natgillin/translations-raw huggingface dataset:
□ I tidens løb har Kommissionen undersøgt en række problemer, som er fælles for de forskellige sikringsordninger i medlemslandene: f.eks. følgerne af udviklingen i befolk­ningens sammensætning, udviklingen i de sociale udgifter og deres finansiering og specielle problemer som kriterierne for invalidepension og pensionsalderen.
D Over the years, the European Commission has investigated a number of problems common to social security systems in all Member States. These include difficulties caused by demographic factors, the increase in social spending and how to finance it, as well as specific problems over unfitness for work and the retirement age.
Hvad angår det sidste har Fællesskabets Ministerråd den 10. december 1982 vedtaget en henstilling til medlemslandene om navnlig at indføre ny fleksibel pensionering.
On 10 December 1982. the Community's Council of Ministers adopted a recommendation on flexible retirement.
Krisen og den store ledighed har i dag skabt sådanne budgetproblemer for den sociale sikring, at det i alle lande rejser spørgsmålet, om det er muligt at opretholde niveauet.
Social security systems are now causing budgetary problems for all Member States, casting doubt on the future level of social protection governments will be able to afford.
De problemer, som medlemslandenes myndigheder står overfor, er stort set ens:
In the present economic climate, with very high levels of unemployment, national authorities face similar problems throughout the Community:
D De offentlige udgifter til lægebehandling og social sikring iøvrigt har været en afgøren­de årsag til stigningen i de offentlige udgifter gennem de sidste 10 år.
□ Health and social security expenditure have played a central role in the growth of public spending in the past 10 years.
□ Hvordan skaffer man tilstrækkelige offentlige midler til at stimulere den økonomiske vækst og beskæftigelsen indenfor de givne budgetmæssige og valutariske rammer?
Π Public funds must be freed to support policies which foster economic growth and employment without stretching monetary and budgetary limits.
Det er på forhånd klart, at der ikke kan blive tale om at øge den stimulans, der udgår fra de offentlige udgifter i almindelighed og altså heller ikke fra de sociale udgifter.
Every effort must be made to increase fairness and efficiency in public spending and financing, especially in the social field.
Og samtidig kan man. som det understreges også af Europa­Kommissionen, ikke give afkald på skete landvindinger vedrørende den sociale sikkerhed for de befolkningsgrup­per, der netop i en periode som den nuværende er mest udsat.
And yet, as the European Commission has emphasized, there can be no question of reversing the progress towards increased protection for the weakest groups in society at a time when they already face severe difficulties.
Efter Kommissionens opfattelse er det ikke Fællesskabets opgave at skabe et ensartet socialt system for hele Europa, og den anser det iøvrigt for umuligt som følge af de nationale traditioner og den forskellige erhvervs­ og arbejdsmarkedsstruktur i medlemslan­dene.
The Community has no ambition to establish identical social security systems in all Member States. Differences in approach and social and economic frameworks would make this impossible.
Men Fællesskabet kan i den aktuelle situation tage initiativet til og danne rammen om en debat mellem regeringerne, parlamenterne, arbejdsmarkedets parter m.fl.
But. in view of the current problems, the European Community can establish useful guidelines for negotiations between governments, parliaments and the social partners.
En sådan debat er påkrævet.
A Community­wide debate is needed.
Samti­dig kan den styrke konkurrenceevnen, beskæftigelsen, erhvervslivets effektivitet og det fælles markeds enhed og bidrage til en vis overensstemmelse mellem systemerne i de enkelte medlemslande.
The aim would be to reduce disparities between present systems in terms of industrial competitivity, economic growth and job creation, in order to bolster the unity of the Community market.
At åbne debatten: Kommissionen har netop sendt Ministerrådet en meddelelse med titlen »problemer i forbindelse med den sociale sikkerhed — emner til overvejelse«. Formålet med denne meddelelse er at åbne debatten.
In order to launch this debate, the European Commission recently published a communi­cation entitled 'Social security problems — pointsTor consideration*.
Meddelelsen dækker langtfra samtlige emner i forbindelse med den sociale sikkerhed, men fremdrager nogle problemer, der i dag forekommer at trænge sig på.
This document does not attempt to tackle all social security problems but seeks to identify the most important issues.
Debattens hovedemner
The scope of the debate
De sociale sikringsordningers aktuelle situation illustreres bedst ved at sammenholde tre paradokser: Den sociale sikring bliver mere og mere kostbar, skønt de til rådighed værende midler er begrænsede som følge af den svage økonomiske vækst, betydelige offentlige budgetunderskud, stor ledighed og i visse lande en høj inflationsrate.
