natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Italien, Frankrig, Belgien og Storbritannien sker der ofte i tilslutning til strejker besættelse af arbejdslokalerne i en
19?? strikcs in tbe [cthcrlardg in protest aSainst the aploycrar rGsolvo to obteln a partial anapeneion of tbe sliilirg acalc a"rd
Det er her og der sket, at arbejderne har holdt ledelsen tilbage for at tvinge den til forhandling.
IaJor brenoh dlgD{rtcs can partly ilc biCU flgurcc rcoordctl in thc Fcderal Rcpublic of Ocr^nanJr.
Når der er tale om fallerede virksomheder, er besættelse et helt analogt protestmiddel, selv om det ikke mere drejer sig om strejke i ordets egentlige forstand (lønmodtagerne i Frankrig og Italien kalder det fortsat strejke).
In Eranoc 19?6 ghlft in cconolc policy et a Ponont rhen infletion brought a rethar violent rar ePecitlng uP.
I flere lande er anvendelsen af strejkevagter, der med forskellige midler skal holde ikke-strejkende borte, blevet almindelig, og metoderne er blevet hårdere.
Eut thc variety of posslble dcteilcd arlrlanationg cannot oonocal f,hat tbe qg^ntity of tlaüc of strike thcy bave in comon.
Man har ofte i tilknytning hertil anvendt blokade for leverancer.
Duing thc rcoent crigis bore littlc telatlon to tbe ghort-tert aployuent narket trcnd.
Et stort antal af disse strejkeformer bliver ikke anerkendt som sådanne af domstolene (men det sker, at arbejdsgiverne går ind på at drøfte sagens realitet, fremfor at gribe denne an ledning til at straffe).
I'bls ie tnre rclationel of lebour of all tbc profounilly differcnt ryateos of irduntrial a.nilnenagaeat rith vcrT itlffcrcnt organitatioasr pola:e a^nrlpolicice policice a,rd of govcJmorts xitb very ttlfferrnt eoononic polieice
Disse usædvanlige metoder og disse ulovligheder er i reglen forbundet med motivet for bevægelsen: lokalt initiativ, der ofte mere eller mindre er styret af de militante eller de lokale fagforeningsrepræsentanter, men ikke dirigeret af de centrale apparater. I visse lande, hvor der i henhold til lov er fredspligt under aftalens varighed, eller hvor den fagforeningsmæssige disciplin er hård (det er ofte de samme), drejede det sig ofte om "vilde" strejker eller under alle omstændigheder ikke officielle strejker.
& e asgcrtlon tbet during thc firgt perlott the firll ,ap!.o5meat policics;backotl up by lnftetionl baÄ shlft€al thc seet of power to the abopfloor dcser1esto be ttlty nrderstooit. lhls aliat aot itcecribc a sbort-tato econotio trond buta laathg trancfotnation of nctbode of actlon ad porcr relation6r as o8n brvcriflcit by an exaninatlon of tbc iliffcrent fotlg of gtrlke.
Vi har set, at krisen kun i ringe grad har nedbragt antallet af strejker.
.196g fron to i973. In italy,
I visse tilfælde har uroen i I968 til 1973 ladet det væsentlige i arbejdsmarkedssystemet intakt.
In aone casee tbe nanagement was kept in a6ainst its wi1l in ord.er to force it to negotiate.
Først og fremmest er det helt overdrevet at indbefatte Tyskland og Nederlandene. Begge har de sandt nok haft strejker, som brød fredspligten, og de har givet anledning til uro og over vejelser.
rn e:rtrme oaseE, nearly aLways caeeg rhere the nndertaklng tbreatenecl to close d.own, tbe ocoupatlon wag acconpanied. by a return to proctuction and unofficlal gale of.,the product.
Også i de to lande har organisationernes interne disciplin været stillet på en prøve, og navnlig fagforeningerne har måttet gøre en indsats for at nærme sig virksomheden og for at gøre sig gældende der.
r a the cage of bankrupt unclertakinge, occupation ie a neans of protest enti"elJr ie no longer a strike in the strict conparable to the strike, even if it of the term (wage earners in hance gense ioni anit rta}y continue to call it tut).
Men alt i alt har besættelser været sjældne og endnu sjældnere indespærring af de højere funktionærer.
countries nake nidespread use of picketing in order to diecourage aon-strikere neana, anil the nethods used. have becone tougher.
