natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På grundlag af denne 2-etapers undersøgelse blev følgende virkninger klarlagt: a. Den "regionale" differentialvirkning måler virkningen på regionen af differentialændringerne i værditilvæksten i den enkelte erhvervsgren i forhold til det pågældende land.
On the basis of this 2 stage study the following effects have been identified: a. the 'regional' differential effect measures the impact of the region of differential changes in the value added of each branch vis-à-vis the respective country.
Den vurderer betydningen af typiske faktorer, der øver indflydelse på regionens økonomiske kapacitet, f.eks. konkurrence- eller beliggenhedsfordele osv.; b. den "nationale" differentialvirkning måler virkningen på regio nen af differentialændringerne i værditilvæksten i den enkelte erhvervsgren på nationalt plan i forhold til Fællesskabet.
It evaluates the importance of typical factors influencing regional performance, such as competitive or locational advantages, etc.; b. the 'national' differential effect measures the impact of the region of differential changes in the value added of each branch at the national level vis-à-vis the Community.
Den vurderer betydningen af faktorer, som har indflydelse på den samlede effektivitet for alle regioner i et land og især ændringerne i deres konkurrencestilling; c. den "strukturelle" virkning måler virkningen på regionen af differentialændringerne i værditilvæksten i den enkelte erhvervsgren på fællesskabsplan i forhold til den samlede ændring i den totale værditilvækst.
It evaluates the importance of factors which have a bearing on the aggregate efficiency of all regions in a country and in particular the changes in their competitive position; c. the 'structural' effect measures the impact on the region of differential changes in the value added of each branch at the Community level vis-à-vis the overall change in total value added.
Den kan belyse betydningen af vækstdifferentialer sektorerne imellem på fællesskabsplan såvel som de komparative fordele og ulemper i forbindelse med den regionale erhvervssammensætning i forhold til Fællesskabets.
It tends to evaluate the importance of intersectoral differentials of growth at the Community level as well as the comparative advantages or disadvantages of the regional industry-mix by reference to that of the Community.
Disse virkninger udtrykkes ved følgende formler: a. "regional" differentialvirkning = /
These effects are expressed by the following formulas : a. 'regional' differential effect = > ( ———- - -r—sr I
= erhvervsgren = region = land = Fællesskabet
Λ > Pr { "h > Pc io fe 1 where : Ρ = value added in EUA, at market prices " and exchange rates, in 1977 -^P = idem; in 1970 i = branch, r = region, η = country, c = Community
Det er klart, at summen af de tre virkninger (totalvirkningen) er lig med:
It is clear that the sum of the three effects (total effect) is equal to:
Σ dvs. forskellen mellem væksten i det samlede BNP i regionen og væksten i det samlede BNP i Fællesskabet.
9» Pc I i.e. the difference between the growth of total GDP in the region and the growth of total GDP in the Community.
Metodologisk bilag
The regions of Europe
INDKOMSTNIVEAU OG LEVEVILKÅR
INCOME LEVELS AND LIVING CONDITIONS
De nationale data om husholdningernes disponible indkomster og endelige forbrug er taget fra EUROSTAT-publikat ioner i serierne "Nationalregnskaber ENS -Detaljerede tabeller 1970-77" (EUROSTAT 1978). Regionale data er taget fra "Regional statistik - Befolkning, beskæftigelse, levestandard" (EUROSTAT 1978) opdateret af SOEC.
The national data on disposable income and final consumption of households are taken from Eurostat publications in the series "National Accounts ESA -Aggregate figures 1960-1978" (Eurostat 1980) and "National Accounts ESA -detailed tables 1970-77" (Eurostat 1978) Regional data are drawn from "Regional Statitics - Population, Employment, Living Standards (Eurostat 1978) as updated by SOEC.
For så vidt angår offentlige overførsler, er oplysningerne taget fra EUROSTAT, "General Government Accounts and Statistics, 1970-1977", 1978. De regionale data hidrører fra følgende kilder:
As regards public transfers, national data are taken from Eurostat, "General Government Accounts and Statistics, 1970-1977", 1978.