A triple paradox characterizes the difficulties facing social security systems. Firstly, they are costing more and more to finance at a time when available funds are restricted by weak economies, large budget deficits, widespread unemployment and, in some Member States, high inflation.
Stigningen i udgifterne til sociale ydelser har såvel positive som negative virkninger på samfundsøkonomien. Den sociale effekt står langt fra mål med de midler, der anvendes.
Secondly, increasing social security expenditure has both positive and negative effects on the economy.
D Der er flere grunde til stigningen i udgifterne: Den økonomiske krise er hovedgrunden, men stigningen forstærkes af visse forhold indenfor de sociale systemer:
Π The rapid increase in the financial burden has been fuelled by economic crisis and the nature of the systems themselves:
• Den økonomsike afmatning er ganske klart hovedårsagen til vanskelighederne.
• The major and most pressing cause of the problem is the economic crisis.
Den medfører på én gang større udgifter til tre-fire gange så mange arbejdsløse og et endnu voldsommere fald i de til rådighed værende skattemidler og sociale bidrag.
A three to fourfold increase in unemployment has swollen benefit payments while massively reducing direct contributions and overall financial resources.
Den manglende balance er ikke til at komme uden om, og medlemslandene må enten nedsætte ydelserne eller begrænse antallet af personer, der har adgang til dem. Begge dispositioner har alvorlige konsekvenser for de mest udsatte befolkningsgrupper. grupper.
The inevitable result has been huge financial imbalance which has forced governments to consider cuts in benefits or reductions in the number of people eligible to receive them.
• En anden årsag til, at udgifterne stiger, er den gradvise forbedring af den sociale sikkerhed.
• The other major cause of the increase in expenditure is the steady improvement in the level of social protection.
Man prøver også at indføre ydelser, som er proportionelle med den normale indtægt for at opretholde levestandarden i stedet for at holde de pågældende på et socialt minimum.
There is also a trend towards wage-linked benefits which guarantee a certain standard of living, rather than minimum subsistence.
• En anden årsag er den stadige vækst i befolkningens gennemsnitsalder.
• Another cause of growing expenditure is the ageing of the population.
Forventningerne til levetidens længde vokser uophørligt.
Life expec­tancy is increasing all the time.
Antallet af personer over 65 år er vokset kraftigt i de sidste 15 år og denne andel vil i fremtiden i de fleste medlemslande udgøre mellem 13 og 15 pet. af den samlede befolkning.
The number of people over 65 years old has grown sharply in the past 15 years to total between 13 and 15% of the population of most Member States. This has two consequences.
Følgen vil være et fald i de til rådighed værende midler, fordi den aktive befolkning bliver mindre, og en stigning i udgifterne til pensioner, støtte til ældre og sygdomsbehandling.
Income for the social security system is reduced because a smaller proportion of people are working. Expenditure on health services, pensions and other benefits is increased.
• Den hurtige stigning i udgifterne til helbredspleje må fremhæves.
• The rapid growth in health spending must also be taken into account.
Modtagernes alder betyder i den forbindelse meget.
The age of claimants has a substantial impact.
Gennemsnitpræmien i lande med forsikringssystemer er tre gange så høj for over 65-årige og fem gange så høj for over 75-årige.
The cost of insuring someone over 65 is up to three times the average. Over 75, it can be five times the average.
Endvidere betyder de lægevidenskabelige fremskridt mere komplicerede og mere kostbare behandlinger.
Advances in medical care have tended to make treatment more complex and more difficult.
De ydes i mange tilfælde uden hensyn til omkostningerne, og der sker derfor en oppustning af de samlede udgifter, som ingen kontrolsystemer endnu har kunnet dæmpe.
Treatment is often given regardless of cost, pushing up public expenditure despite efforts to keep it under control.
Endelig betyder det moderne liv i et forurenet samfund med arbejdsulykker og trafikpropper, stress, overernæring, medicin-misbrug m.m. i sig selv en forhøjelse af udgifterne til at holde helbredet i orden.
The pattern of life in the modern world, with its attendant risks from pollution, work and road accidents, increased stress as well as the trend towards medical treatment for minor ailments adds an extra burden to health budgets.