Det er en ændring i selve forhandlingssystemet.
the etrike taken on speoial
Tilfældet Italien er det mest illustrerende.
"" the ernployers sonetines agr€e to discuss the issues rather than
Men dette har kun lidt til fælles med en branchestrejke i Forbundsrepublikken Tyskland.
(although take tbie pretext for repressive action).
Selv om de centrale organisationer definerer de generelle målsætninger og opstiller et aktionsprogram, er gennemførelsen af dette program i høj grad decentraliseret.
lbese unusual nethocls and tbese unofficial proceduree are verJr generally related to the origins of the etrike, or lees controlled by the nilitants by tbe central nachinery.
Faktisk er det de lokale organer eller virksomhedsorganerne, der giver kravene et konkret indhold, og som bl.a. beslutter tidspunktet for, varigheden af og formerne for en aktion.
which is often a loca1 initlative noreor local union repregentativee ancL notrn gone countries where the law irnpoeee organizecl industrial peace for the cl.uration of the contract or where there is strong union discipline
Branchestrejken er ikke længere en arbejdsstandsning for alle på et givet tidspunkt.
(often rwildoatl the two go together), the strikes nere often or at leaet unofficial etrikes.
Den er en række decentraliserede initiativer, som fagforbundene søger at samordne og gøre ensartede.
fhey were rareJ.y dlirectecl a4ainst the union brut eonetines did tr.y to exert preeeure on it and at a41r rate they were often to force it to conmit iteelf,waiting for unlon ag?eement.
Den er heller ikke længere det sidste pressionsmiddel, når forhandlingerne er brudt sammen.
callecl. without lltris nuch paintecl picture in the centre of initiative.
Den ledsager forhandlingerne, fremskynder dem og stimulerer dem, den er en del af forhandlinger ne, for så vidt som den er en lokal forhandling, der kan tjene som fortilfælde og eksempel for helheden.
ehows the change of, nethoils us6d. anat the ehift Today, however, the paesage of tine and chang{.ag econoroic clinate fotce us to coneider other guestions sudd'en outbreak of'strikes.
Den er således samtidig en måde at knytte menigmand snævrere til selve forhandlingerne gennem generalforsamlingen og tillidsmændenes aktion.
- suoh as whät'reinainsthe crieis brought 1ittle lle have seen:thet of thig reduction ln theor. Errt d.id it not change their toclgy for a emall group to talce the ini.tiative stoppa6e ?
Undertiden ikke uden fiksfakserier.
Ig it not nore cttfficultand responsibirity of a norkbae tbe porer not returned.
Til gengæld har strejker i forbindelse med brancheinteresser ifølge sagens natur en meget høj deltagelse.
? t{as 1!6 & -,1973 a paseing exceas or d.oee to the hande of tbe orgaaizatione it herald a fundamental change ?
Derfor er der ingen vilde strejker. Med en sådan smidighed i styringen af konflikten skal der en uvedkommende hændelse til, for at en fagforening ikke træder frem og vedstår sine slag ord i en bevægelse, der er af lokal oprindelse.
certainly there is a change, as shovrn by all re have saial about tbe cuFent nethods of dealing rith emplolment and pay and the operatlon of the organizations.
kommissionen udarbejdede sin redegørelse, og det gælder i høj grad endnu i dag.
Ia gone oaeeg the 196u-^'1973 outbrea^k lefüthc eeeenoeof the inilnetriel relatioae ayetem untoucbedl ia otbors itolu,rgetl it.
De undtagelser, der med hensyn til strejkedage udgør langt over 10$, endda mere end halvdelen af de tabte arbejds dage i rekordårene 1971 og 1972, er snarere tilfælde, hvor fagfor eningerne, der var trætte af at blive "oversvømmet" af deres tropper, stillede sig i spidsen.
Elrstly it roultt bc exceasive to drar the Feileral Sepubllc of Gcrnanyor the tretherlands into thia picture. llbue, both erperienced, rtrikea whiobiafringed the indugtrial pöeoe pect anit oaueed cligquiet ancl refleotioa.
Det vil med andre ord sige, at det andet forhandlingssystem på virksomhedsniveau i henhold til Dono-van-kommissionens diagnose er det fremherskende.
