natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Derimod har det inden for den offentlige sektor været vanskeligere at få fagforeningerne til at godtage opsigelserne af den meget beskedne lønstigning, der er blevet tilbudt som følge af den økonomiske krise; dette tillige med den for nylig gennemførte arbejdsmarkedslovgivning (indskrænkning af fagforeningernes rettigheder) er blevet udlagt som et direkte angreb på fagforeningsbevægelsen.
In the public sector, however, trade unions have been less willing to accept redundancies and low pay rises as a result of the economic situation; coupled with recent industrial relations legislation, these developments have been inter preted as a direct attack on the trade union movement. Where the government has direct responsibility for negotiation in the public sector, it has,been reason ably successful in achieving low pay settlements without major conflicts.
I de sektorer, hvor det offentlige er direkte
In a number of nationalized industries, the employers have been less successful in ensuring low pay increases than in other parts of the public sector.
Under TUC's kongres i september gik man imod enhver form for begrænsning af den kollektive forhandlingsret, idet man slog til lyd for et snævert amarbejde mellem fagbevægelsen og en kommende arbejderpartiregering om udformningen af den økonomiske politik.
At its congress in September, the TUC opposed any restraint on collective bargaining while supporting close consultation between the unions and a future Labour Government in the handling of the economy.
Forholdet mellem TUC og den konservative regering har ikke bedret sig, og der har ikke fundet nogen form for samråd sted om forholdene på arbejdsmarkedet eller om andre politiske spørgsmål.
Relations between the TUC and the Conservative government have continued to be cool, there having been no constructive consultation on industrial relations or other policy matters. ters.
CBI afviste på sin konference i efteråret et forslag om at etablere et landsomfattende forum for økonomiske sporgsmål.
At the CBI's autumn conference, the proposal to establish a national economic forum was rejected.
I Belgien omfattede regeringens forslag om en beskæftigelsesaftale også et afsnit om en række ledsageforanstaltninger i forbindelse med inføreisen af ny teknologi, herunder pligt til forudgående underretning af samarbejdsudvalgene og sikkerheds- og sundhedsudvalgene, indførelse af en samrådsprocedure på virksomhedsplan og af årlige vurderinger af den ny teknologis økonomiske og beskæftigelsesmæssige følger for virksomheden, og en opfordring til indgåelse af teknologiaftale på brancheniveau.
In Belgium the government's proposed 'employment pact' included a section on measures accompanying the introduction of new technology: it required the prior information of works councils and safety and health commit tees, the organization of consultations at undertaking level and the establish ment of an annual evaluation of the economic and social impact on the firm; the conclusion of sectoral agreements along those lines was encouraged.
Det nationale arbejdsråd har afgivet en udtalelse om en række tekniske problemer i forbindelse med valgene til samarbejdsudvalg og sikkerheds- og sundhedsudvalg.
The National Labour Council delivered an opinion on the technical problems connected with elections to works councils and safety and health committees.
I Frankrig har der fundet en betydningsfuld lovgivningsaktion sted med henblik på virkeliggørelsen af forslagene i arbejdsministerens rapport om en udvidelse af arbejdstagernes rettigheder1).
In France, the application of the Minister of Labour's report on new workers' rights led to significant legislative activity.1
I medfør af lov af 4. august 1982 får lønmodtagerne i privatretlige virksomheder og organisationer ret til direkte og kollektivt at udtale sig om indholdet og tilrettelæggelsen af deres arbejde og om udformningen og iværksættelsen af foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre arbejdsvilkårene i virksomheden.
Under the Law of 4 August 1982, private sector wage-earners now enjoy a right to express their views directly and collectively on the nature and organization of their work and on the preparation and implementation of measures to improve working conditions in their firm.
I virksomheder med mindst 200 lønmodtagere skal formen for udøvelsen af denne høringsret foreløbig fastlægges gennem forhandlinger — der skal være indledt senest den 4. februar 1983 — mellem arbejdsgiveren og de fagforeninger, der er repræsenteret i virksomheden.