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber, Rapport udarbejdet af studiegruppen vedrørende de offentlige finansers rolle i europæisk integration, Bruxelles 1977;
Commission of the European Communities, Report of the study group on the role of public finance in European integration, Brussels, 1977;
I Forbundsrepublikken Tyskland medregnes også ikke-udloddet indkomst fra ikke-finansielle selskaber og selskabslignende virksomheder.
In the Federal Republic of Germany, it also includes non-distributed income of non-financial corporate and quasi-corporate enterprises.
Husholdningernes endelige forbrug repræsenterer værdien af varer og tjenester, der anvendes til direkte tilfredsstillelse af individuelle behov.
Final consumption of resident households is the value of the goods and services used for the direct satisfaction of individual wants.
Jf. "E.4.3 Bruttonationalprodukt" på side 200 i dette bilag.
See also "E.4.3 Gross domestic product" on page 186.
Den disponible bruttoindkomst er forskellen mellem de af husholdningerne modtagne samlede indkomster og de af disse foretagne overforsier.
Gross disposable income is the difference between overall incomes received by households and the transfers made by them.
I Forbundsrepublikken Tyskland medregnes også ikke-udloddet indkomst fra ikke-finansielle selskaber og selskabslignende virksomheder.
For the Federal Republic of Germany, it also includes non-distributed income of non-financial corporate and quasi-corporate enterprises.
Husholdningernes endelige forbrug er værdien af varer og tjenester, der anvendes til direkte tilfredsstillelse af individuelle behov.
Final consumption of resident households is the value of the goods and services used for the direct satisfaction of individual wants.
Der er også taget hensyn til de tre undersektorer under den offentlige sektor (S60 i Europæisk Nationalregnskabssystem), nemlig:
The three subsectors of general government (S60, according to the European system of integrated economic accounts) have been considered, namely:
• lokalforvaltningen (S 62), som omfatter de dele af den offentlige administration, hvis kompetence kun udstrækker sig til en del af det økonomiske område (som f.eks. regioner, provinser, kommuner etc.);
• local government (S62), which includes those type of public administrations whose competence extends to only part of the economic territory (such as regions, provinces, communes, etc);
• den sociale sikring (S 63), som omfatter alle centrale eller lokale organer, hvis væsentligste opgave består i at levere sociale ydelser, og hvis vigtigste indtægter hidrører fra obligatoriske socialsikringsbidrag.
• social security funds (S63), which include all central and local institutional units whose principal activity is to provide social benefits and whose main resources are derived from compulsory social security contributions.
Hver af disse tre sektorers samlede udgifter (såvel løbende som kapitaludgifter) er blevet gennemgået.
Total (current and capital) expenditure of each of these sectors has been considered.
Den interregionale omfordelingsvirkning inden for det enkelte land er blevet vurderet ved at sammenligne indekset for de samlede udgifter per capita med indekset for BNP/per capita (landet = 100) i et givet år.
The interregional redistributive effect of such expenditure within each country has been evaluated, comparing the index of total expenditure per head and the index of GDP/head (country = 100) for a given year.
Det er derefter forudsat, at:
Then it has been assumed that:
• der ikke er tale om en omfordelingsvirkning, når per capitaudgifterne er proportionale med BNP/per capita (elasticitetskoeff icienten er ca. 1);
• no redistributive effect occurs when per capita expenditure is proportional to GDP/head (elasticity coefficient around unity);
• der er tale om en omfordelingsvirkning proportional med udgifterne, når per capitaudgifterne er ens i alle regioner (elasticitetskoefficienten er ca. 0);
• a redistributive effect proportional to the volume of expenditure occurs when per capita expenditure is equal for all regions (elasticity coefficient around zero);
• der er tale om en kraftig omfordelingsvirkning, når per capitaudgifterne er omvendt proportionale med BNP/per capita (elasticitetskoefficienten antager en negativ værdi).
• a strong redistributive effect occurs when per capita expenditure is inversely proportional to GDP/head (elasticity coefficient having negative values).
(Med hensyn til dette spørgsmål henvises til Kommissionen for De europæiske Fællesskaber, Rapport udarbejdet af studiegruppen ved rørende de offentlige finansers rolle i europæisk integration, Bruxelles, 1977, bind II, kapitel 8).