Antlin botb oeees the internal disoipliue of tbe organizatione raa testecl andtin partianlarl tbe unions bad to uake efforte to eetabligb cloeer contaotE ritb or gain reoogaition in the rrndertaking.
Strejkerne er snarere en sag for shop steward'erne og de grupper, som vælger dem, end for selve fagforeningerne undtagen i de store konflikt perioder.
Eut all ia ell there rare rare.ly rsequeetrationr äälr'occupetlons and even nor€ rerely any ilIegaI of ereoutive staff.
Det er på varig måde og ikke ved et fordigående fænomen, der fremmes eller bestemmes af konjunkturerne, at initiativet til en konflikt har skiftet plads.
Even nore inportant, tbe traditional bargaining eyato wea perhape sbaken up in sone years a^rd thus became noro flexible.
I hovedtræk kan der drages samme konklusioner for så vidt angår Frankrig. Choket i 1968 og erfaringen fra de år, der fulgte, har ført til en form for strejke, der ligger meget tæt op ad den italienske, selv om den i langt mindre grad er centraliseret og koordineret (og naturligvis med meget færre strejker og følgelig en mere præcis aktion).
llhe Italian oage 1g the noet inet!'uotive. llhc noet fuequent fotm ofgtriks thqre is atill the brancb etrikc, ilirectLy cormected rith thenegbtiatlon of e coflective ä6:reement(the pealcyearg of confliot rtsr€also those rhen thc agreernents were renered) or at Leaet a comon clein.But nhat is aall.etl a bra,nch strike in Italy today hae littlc iu comonrith e branch gtrike in the Fecleral Republic of CotuanJr.
Fagforeningens rolle er snarere at udbrede slagord og ideer og at bane vejen for nye målsætninger og nye midler, og dernæst, når initiativet er kommet fra lokalt plan, at styre det og i givet fald samordne det med andre og at lede det til et acceptabelt kompromis.
Althougb thegeneral. objectivee are laiit ttonn by tbe central organizationo and altboughtbcy clrefüraa action program€, the inplsentatlon of thia programe is verXrdecentraliaerl.
Til en ekstrem decentralisering af konflikten svarer en lidt større centralisering af aftalen ved konfliktens afslutning (og en ret stærk centralisering af den kollektive overens komst og den forskriftsmæssige aftale).
It goes lranil in hanal rith negotlationr giving it lnpetus anil stimulatirgit; lt is involved in it to the extcnt that it is iteelf a looaI nesotiatioD wbicb oa"nact as a precedent and exanple for the overall negotiation.
Til forskel fra Storbritannien er fagforeningsmedlemmerne herre over strejken, men fag foreningen er stadig herre over aftalen.
Tlled.ecisions taken by one unttertaking nay antloipate tbe industrial branchdeoieione or evsn nrn counter to tbe joint rules of the employers.
Naturligvis svarer denne nye konflikttype til forskel lige forhandlingsformer.
So the brancb strike is a ueang of closely associating the graae rootsin the a.ctüal negotiation by neans of the general aeaeobly and the ectioasof the ilelegatea. Sonetines thls reguires sooe artifioe.
have noget, der svarer til virksomhedsforhandlingerne i Storbritannien, og fagforeningsrepræsentanterne er ikke shop stewards. Men de centrale organisationer har til gengæld ringe indflydelse på beslutningen om strejke her.
of €mploJrnent, d.evelopnent of the south) involve fewer people and. thereforehave leeg following because they clerive Duch mor€ fron a central initiative.By contrastr strikee involving branch interests have a high rate of followingbecause of theee organi.zational formulas.
Det er en selvfølge, at denne skitse fremhæver en ten dens, og at tendensen ikke er generel.
ldoreover, there are no unofficial strikes. of d.isputes, it would need a curi"ous accident ancl its policles reflected in a locally-based
Men denne tendens er i al fald mere end en følge af omstændighederne.
With such flexible conductfor a unlon not to see iteelfnovenent.
Gælder dette stadig? Antallet af vilde strejker i Danmark er meget højt, så højt at man kommer til at tænke på Storbritannien i 60'eme.
lhe legal eituation is raclicalLy cli.fferent in the IJK since nine etrikesout of ten are coneidered unofficial there.
Den manglende disciplin og det "vilde" initiativ har flere gange gjort sig gældende i Belgien.