In firms employing at least 200 workers,' the procedures for exercising this right must, for the moment, be defined by agree ment between the employer and representative trade unions in the firm, the practical details being established via negotiations to start by 4 February 1983 at the latest.
På baggrund af de erfaringer og resultater, der opnås via disse aftaler, vil der da inden udgangen af 1985 blive vedtaget en lov herom.
Finally, in the light of experience and the outcome of the negotiations, a law will be adopted by 31 December 1985.
Forslaget om en sådan lov har imidlertid fremkaldt en række forskellige reaktioner blandt fagforeningerne og er blevet skarpt kritiseret af arbejdsgiverorganisationerne.
This law has elicited wideranging reactions from the trade unions and is strongly opposed by the employ ers' organizations.
79 stemmeise i denne lov er uden tvivl den, der giver enhver arbejdstager eller arbejdstagergruppe ret til at varsko arbejdsgiveren og til at nægte at medvirke i en arbejdssituation, som de pågældende med rimelig grund anser for at rumme en alvorlig og overhængende fare for den enkeltes liv og sundhed.
Certainly the most important provision in this law is the clause allowing any worker or group of workers to notify the employer and withdraw from a work situation where he—or they—have good reason to believe there is a serious and imminent threat to life or health.
I Nederlandene har 1982 været et betydningsfuldt år med hensyn til arbejdstagernes medbestemmelsesret.
In the Netherlands, 1982 was an important year for worker participation.
Loven om medbestemmelse på uddannelsesområdet (der fastsætter bestemmelser om arbejdstagernes, forældrenes og/eller de uddannelsessøgende medbestemmelsesret) trådte i kraft den 1. februar.
On 1 February, the law on codetermination in education (law on co-determination for workers, parents and/or pupils) entered into force.
Den blev den 1. maj fulgt op af loven om medbestemmelse i mindre virksomheder, i henhold til hvilken der i alle virksomheder med over 35 (og under 100 ansatte), hvoraf mindst en tredjedel skal være heltidsansatte, skal oprettes et bedriftsråd1). Til hjælp for alle de virksomheder (det drejer sig om 10 000), der for første gang er stillet over for problemet omkring oprettelse af et bedriftsråd, har det økonomiske og sociale råd udarbejdet et modelforslag til vedtægter for sådanne bedriftsråd.
This was followed on 1 May by the law on worker participation in small firms, which lays down that in principle all firms with between 35 and 100 employees, who work at least a third of normal working hours, must set up a works council.1The Economic and Social Council has produced a model statute to help the more than 100 000 firms facing the problem of setting up a works council for the first time.
Den 1. oktober er der blevet udstedt en ny tjenestemandsvedtægt, der indebærer en dybtgående reform af medbestemmelsesretten for tjenestemænd og andre offentlige ansatte inden for centraladministrationen.
On 1 October an amendment was made to the General Civil Service Code as a result of which codetermination for officials and other public servants employed by the national authorities has undergone a fundamental change.
På dette område er der i 1982 kun i beskedent omfang gennemført ny lovgivning i medlemsstaterne.
Legislative activity was relatively limited in the Member States in 1982.
På grand af den store arbejdsløshed har de nationale myndigheder fortsat måttet koncentrere sig om problenerne i forbindelse med en nedsættelse af arbejdstiden og tilpasningen til de nye teknologier.
Unemployment continued to cause national authorities to focus attention on the problem areas of working time and adaptation to new technology.
Disse emner indgår ligeledes i arbejdsprogrammet for Det europæiske Institut til forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene. kårene.
These preoccupations were also reflected in the working programme of the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions.
Der er opnået en række beskedne resultater med hensyn til en nedsættelse af arbejdstiden på trods af en vis tilbageholdenhed fra regeringerne og arbejdsgiverne i flere lande.
As to the reduction of working time, there has been some modest progress, despite the hesitations of governments and industry in a number of Member States.