Socialsikringens indtægter i 1980 fordelt efter indtægtskilder (i procent) i Q indtægter herunder renter l
Social security receipts broken down by type as a percentage of the whole in 1980
Arbejds­ lager­bidrag ι
Household contri­butions
Arbejds­giver­bidrag
Employers' contri­butions
Arbejdsgiverbidrag Arbejdstagerbidrag Skatter og subsidier Andre
Employers' contributions Household contributions Taxes and subsidies Other
NB: Tallene for Grækenland er ikke til rådighed.
NB: Figures for Greece are not available.
Socialsikringens udgifter i 1980 fordelt efter formål (i procent)
Functions of social security spending as a percentage of the whole in 1980
Sygdom
Health
Andet
Jther
Familieydelser Arbejdsloshed Andet
Health Old age Family Unemployment Other
Socie iludgifternes ande Ί af bruttonationalproduktet (i procent)
Socie il security spendi ng as a percentage ol gross domestic prod uct
HD de samlede socialudgifter i »De Ni«
I III social benefits in the Nine
Andel af »De Ni«s befolkning Andel af »De Ni«s BNP Andel af »De Ni«s socialudgifter
Share of'the population of the Nine Share of the GDP of the Nine Share of social benefits in the Nine
NB: Tallene for Grækenland er ikke til rådighed.
Figures for Greece arc not available.
• Nogle af disse følger er positive. Den sociale sikring er ikke en belastning for samfundet men tværtimod et bidrag til opretholdelse af en duelig, effektiv og motiveret arbejdsstyrke.
• Some of the effects are positive: social insurance can be viewed not simply as a burden on the State but as a means of maintaining a high level of ability, efficiency and motivation in the economy.
Hertil kommer, at de penge, der opkræves til de sociale sikringsordninger, føres tilbage til samfundet, så de støtter efterspørgselen og beskæftigelsen og derved bidrager til at bøde på krisen.
Moreover, social security charges are ploughed back into the economy through benefit payments which help to bolster demand and economic activity and prevent a deepening of the crisis.
Hertil må føjes, at den sociale sikring direkte skaber beskæftigelse.
Social security also creates jobs.
Sygdoms- og sundhedssektoren beskæftiger jo således mange, ligesom den giver arbejde til medicinalindustrien, den kemiske industri, den elektroniske industri m.fl.
Health services employ large medical staffs and generate work for the pharmaceutical, chemical and electronics industries.
• Andre følger er negative, og der er fare for, at deres negative virkninger forværres som følge af den aktuelle økonomiske stiuation og finansieringsproblemerne.
• Other effects are negative: their impact on the economy is inevitably more serious in the present crisis and given the current difficulties in public financing.
For det første er det sociale sikkerhedsnet højere i Europa end i de fleste andre industrilande — og denne forskel, der i de fleste europæiske lande finansieres af virksomhederne — er en af grundene til den svækkede konkurrenceevne i Europa.
In the first place, the level of social protection offered in Member States goes well beyond the level available in other industrialized countries.
Dette forhold kan have uheldige virkninger for beskæftigelsen — især i sektorer som tekstilindustrien, skotøjsindustrien og skibsværftsindustrien, som er udsat for en stærk konkurrence fra en række udviklingslande.
This difference is partly sustained by contributions from industry and is one explanation for the lagging competitivity of European firms. As a result jobs suffer, especially in the textiles, footwear and shipbuilding industries which face severe competition from Third World countries.
For det andet skaber den samlede byrde af skatter og socialafgifter, der i mange tilfælde når op på 50 pet. af bruttonationalproduktet, en modvilje hos såvel skatteyderne som de bidragspligtige bl.a. fordi de ikke gør sig klart, hvad de får til gengæld.
Social security, when it accounts for up to 50% of gross domestic product, also represents a financial burden on contributors and tax-payers, who do not always appreciate the benefits they receive in return.
Følgen er, at tilknytningen til virksomhederne svækkes, måneskinsarbejde florerer, og de lavest lønnede er i tvivl om, hvorvidt det kan betale sig at arbejde fremfor at hæve understøttelse.
As a consequence, entrepreneurial drive is blunted, moonlighting increases and low-paid workers sometimes prefer the dole to a job.
D Systemernes sociale effekt er problematisk.
□ Despite the large sums invested, the effectiveness of social welfare systems is qualified.
Hertil kommer, at den stigende arbejdsløshed har øget behovet, og antallet af fattige såvel som størrelsen af de marginale grupper, hvor de sociale sikkerhedssystemer aldrig rigtigt har kunnet slå igennem.