This uae true of the ten yearscluring which the Donovan Conni-ssion reported and is even Dore true toclay.
Denne ændring giver, som vi før har sagt, udtryk for en forskydning i hele forhandlingssystemet.
Antl the erceptions, which account for nuch nore than the other
3.1.3 - Bilæggelse af konflikter
1O S in te::ne of clays of gtrike and actually nalce up over half the clays lost during
Det er ikke muligt at foretage en hensigtsmæssig sam menligning af procedurerne for bilæggelse af konflikter, hvis man ikke begynder med at sondre mellem to former for konflikter, nem lig konflikter, der opstår som følge af en uoverensstemmelse mel lem et fagforbund og en arbejdsgiversammenslutning, som efter at have tilendebragt en forhandling ikke når til enighed, og konflikter, der opstår på en arbejdsplads og derefter breder sig til en hel fabrik, og som vedrører lokale problemer, som ofte ikke har været indgående drøftet i alle detaljer inden strejken.
'19?2, peak years guch as 19?1 and tenrl to be casee where:the unioirsr.tired of being outstrippeil by their nembers, take the reins in their own handls.Ihat neans that in accor.rilance with the Donovan Comission tliagnoeisr thesecond system of negotiation, at conpany LeveL, ie dominant.
Mange konflikter i Storbritannien, Frankrig og Italien hører til den anden type. Standsning af maskinerne er et udtryk for utilfredshed, for eksempel over for et første afslag.
Thie does not nean that the new economic trend-has not enabled thecentral organizatione to gain strength and acquire nore authority.
Den får den lokale fagforening til at gribe ind eller, hvis det er alvorligere, fagforbundet, og fra virksomhedens side aktiverer man de særlige personale- og arbejdsmarkedskontorer.
But theyare no longer what they were. lHreir joint co-ordinating and organizing dutieshave cbanged becauee their neane of action have cha^nged.
Konflikten foranlediger således, at problemet trækkes frem, og at de, der skal be handle det, mødes.
In broacl lines, the sane conclusi.ons coulcl be drawn for France.
Indgreb fra det offentlige, fra arbejdstilsynet eller fra præfekten i Frankrig vil således især ske for at sætte parterne i forbindelse med hinanden og for at nedbryde barriererne.
1üre ehockof 1968 anil the experience of the fol.lorui,ng yea;re 1ed to a type of Etrlkevery cLose to the ftalian type, although less oentralized and co-ordinated(anil, of course, involving a far fewer nurnber of strikee and. thereforo norelocalizedaction).The unionlsrolelsnoretodiesminateitgpolicykeynoteeand ideas, to awaken its nenbers to ner objectivee or methodsl then, when acliepute breaks out locally, to guicle it and where appropriate oo-otdinate itsith otbers ancl to bring about an acceptable conpronise.
På samme måde udgør de strejker, som shop steward'erne udløser i mange engelske virksomheder, en faktor i forholdet til ledelsen.
llbis ertrene d.ecentraLizatlon of tbe cllepute goes hanal in hand with asligbtly greater centralization of the enil-ofdiepute a€Teetnent (antl a falrlycentral-ized collective agreenent or arrangenent).
Alt efter omfanget af hændelsen skrider den således "indkaldte" fagforening ind med mere eller mindre vægt.
Unlike in the lIK, the unionclel.egatee control the strike, but the union controle the agrement.
Et lille antal af disse konflikter kan trække i lang drag og ende i dødvande. Arten af indgrebene udefra kan således skifte.
1[hie new type of ctispute obviously corresponds to ilifferent bargainiagforms.
I Frankrig kanud over de samme tjenestemænd en person blive udpeget af det offentlige for at mægle uden anden beføjelse end den, som den officielle karakter af hans hverv eller hans personlige prestige giver ham.
But this exa.nple ehows that there nay be a tine-lag betreen tbe two(whioh ie very narked in ltaly). tlance hae nothiag like the Brltiah conpanybargai.ning systm ancl its union tlelega.tes are not ehop etewatds.
I Italien er de offentlige myndigheders mellemkomst ofte afgørende både i konflikt- og forhand lingssituationer, selv om den ikke indebærer nogen tvang.
0n the otberhanil in France the tlecision to strike is coatrolled very little by tbe centro.