(For this point see also: Commission of the European Communities, Report of the study group on the role of public finance on European integration, Brussels, 1977, Vol. II, Chapter 8).
FÆLLESSKABET MED 10 MEDLEMSSTATER
THE COMMUNITY OF TEN
• med hensyn til internationale sammenligninger, EUROSTAT og OECD;
• for international comparisons, SOEC and OECD sources
• med hensyn til nationale statistikker, græske statistiske årbøger;
• for national statistics, the Greek Statistical Yearbooks
• med hensyn til regionale data, BNP-skøn for 1970 og 1974, der er udarbejdet af det græske ministerium for koordination og udgivet i 1979; det regionale udviklingsprogram, som de græske myndigheder har forelagt Kommissionen, er også blevet anvendt.
• in the case of regional data, estimates of GDP for 1970 and 1974 prepared by the Greek Ministry for Coordination and published in 1979; the regional development programme submitted by the Greek authorities to the Commission was also used.
E.8 AFSLUTTENDE KAPITEL
E.B FINAL CHAPTER
"Faktoranalyse" er en statistisk metode, som benyttes til - ud af et stort antal indikatorer - at uddrage et forholdsvis lille antal hovedkomponenter (faktorer), som tegner sig for en stor del af variationen i de oprindelige indikatorer.
"Factor analysis" is a useful technique that helps to extract from a large number of indicators a relatively small number of of principal components (factors) which account for a large proportion of the spatial variation (variance) in the original indicators.
Dette skyldes, at mange af variablerne i det store og hele måler det samme, dvs. at de sandsynligvis er snævert indbyrdes korrelerede.
This is possible because many of these variables measure substantially the same thing, i.e. they are likely to be closely correlated with one another.
Den analyse, der er foretaget med henblik på denne beretning94, dækker alle væsentlige socioøkonomiske indikatorer, som er behandlet i beretningens forskelligekapitler.
The analysis carried out for this report'6covers all significant socio-economic indicators examined in the various chapters of the report.
Følgende 13 indikatorer er blevet gennemgået:
The following 13 indicators have been considered:
Relativ vækst i befolkningen i den arbejdsduelige alder 1975-85 befolkningen i den
Relative increase of population of working age 1975-85
Beskæftigelsesgrad (beskæftigelse som % af arbejdsduelige alder), 1977
Employment rate (employment as % of population of working age) 1977
Samlet arbejdsløshedsprocent, 1977
Total unemployment rate, 1977
Langtidsarbejdsløshedsprocent, 1977
Long term unemployment rate, 1977
Ungdomsarbejdeløshedsprocent, 1977
Youth unemployment rate, 1977
Underbeskæftigelse i landbruget (% af arbejdsstyrken), 1975
Agricultural underemployment (% of labour force), 1975
Økonomisk udviklingsniveau (BNP per capita i ERE), 1977
Level of economic development (GDP/head at UCE), 1977
Vækstrate (relativ ændring i BNP i ERE), 1970-77
Rate of growth (relative change of GDP at UCE), 1970-77
Samlet produktivitet (BNP/beskæftiget i ERE), 1977
Overall productivity (GDP/employed at UCE), 1977
Industriel kapitaludrustning (faste bruttoinvesteringer inden for industrien pr. indbygger), 1970-77
Industrial capital endowment (gross fixed capital formation in industry per inhabitant), 1970-77
Økonomisk og socialt velfærdsniveau (BNP per capita i KKS), 1977
Level of economic and social welfare (GDP/head at PPS), 1977
Disse indikatorer er - ligesom i selve beretningen - udtrykt i sammenlignelige og homogene enheder (f.eks. pr. indbygger, pr. beskæftiget osv.) og har en umiddelbar økonomisk betydning, hvilket letter fortolkningen af resultaterne.
These indicators are expressed - as in the body of the report - in comparable and homogeneous units (e.g. per head of population, per person employed etc.) and have an immediate economic significance that facilitates interpretation of the results.