Moreover, growing unemployment has swollen the ranks of the poor and those on the margins of society whose problems have never really been dealt with by social security.
Endelig har den seneste tids restriktive regeringsindgreb i mange tilfælde ramt de befolkningsgrupper, som i kraft af deres mindre indtægt har mest behov for sociale ydelser.
Restrictive measures taken by governments have the most impact on low-income groups most dependent on social welfare payments.
Denne virkning er mest følelig i de lande, hvor det sociale sikkerhedsnet ligger ret lavt.
The effects are most severe in Member States where the cover is relatively low.
• Andre faktorer, der svækker den sociale virkning, er de komplicerede og stive sociale ordninger i mange lande.
• Another cause of the comparative failure of social security systems has been the complexity and rigidity of their procedures.
Gentagne reformer, som har været begrundet med erhvervsmæssige og sociale hensyn, har gjort funktionen kompliceret.
Reforms introduced for economic and social reasons have further complicated the structure of systems which often become more irrational with each updating.
De aktuelle hensyn er gået ud over det rationelle.
Complexity generates bureaucracy and increases incomprehension, especially amongst the least well off.
De indviklede regler har befordret bureaukrati og skabt en manglende forståelse især for de svagest stillede uden at løse f.eks. problemerne i forbindelse med pensionsalderen og pensionsrettighederne, skønt de pågældendes arbejdsevne og arbejdslyst naturligvis er meget forskellig.
Rigidity means for instance that a single retiring age is imposed on the population despite wide ranges of differing capacities and personal preferences.
Veje til en reform
Paths towards reform
En stabil økonomi for de enkelte borgere afhænger ikke blot af den sociale sikkerhed, men også af uddannelsesniveau, beskæftigelse, bolig, miljø og meget andet.
Personal economic well-being is a function not only of social security but training, employment and surroundings.
Alligevel skal man ikke prøve at fastholde de sociale udgifter på det nuværende niveau, men man skal prøve at holde styr på stigningen, man skal tilstræbe en bedre udnyttelse af midlerne, og man bør undersøge finansieringsmekanismerne.
Although there can be no question of freezing social expenditure at a given level, it is important to control and coordinate its growth, to re­examine financing methods and to improve efficiency.
• Stigningen i udgifterne til sygdomsbehandling vil kunne dæmpes gennem en bedre kontrol med, hvad der ydes ad medicinsk behandling og af medicin og gennem en information om hensigtsmæssig adfærd og forebyggende foranstaltninger.
• The growth in health spending can be gradually checked by better control over types of care and medicines used. Education is needed to influence public attitudes including corrective measures.
Dette vil forudsætte en generel fastlæggelse af behovet og en samlet indsats af læger, hospitalsforvaltninger, sygekasser, forsikringsselskaber, staten og de forsikrede (borgerne).
A stricter planning of health care needs should be geared to concerted action by all concerned, doctors, administrators, the State, insurance organizations and the insured persons themselves.
Behandlingerne vil kunne begrænses ved at de implicerede parter viser en større ansvarsfølelse overfor de med behandlingsformen forbundne udgifter.
Supply and demand for health care could be reduced by a greater sense of responsibility on all sides. Ways must also be found to reduce the social cost of economic activity.
Herudover kan man dæmpe de sociale udgifter, der følger af at erhvervssygdomme, forurening, påvirkninger og ulykker resulterede i invaliditet eller sygdom.
Accidents, pollution and other nuisances cause sickness or premature disability which are paid for in the end by the social welfare system.
• De i dag anvendte metoder til regulering af de sociale ydelser bør underkastes en nøjere undersøgelse.
• Methods of reassessing social benefits should be re­examined.
Det er klart, at man må undersøge, om der kan findes kriterier, som sikrer sociale retfærdighed samtidig med. at de bidrager til at holde inflationen i ave.
Studies are needed to identify guidelines which would reconcile the battle against inflation with the need for social justice.
• Borgerne efterlyser normalt en forenkling af de sociale ordninger, så de til rådighed værende midler udnyttes bedre, så man undgår at det ene tilskud lægges oven på et andet, så man hindrer socialbedrageri og nedsætter de administrative omkostninger.
• The simplification of social security systems would be popular with individual users. It could also help available funds to be used more effectively by preventing frauds, reducing overlapping benefits and cutting administrative costs.
□ Er finansieringen tilfredsstillende, dækker den udgifterne og påvirker den beskæftigelsen?