Derimod har mægling (eller voldgift), når konflikten varsles efter en formel forhandling, navnlig når den kun er lov lig, hvis der ikke foreligger aftale (fredspligt), en helt anden funktion.
0f ooune ws are obly pointing to e tendency, atrd oae rbich ig not gencral.A. sürikc it tnc tlcctrlcit6 d.e hence et@s fron a carefirlly congirlersd deoisloataken by thc aetioaal unioa (aftbough cven in tbig cage there ie gone locel initiativs.
Den kan være meget mere bindende som procedurerne i Nederlandene eller som indgrebene (der er sjældne, men ikke usædvanlige) fra det offentlige i Danmark, for eksempel ved lov.
lnong public oploycee, tbc case of the post officc oploycce ie gucb oftcn quitc tliffcr€nt, aa eborn \r tbeir orn gteike in 1974).
Både i Danmark og i Luxembourg er den egentlige mæglingsprocedure obligatorisk, men resultaterne kan forkastes af parterne (hvilket i Danmark sker ved afstemning).
A oonfoderation as Foroc Orvrilro bas itc orn ooaooptlon of the agreoent anit thcrsfore tliaplaye a illffcrent attituile torarilg rliepntee.
Skal man sondre mellem fortolkningskonflikter eller retsstiftende konflikter?
At erV ratel tbie a,ad.certainly indicateE terdency ig uore than the result a beeic cha,nge.
I visse lande er der en streng juridisk sondring mellem retskonflikter og interessekonflikter - for eksempel i Danmark, Tyskland og Nederlandene. I andre eksisterer den ikke - Storbritannien - eller kun med en begrænset praktisk betydning - Frankrig.
In otber countries, the pictnre is even Leeg clear.
Mangelen ved voldgiftsdomstolene i Frankrig ud over organisationsvanskeligheder (for mange funktioner, utilstrækkeligt antal specialiserede afdelinger) er, at de hovedsagelig skal løse individuelle stridsspørgsmål, efter at lønmodtageren og arbejdsgiveren er gået hver til sit, dvs. at den sandt at sige i meget ringe grad tjener retsforholdet i de daglige forbindelser.
Ent in et lcagt thrce othcr oountrics, tbc tlXr Italy and ha,ncetand to gonc ertcnt algo in Eclg:i.un a^ad..Deruark, the frequcnt a^nd r ld c - gcale Iocal. illaputee (of,ficial or unofflciaL ilepcrding on natioaal tradltion) rcrveil as a tood neang of ertablisbiag ritbln the eyoteo of irdustriel of illscuegion and'ilooieion:ralciag Ae wc gaial earller, tbls ehifü a aär fonrn rclationg.
Oprettelsen i Storbritannien af en trepartsforligs- og voldgiftsinstitution synes trods parternes traditionelle mistillid til enhver juridisk procedure at være blevet positivt modtaget.
that refleotg a shifü in thc vhole ba,rgeining syetm. ilnq lt is oigaiflca,nt tbis obalgc ras tbe remlt of looel d.isputes, of tbe lnitiative of localilelegates a,Dil nllltants.
Endelig skal det konstateres, at der overalt eksisterer særlige procedurer for særtilfælde, og at de store kriser har vist, at det, hvis de ikke forefandtes, ville være let at opfinde dem.
rejection.Itinvolvesthelocalunionor,ifitisnoreserioue,thenationalunion, and the untlertaking calls on the specializecl etaff and eocial relationsserviceg.
Ingen har kritiseret, at der intet juridisk grundlag var for premierministerens initiativ, der sammenkaldte til en konference for arbejdsgivernes og lønmodtagernes hovedorganisationer, ligesom heller ingen har bemærket, at disse ikke efter deres vedtægter havde ret til at undertegne en lønaftale.
So the ctispute clarifies the iesue ancl leade to contacts betweenthose rho will cleal with it. llhe public authorities, the factory inspector orthe prefect in lbance will intervene nainly in order to bring the two sitleeinto contact, to puIl clown the barrierg between them.
Vi har i foregående afsnit nævnt, at konfliktformerne står i forbindelse med forhandlingsformerne.
In na4r unclertakings in the UK the strikes called by the shop stewartleare also a factor of relations with the nanageroent.
Deraf følger imidlertid ikke nødvendigvis et sammenfald mellem det område, der dækkes af konflikt, og det område, der dækkes af en aftale.