Der er forskelle mellem de enkelte medlemslande med hensyn til tempoet og de nærmere vilkår for gennemførelsen af arbejdstidsnedsættelsen.
The pace and type of such reductions varied from Member State to Member State.
I nogle lande har man først og fremmest satset på nedsættelse af den ugentlige arbejdstid eller be grænsning af overarbejde, medens man i andre lande søger at gennemføre længere ferie eller udvide førtidspensioneringsordningen til at omfatte flere kategorier af arbejdstagere.
In some, there was a concentrated effort to reduce the working week or to limit the possibilities for overtime, in others to increase holiday entitlement or introduce the possibility of earlier retirement to additional groups of workers. There was some tendency towards a further reduction for workers on continuous shifts.
I Belgien afgav det nationale arbejdsråd den 29. juli 1982 en udtalelse om et forslag til kongelig anordning vedrørende overarbejde.
In Belgium, on 29 July 1982 the National Labour Council pronounced on a proposed royal decree on overtime.
Formålet med denne anordning er dels at give mulighed for en mere smidig anvendelse af bestemmelserne om beregning af referenceperioderne, dels at indføre et system med tvungen afspadsering, hvorved der vil kunne ansættes flere arbejdstagere.
The decree provides for greater flexibility in applying the legal provisions governing the calculation of reference periods and for compensatory rest periods in a way designed to lead to the recruitment of additional workers.
Fagforeningerne er i princippet imod den institutionalisering af overarbejdet, som forslaget efter deres opfattelse indebærer, og de bestrider, at det skulle kunne få en positiv indvirkning på beskæftigelsen. sen.
Trade union organizations object in principle to the in stitutionalization of overtime which they say is implied by the proposal, and contest the claim that it would contribute to employment.
I henhold til kongelig anordning nr. 95 af 28. september 1982 har arbejdstagere, der er fyldt 60 år, fra 1. januar 1983 ret til førtidspensionering, såfremt de ønsker det.
Royal Decree No 95 of 28 September 1982 introduced a right to an early retire ment pension on demand at 60 years of age, with effect from 1 January 1983.
Førtidspensionen bevilges under forudsætning af, at der ansættes en anden arbejdstager i stedet for.
In such cases another worker must be recruited to replace the retiree.
I mange tilfælde gennemføres arbejdstidsnedsættelsen i form af længere ferie.
In many cases this reduction took the form of days of com pensatory leave.
Der er praktisk taget ikke gennemført yderligere nedsættelser i 1982.
There has been little further reduction during the course of 1982.
De officielle trepartsforhandlinger indledtes den 16. september 1982; formålet var at nå frem til en tværfaglig aftale inden den 1. januar 1983.
Formal tripartite negotiations were initiated on 16 September 1982, with a view to bringing a new multi-sector agreement into effect by 1 January 1983.
Arbejdsministeren fremsatte forslag til en arbejdstidsnedsættelse på 5% ledsaget af en forpligtelse for virksomhe derne til at ansætte 3% flere arbejdstagere, idet der dog skulle gælde særlige regler for mindre virksomheder (med under 50 ansatte) og visse kriseramte virksomheder. Deref-
The Minister of Employment and Labour formulated proposals for the reduction of working time by 5%, accompanied by the obligation to recruit an additional 3% to the workforce. There were separative provisions for firms of less than 50 workers and firms in difficulty.
83 ter gik man over til at forhandle inden for de enkelte brancher eller virksomheder. Regeringen fastsatte en frist for forhandlingerne (i princippet 15. februar, dog 15. marts 1983 for virksomhedernes vedkommende), hvorefter den ville vurdere forhandlingsresultaterne.
WORKING CONDITIONS AND LABOUR LAW 83 included the question of reductions in working time and, in particular, there cruitment of additional workers as a substitute for overtime working.
Den nye koalitionsregering har hidtil ikke fulgt forslaget op.
The in coming coalition government has not yet followed up the question.