□ Re-examination of financing methods would ensure the financial stability of existing systems and expose and reduce job­destroying burdens:
• I en situation som den nuværende forudsætter balance mellem indtægter og udgifter i de fleste medlemslande en ny og bedre fordeling mellem opkrævning over skatterne og lovpligtige bidrag, fordi de sidste falder som følge af beskæftigelsessituationen.
• Stability means a better balance between subsidies from general taxation and direct contributions, which fluctuate according to the level of unemployment.
Man kan eventuelt sige, at de ydelser, der tilfalder hele befolkningen, i højere grad bør skattefinansieres, mens de ydelser, der skal træde i stedet for indkomst, fortsat kan finansieres af lovpligtige bidrag.
To achieve this end it may be necessary to make a distinction between benefits available to the whole community and payments which amount to earnings substitutes for the unemployed or less well off which could be funded from general taxation.
• Spørgsmålet om påvirkningen af beskæftigelsen falder i to dele.
• The need to generate more jobs raises two issues.
Bør man lette den byrde af sociale bidrag, som i de fleste medlemslande rammer virksomhederne i forbindelse med ansættelse af arbejdskraft — og som især rammer de små og mellemstore virksomheder, der ofte ef kapitalfattige men arbejdspladsskabende?
Consideration could be given to reducing the social security burden on employers and employees alike, especially in labour­intensive small and medium­sized enterprises which help to create employ­ment.
Og er det rimeligt, at deltidsarbejde i visse lande er mindre tillokkende, fordi de sociale afgifter, der pålignes arbejdsgiverne på basis af en gennemsnitsløn, gør deltidsansat­te forholdsvis alt for dyre at ansætte?
In some Member States the creation of part­time jobs is discouraged by the relatively high cost of social contributions calculated on full­time earnings.
Dette er dels et generelt spørgsmål og dels et spørgsmål om bedre at imødekomme de nye behov, der er en følge af de aktuelle omskiftelser.
• Systems could be made more flexible to remove unjustified constraints which damage the interests of claimants.
Som følge af den økonomiske afmatning er det ikke noget svar, at man kan øge bidragene til forsikringsordningerne i et sådant omfang, at det dækker udgifterne.
A case in point is the fixed retirement age, which the Community has recommended should be made more flexible.
Man må øge effekten indenfor den eksisterende ramme, men også her kan man finde veje, som ikke betyder overdrevne indgreb.
An obvious example is measures which discriminate against women, soon to be abolished under Commu­nity legislation.
• Systemerne kan gøres mere fleksible især på områder, hvor det er vanskeligt at forsvare systemerne utilstrækkelighed og hvor de reelt slet ikke tager højde for de forsikredes interesser.
• Social protection should gradually be extended to people who are not covered or whose cover is inadequate.
Det gælder f.eks. reglerne om en fast pensionsalder, som Fællesskabet har anbefalet at gøre fleksibel.
This could be achieved through traditional social security payments or by guaranteeing a minimum income or a mixture of the two.
• En række forskelsbehandlinger indenfor systemerne bør fjernes.
• Firm action could be taken against misuse, wastage and overlapping of benefits.
I de fleste lande gælder det ikke blot socialforsorgens diskriminering af kvinder, som EF­reglerne vil bringe til ophør i løbet af den nærmeste fremtid.
Such faults, while always unwelcome, become intolerable if dwindling resources are being diverted away from those genuinely in need.
• Beskyttelsen må gradvist bringes til at omfatter befolkningsgrupper, som i dag ikke er dækket eller som er utilstrækkeligt dækkede.
• More efforts could be made to ensure that social legislation and administration is understood by ordinary people.
Det kan enten ske ved at udvide antallet af forsikrede eller ved at supplere forsikringsordningerne med en »mind­steløn«, som også ydes til de borgere, der ikke er forsikrede.
This would prevent claimants from being deprived of benefits by the complexity of bureaucratic procedures.
Der kan også blive tale om begge fremgangsmåder på én gang.
This is especially impor­tant for the least well off.
• En generel bestræbelse på at gøre hele den sociale lovgivning og forsikringsselska­bernes administration mere gennemskuelig, så borgerne ikke går glip af deres rettigheder på grund af ordningernes indviklethed. Det er i dag især de dårligst udrustede, der kommer ud for dette.
• It might also be useful to review the whole basis of existing systems. They might be fairer if everyone contributed according to their means, possibly by abolishing contributions ceilings.