Dep€nding on tbe inportanceof the case, the union which ie rcalled onr in tbis ray will intervene noreor lesg acti.vely.
Dette perfekte sammenfald eksisterer kun, når aftalen pålægger parterne fredspligt, og når denne pligt generelt overholdes, dvs. når der kun er få strejker, der bryder denne regel.
A mal1 number of such disputes nay becorne protracted and end in aninpasse.
I en anden gruppe lande eksisterer der en forpligtelse, juridisk eller pr. tradition, enten til fredspligt eller i det mindste til ikke at udløse en konflikt uden at have udnyttet visse procedurer, men der sker hyppigt overtrædelser (Danmark) eller overtrædelserne udgør det væsentlige af konflikterne (Storbritannien).
On the other hand, conciliation (or arbitration) takes on a quiteclifferent firnction if the clispute arisee et the encl of formal bargainingtespecially if it has becone 1egaI only because no agreement was reached(industrial peace ob3.igation).
I så fald foreligger der ikke et faktisk principielt sam menfald mellem aftaleområdet og konfliktområdet.
The conci.liation service nay have no bintlingpower, as in the FecleraL Republic of Gernaryr and Belgiun where urions atrdenoployers are quite read;r to apply conciliation procedures or nale use ofthe nationaL conci.liators but not willing to accept an;r arbltration thatwould weaken their autonony.
Der opstår en række konflikter af begrænset omfang (værksted, afdeling, virk somhed), som ikke nødvendigvis svarer til det "område", der dækkes af en aftale.
Or it can be nucb raore bincling, like theconciliation proceilures in the l{etherlande or the (nore rare tut notexceptional) intervention of the public a3rühorities in.Demark, forinstance in the forn of legislation.
Standsning af maskinerne i virk somheden kan understøtte en brancheforhandling.
Sone countries nalce a strict lega1 ilistinction between dieputes of rights ancl tlieputes ofinterests - for instance Dennark, the Federal Republic of Cernany andthe Netherlancls.
Særlige virksomhedskonflikter kan finde deres løsning enten i en virksomhedsaftale eller ved henvisning til en brancheaftale (og ofte begge dele).
Others make no euch general tlistinction (eg the UK)or only attach limited practical inportance to it (Ibance).
I Frankrig ville det endda være ønskeligt, om der blev foretaget en nøjere sondring mellem aftaler ved en konflikts ophør (navnlig en virksomhedskonflikt) og de kollektive overens komster eller tillægsaftalerne som to forskellige former for for handling og aftale, navnlig i deres relationer til konflikten.
Disputesof law can be eettl€d by the courte, by joint boclles set up by thetflo eides (for engineering in the.ItK or the joint trebour Court - whichis not a Lar court - and tlre lbployer--tabour Conference ln lrelanil).
I de sidste tredive år er det trods de betydelige økonomiske og sociale æn dringer snarere stabiliteten i strukturerne, som er bemærkelsesværdig. værdig.
-inplencntin6 botb the in Irelandl a^nclin Dennark, taek of b€caüse Berhape tbeir terüe ie particularly during periode of incones policies.
Hvad er en branche eller en industri?
thanklees the practioe
Hvordan dannes en forhandlings enhed (bargaining unit)? Vi har allerede rejst spørgsmålet i forbindelse med de faglige organisationers struktur (2.2.2.1).
Dennark strikes cri.ticizeg of imposing finee for unofficial etrongly (f1at-rate fines paid. to the pLaintiffe in lieu of ila,ma6es). In trbaiaoetbe tbe
forbund, der til dels bygger på faget, som muliggør en forhandling på industriniveau (med en arbejdsgiversammenslutning, som under tiden har samme karakter i det mindste i begyndelsen, som den kom plekse struktur i Union des industries métallurgiques et minieres i Frankrig viser det), således har fagforeningerne i Storbritannien inden for metalindustrien oprettet en Confederation of Shipbuilding and Engineering Unions for at møde Federation of Engineering Employers.
(too nanyof ardtbe two conciliatlon tribunalE, apsrt fron their organizational troubles frnctionen ineuffioicnt epecializetl ilepartnents), have the fault conceatratiag on settling inillviilual" tlleputes afüer the mployecs eoployers bave aeparetedr ie beve very little official say ubile sideg are etill in contact.