I Forbundsrepublikken Tyskland drejede drøftelserne sig hovedsageligt om en generel arbejdstidsnedsættelse som et middel til at bekæmpe arbejdsløsheden1). Fag foreningerne er begyndt at præcisere deres holdning med henblik på forhandlingerne i 1983-1984 om nedsættelse af arbejdstiden.
In the Federal Republic of Germany, the main topic of discussion during the period under review was the question of an all-round reduction in working time as a means of combating unemployment.1The trade unions were begin ning to work out their positions on this question for the 1983/84 collective bargaining round.
Medens f.eks. IG Metall ønsker en nedsættelse af den ugentlige arbejdstid, foretrækker andre fagforeninger såsom IG Chemie og NGG (fagforeningen for nærings- og nydelsesmiddelindustrien) i stedet en nedsættelse af »livsarbejdstiden« eller indførelse af »overenskomstmæssig pensionsordning«.
Various strategies emerged in this context, with some unions—notably IG Metall (the metal-workers' union)—stressing the need for a shorter working week whilst others, such as IG Chemie (the chemical-workers' union) and the foodstuffs and catering union (NGG), calling by preference for measures to shorten working life overall or the introduction of special collectively agreed pension arrangements.
Arbejdsgiverne har kategorisk afvist en nedsættelse af den ugentlige arbejdstid til under de nuværende 40 timer, der gælder for 96% af arbejdstagerne, og forhandlingerne med henblik på indførelsen af en en »overenskomstmæssig pensionsordning« i den kemiske industri har heller ikke givet noget resultat.
The employers categorically refused to reduce the working week to less than 40 hours which is now standard for some 96% of workers and negotiations on the introduction of special pension arrangements in the chemical industry also failed to materialize.
Arbejdsmarkedets parter har heller ikke kunnet nå til enighed om andre former for arbejdstidsnedsættelse: fagforeningerne har således forkastet et forslag om jobdeling, medens arbejdsgiverne for størstepartens vedkommende var positivt indstillet.
Other arrangements involving reductions in working time also continued to bring disagreement between the two sides of industry. Thus the idea of jobsharing was largely welcomed by the employers and rejected by most unions.
Det tyske arbejdsgiverforbund (BDA) har afvist direktivforslaget fra Rådet for De europæiske Fællesskaber vedrørende regler for midlertidig beskæftigelse.
The Federal Union of Employers' Associations (BDA) condemned the proposed Community Directive on temporary work.
Arbejdsgiverne har ligeledes kritiseret programmet for »menneskeliggørelse af arbejdsvilkårene« »Humanisierung des Arbeitslebens«, HDA).
Some 38% of all workers are now entitled by collective agreement to six weeks' an nual holiday and a further 45% to between five and six weeks, whereas in 1980 only 4% of workers had an entitlement of six weeks. Average annual leave has risen to 28 days.
Den nye regering har afgivet løfte om, at nedsættelsen af den ugentlige arbejdstid til 41 timer fra den 1. januar 1982') skulle efterfølges af en yderligere nedsættelse til 40 timer fra den 1. januar 1983.
The reduction of legal weekly working hours to 41 from 1 January 19821 is to be followed by a further reduction to 40 from 1 January 1983, in accordance with the undertaking of the new government.
I Frankrig er der indledt drøftelser inden for de forskellige sektorer på grundlag af den protokol af 17. juli 1981 om arbejdstidens længde, som arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationerne har undertegnet.
In France, discussions were launched in various sectors following the 17 July 1981 protocol on working time signed by employers' and trade union or ganizations.
Disse drøftelser skal ses i sammenhæng med bekendtgørelsen af 16. januar 19822), som indeholdt bestemmelse om nedsættelse af den ugentlige arbejdstid til 39 timer og ret til fem ugers ferie med løn for alle.
These discussions should be seen in the context of the order of 16 January 1982,2which reduced the legal working week to 39 hours and made general provision for a fifth week of paid annual holidays.
Der er indgået aftaler, der dækker næsten to tredjedele af arbejdstagerne i den private sektor.