Desuden kan hver enkelt indikator fortolkes som et "mål" for et givet problems intensitet (f.eks. arbejdsløshed, konkurrencestilling osv.) i de forskellige regioner97, og de fortæller således mere end en simpel situationsbeskrivelse eller en beskrivelse af udviklingen (f.eks. industribeskæftigelse i %, fødselshyppigheder, osv.).
Moreover, each of them can be considered as "measuring" the intensity of a given problem (e.g. unemployment, lack of accessibility, etc.) in the different regions97, going beyond the mere description of situations and/or their evolution (e.g. % of industrial employment, birthrates, etc.).
Analysen viser - uden at der er gjort brug af en på forhånd fastlagt regionaludviklingsmodel - at regionalproblemerne i EF hænger sammen med tre hovedkomponenter ("faktorer").
The analysis allows the possibility of summarising regional problems within the EEC in terms of three main components ("factors"), without applying any predetermined model of regional development.
De tre identificerede problemtyper kan afgrænses således:
The three types of problems identified may be defined as follows:
• svag økonomisk udvikling i forbindelse med perifer beliggenhed, utilstrækkelige erhvervsinvesteringer og stor underbeskæftigelse inden for landbruget;
• low weak economic development, associated with peripherality, industrial investment and high agricultural underemployment;
• uligevægt på arbejdsmarkedet, som giver sig udslag i et højt samlet arbejdsløshedsniveau i strukturarbejdsløshed og i afvandring;
• imbalances in the labour market, as represented by high levels of overall and structural unemployment and outward migration;
• ringe beskæftigelsesmuligheder og potentielt stort arbejdskraftudbud.
• situation of low employment opportunities with potentially high pressure of labour supply.
Generelt forklarer disse 3 faktorer en høj procentdel (73%) af de samlede uligheder mellem de europæiske regioner som målt med udgangspunkt i de 13 indikatorer, der er anvendt i denne analyse.
On the whole, these 3 factors explain a high percentage (73%) of overall disparities between European regions, as measured by all the 13 indicators used in the analyses.
Specielt bidrager den økonomiske faktor i høj grad til at forklare (36%) de samlede uligheder, medens arbejdsmarkedet og de demografiske karakteristika spiller en mere begrænset forklarende rolle (henholdsvis 22% og 15%)9e.
In particular, the economic factor explains to a large extent (36%) overall disparities, while labour market and demographic characteristics have a more explanatory power (22% and 15% respectively)".
Disse resultater er selvfølgelig afhængige af valget af de regionale indikatorer, således at anvendelse af andre variable kunne øge den ene eller den anden faktors betydning.
These results are obviously dependent on the choice of regional indicators, so that the inclusion of other variables could have increased the contribution of one factor or the other.
Det er klart, at de tretten benyttede indikatorer ikke kan danne grundlag for en udtømmende analyse af regionalproblemerne i enhver sammenhæng.
Clearly the thirteen indicators used do not exhaust the possibility of analysing regional problems in whatever context.
Men inden for de begrænsninger, som datamaterialet har sat, forekommer de at give et sammenfattende billede af den analyse, der er gennemført i denne beretning vedrørende regionalproblemernes intensitet i Fællesskabet.
Nevertheless, within the limitations imposed by the availability of data, they appear to provide a comprehensive summary of the analysis made in the present report, as regards the intensity of regional problems in the Community.
"Factor scores" måler for den enkelte region betydningen af de fremdragne faktorer.
The factor scores measure the importance, for each region, of factors which have been identified.
De har nul som gennemsnit og 1 som standardafvigelse, således at de antager henholdsvis positive og negative værdier.
They have zero as average and 1 as standard deviation, so that they assume positive and negative values respectively.
I det første tilfælde svarer regionens stilling (jo nærmere, desto højere dens factor score) til den stilling, der er fast lagt af faktoren; i det andet tilfælde er stillingen nærmest den modsatte af den, der er udtrykt af faktoren.
In the first case, the situation of the region corresponds (more closely the higher its factor score) to that defined by the factor; in the second case the situation is rather the opposite of that defined by the factor.
Udviklingen i bybefolkningen og den samlede befolkning .... Tabel 4.1.
Urban and total population and their evolution Table 4.1.
BNP pr. indbygger 1970 og 1977 (EF = 100) Tabel 4.2. Liste over regioner anført i figur 4.2 Tabel 4.3.
