere" den (for at bruge en sproglig nydannelse, der har haft nogen succes i den italienske fagbevægelse).
(nrance), who have the potrertod.angerous, evenif stop prod.uction no specific rule if is d.elegate elsewhere, the overall situation they consider violated.
Det er det, som først og fremmest konferencerne og udvekslingerne af synspunkter mellem specialister og arbejdsmarkedets parter tjener til.
Once a6ain, no one wants to guestlon the ueE of regulatlone ae eucb.But it is aloubtfir1 toilay whether the nain trends in the hünanization of uorkcan follow thie nodel.
De offentlige myndigheder har som regel støttet og stimuleret denne form for møder ud fra den betragtning, at udbredelsen af information og åben diskussion var de bedste midler til at påvirke virksomhedspolitikken.
Certainly, practical nrlee for action antl advice tothe ilecigion-taking body are ugeful.
Den lange og vanskelige for beredelse af loven af 1975 i Danmark tjente samme formål.
But strlct vetoes and requirements areperbaps of value only in certain areas.
Udviklingen af uddannelsen, som vi allerede har nævnt, har samme virkning, men virker på flere forskellige beslutnings niveauer.
Diecuesion has begun on'tbc tlineneion of, thcae a,rea'e and the use that shouLil be nade of ecientLfic data extracted in laboratories or the evaluationeof eqlerte.
Efter ledernes seminarer er tiden inde til uddannelse af specialister, men især til løbende uddannelse af ingeniører, teknikere i arbejdsmetoder og arbejdsledere og fagforeningsfolk (og naturligvis til udarbejdelse af uddannelsesmetoder og -værktøj). tøj).
In the Fetleral Rcpubllc of Gernargr, perhaps ae a reeult of o1degtablish€d custom, unlone and oployere attach tbe greatest tnportence to the opinion of cxperts. lloise chaDts are preparecl, Jobs are regieteredaooording to the degree of noiee to which tbe worker is subjected anit lioits are eateblished.
af 1975, der appellerer til virksomhedernes initiativ og natur ligvis til de paritetiske nævn, der nedsættes (vi kommer tilbage hertil).
group), that frequent consultation of those concerned is the rule and that there is close contact between principals and agents it is easier to see the difference.
Det vigtigste formål med loven af december 1973 i Frankrig var at oprette et offentligt kontor, der skulle sætte skub i disse spørgsmål.
Quite logical1y, the ftalian unions consiBtently distrust statistical norms.
Den tværfaglige aftale af 17. marts 1975 er, selv om den indeholder nogle klausuler, der skal gennemføres om gående, især vigtig på grund af de principper, der opstilles, og den politik, som defineres for brancherne og virksomhederne. I Forbundsrepublikken Tyskland er der i loven og den kollektive overenskomst kun lidt plads til disse synspunkter, måske fordi de allerede var udtrykkeligt bekræftet i de institutioner, som arbejdsmarkedets parter er tilknyttet.
They clo not d.i.spute that there should. be maxinum limits which nust not be exceeclecl; but on the other hancl they do dispute the fact toobservethesemaxirnurnlimits.Detailsapart,thisisalso that the it is sufficientposi.tionof refusal forurally to sign theto the two of the trbench confederations and ie reflecteil in their intertrade agreement of 17 lilarch 1975 because it referred neasurement of work loads and the consulting of experts.
Der kan også finde brancheforhandlinger sted.
Tbe clivergence is not tota1.
Først og fremmest for at finde en løsning på spørgsmål på dette niveau: for eksempel nedsættelse af arbejdstiden, arbejdsvilkår for gravide kvinder og skifteholdsarbejde.
The Gernan unions have not cecled th€irdecisionqnaking power to the experts.