GDP per head 1970 and 1977 (EUR 9 = 100) Table 4.2.
Regional fordeling af store selskabers hovedkontorfunktioner Tabel 5.1. Regioner med en udtalt specialisering i henholdsvis .... Tabel 6.1.
Regional Distribution of Headquarters Functions in some EUR countries Table 5.1.
Indkomstniveau- indikatorer i medlemsstaterne 1977 .... Tabel 6.2.
Indicators of Income Levels in Member States - 1977 Table 6.2.
Forbrugs indikatorer af fysisk karakter - 1977 Tabel 6.3.
Physical Indicators of Consumption - 1977
Indikatorer vedrørende boligforhold - 1977 Tabel 6.4.
Table 6.3. Housing Indicators - 1977 Table 6.4.
Indikatorer vedrørende sundhedsforhold Tabel 7.1.
Public Health Indicators
Naturlig befolkningsændring (pr. 1 000 indbyggere) Tabel D.2.
Sectoral structure of active population and GDP Table D.I. Natural movements (rate per 1000 inhabitants) Table D.2.
Gennemsnitlige årlige nettovandringer (pr. 1 000 indbyggere) Tabel D.3. Befolkningsprognoser (x 1000) Tabel D.4. Regionale befolkningstal Tabel D.5. Befolkningens aldersstruktur Tabel D.6.
Average yearly migratory balances (rate per 1000 inhabitants) Table D.3.
Bybefolkningen i Fællesskabet Tabel D.7.
Urban population in the Community Table D.7.
Befolkningstæthed (indbyggere / km2) Tabel D.8.
Density of population (inhabitants / km2) Table D.8.
Arbejdsløshedsprocenter i 1979 . Tabel D.9.
Unemployment rates 1979 Table D.9.
Langtidsledigheden (mindst 6 mander) i % af arbejdsstyrken Tabel D.12.
Proportion of females in total long term unemployment in 1977 Table D.15.
Ungdomsarbejdsløsheden, 1977 Tabel D.13.
Regional GDP per head in EUA at current prices and exchange
Den erhversaktive befolkning
Gross fixed capital formation in the period 1970-77
Industriinvesteringer i de europæiske regioner i 1970' erne Tabel D.20.
Industrial investment in European regions in the seventies Table D.20.
Beskæftigelse inden for fremstillingsvirksomhed i slutningen Tabel D.21.
Manufacturing employment at the end of the 1960s (Census years) Table D.21.
Regional fordeling af højt kvalificeret (mandlig)
Regional distribution of highly qualified manpower Table D.22.
Regional analyse af den sektorale beskæftigelsesstrukturs virkning Tabel D.23.
Regional analysis of the impact of sectoral employment . . . Table D.23.
Regional beliggenhedskvotient for beskæftigelsen i servicesektoren Tabel D.24.
Regional location quotient of the overall tertiary sector . Table D.24.
Ændringer i værditilvæksten i de enkelte sektorer Tabel D.25.
Changes in sectoral output in the Community 1970-1977 . . . Table D.25.
Regionernes specialisering i de vigtigste sektorer Tabel D.26. Shift-share-analyse efter produkter 1970-1977 Tabel D.27. Koefficienter for sektorspecialisering 1977 Tabel D.28.
Regional specialisation of the main sectors Table D.26.
Mål for regionale uligheder i BNP per capita i KKS inden for EF (de Ni) Tabel D.29.
Measures of regional* disparities of GDP per head at PPP within EUR 9 Table D.29.
BNP, disponibel indkomst, endeligt forbrug - pr. indbygger (KKS) Tabel D.30.
GDP, disposable income, final consumption - per inhabitant (PPP) Table D.30.
Fysiske indikatorer pr. indbygger (Land = 100) Tabel D.31.
Physical indicators in 1977 per inhabitant (Country = 100)
Boligstandard 1977 Tabel D.32. Sundhed Tabel D.33.
Table D.31. Housing 1977 Table D.32.
Indeks for BNP per capita i et Fælleskab med ti Medlemsstater 1977 Tabel E.1.
GDP per Head Index 1977 for the Community of Ten Table E.l.
Sammenligning af niveau II - regionernes størrelse Tabel E.2.
Comparison of the size of Level II regions Table E.2.
Opdeling af FMO'er efter deres generelle effektivitet . . . Tabel E.3.
Typology of C.O.M's according to their general efficiency Table E.3.
Den enkelte produktgruppes vægt efter graden af støtte ... Tabel E.4.
Weights given to each CAP product according to degree of support Table E.4.
Indeks for Fællesskabet som helhed for den samlede EF-Støtte
Index of global EEC support for the Community as a whole
Oversigt over hovedtendenserne på arbejdsmarkedet 30 Figur 3.2.
Aggregate labour market trends Figure 3.2.
Udviklingen i arbejdsløsheden i de enkelte medlemsstater ... 31 Figur 4.1.
National trends of unemployment 1971-1978 Figure 4.1.
Regionale forskelle i BNP per capita i Fællesskabet opgjort i ERE 55 Figur 4.2.
Regional disparities of GDP/head valued in EUA Figure 4.2.
Situationen (1977) og udviklingen (1970-77) 58 Figur 4.3.
Situation (1977) and evolution (1970-77) of GDP/head Figure 4.3.
Regionale uligheder med hensyn til BNP per capita (ERE), ... 64 Figur 4.4.
Regional disparities in the EEC (Theil indexes). Figure 4.4.
Regionale uligheder med hensyn til produktivitet og beskæftigelsesgrad 65
Within-country regional disparities
Gennemsnitlig årlig befolkningstilvækst 1970-1978 (o/oo) Kort 2.2. Gennemsnitlige årlige nettovandringer 1970-1978 (o/oo) Kort 2.3.
Average Yearly Variation in Population 1970-78 (o/oo) Map 2.2.
Befolkningstæthed i 1978 (indbyggere/km2) Kort 2.4.
Population density in 1978* (inh./km2) Map 2.4.
Ændring i bybefolkningen efter region 1960-1970 Kort 2.5.
Urban population change by region 1960-1970 Map 2.5.
Ændring i bybefolkningen efter region 1970-1980 Kort 2.6, Ændring i befolkningen i større bysamfund efter region
Urban population change by region 1970-1980 Map 2.6. Changes in population of agglomerations by region 1970-80, ...
Arbejdsløshedsprocent i 1979 Kort 3.2.
Unemployment rates in 1979 Map 3.2.
Ledighed af mindst 6 månders varighed i procent Kort 3.3.
Unemployment lasting 6 months and over Map 3.3.
Ungdomsledighedens andel af den samlede arbejdsløshed 1977 Kort 3.4.
Share of youth unemployment in total unemployment 1977 .... Map 3.4.
Langtidsledigheden blandt kvinder i procent Kort 3.5.
Female long-term unemployment Map 3.5.
Erhvervsfrekvens - I ALT - 1977 Kort 3.6.
Activity rates 1977 - total Map 3.6.
Erhvervsfrekvens - KVINDER - 1977
Activity rates 1977 - female Map 3.7.
Væksten i befolkningen i den arbejdsduelige alder i de enkelte regioner Kort 4.1.
Regional levels of economic development 1977. . . '.
Den regionale økonomiske udvikling 1977 Kort 4.2.
Map 4.2.
Den regionale økonomiske udvikling 1970 Kort 4.3. BNP per capita 1977 (Land = 100) Kort 4.4. Perifer beliggenhed 1976 Kort 5.1.
Regional levels of economic development 1970 Map 4.3.
Beskæftigelsen inden for landbruget i forhold til den samlede beskæftigelse Kort 5.2.
Agricultural employment 1977 as a proportion Map 5.2.
Underbeskæftigelse inden for landbruget 1975 Kort 5.3.
Underemployment in agriculture Map 5.3.
Bruttoværditilvækst pr¿ årsarbejdsenhed (BVT/ÅAE) Kort 5.4.
Gross value added per annual work unit (G.V.A./A.W.U.) Map 5.4.
Regional indikator for den fælles landbrugspolitiks støtteintensitet Kort 5.5.
Regional Indicator of CAP support Map 5.5.