Agreements have now been signed covering about two thirds of private sector workers.
De fleste af disse aftaler indeholder bestemmelse om en 39-timers arbejdsuge med fuld lønkompensation, og nogle af dem går endog endnu længere (f.eks. en arbejdsuge på 38,5 timer i forsikringsbranchen).
Most agreements provide for a 39-hour week with full wage compensation, with a minority providing for further reductions (for example, a 38.5 hour week in insurance).
Arbejdstidsnedsættelserne for skifteholdsarbejdere er endnu større: generelt er den ugentlige arbejdstid nedsat til 38 timer for skifteholdsarbejdere, og visse aftaler indeholder bestemmelse om indførelse af et femte skiftehold inden udgangen af 1983 (f.eks. i en bestemt virksomhed i glasindustrien) i tilknytning til en nedsættelse af den ugentlige arbejdstid til 33,6 timer og en omlægning af produktionsprocessen.
Reductions for shiftworkers have been more substantial, with a trend towards negotiation of a 38-hour week for continuous shiftworkers and in some cases agreements to introduce a fifth shift (for example in one firm in the glass industry) by the end of 1983, with a reduction in working time to 33.6 hours per week linked to a restructuring of the production process.
Disse initiativer er en medvirkende årsag til, at den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid fra september 1981 til september 1982 gik ned fra 40,8 til 39,6 timer for arbejdere og fra 40,4 til 39,3 timer for funktionærer.
Some of the effects of these initiatives are reflected in the reduction of the average weekly hours worked over the past year (September 1981-September 1982) from 40.8 to 39.6 for manual workers and from 40.4 to 39.3 for employ ees.
Denne opsigelse er i overens stemmelse med de mere en tre år gamle henstillinger til arbejdsministeren fra »Employment Equality Agency« om en revision af de forskellige forbud mod natarbejde for kvinder.
This action is in line with recommendations made over three years ago to the Minister for Labour by the Employment Equality Agency in reviewing the ban on night work for women.
Så snart opsigelsen er trådt i kraft, vil ministeren efter samråd med ar bejdsmarkedets parter i henhold til loven af 1936 om arbejdsvilkår (Conditions of Employment Act 1936) kunne fastsætte bestemmelser om, at kvinder skal kunne have natarbejde i industrien.
When the measure takes effect, it will be possible for the Minister, following consultation with the two sides of industry, to issue regulations under the Conditions of Employment Act, 1936, which will permit women to work at night in industrial occupations.
Arbejdsministeren har meddelt, at han har til hensigt i nær fremtid at forelægge et lovforslag om nedsættelse af den ugentlige arbejdstid fra 48 til 40 timer og om begrænsning af overarbejde.
The Minister for Labour has indicated that he intends to introduce legislation in the near future to reduce the statutory limit on weekly working time from 48 to 40 hours and to curb excessive overtime working.
Overarbejde ud over de i lovforslaget fastsatte grænser skal godkendes af ministeren.
Overtime above the limits set in the bill would have to be approved by the Minister.
I Italien er der indgået en lang række kollektive overenskomster, som indeholder bestemmelse om fem ugers ferie med løn.
In Italy, many agreements have provided for a fifth week of annual paid holidays.
I den offentlige sektor er den normale arbejdsuge på 36 timer, og i bank-, forsikrings-, transport- og kommunikationssektoren er den 37,5 time.
In the public sector, the working week is now generally of 36 hours, and, in banking, insurance, transport and communications 37.5 hours.
Inden for tekstilindustrien gælder en arbejdsuge på 36 timer (6 timer om dagen i seks dage) for personer, der er beskæftiget med bomulds- og uldstoffer.
In textiles, there is a 36 hour week (6 days of 6 hours per day) in the cotton and woollen goods sectors.
I langt de fleste forarbejdningsindustrier medregnes skifteholdarbejdernes pauser i ar bejdstiden, således at deres arbejdsuge på 40 timer i realiteten svarer til den arbejdsuge på 37,5 timer, der gælder for arbejdstagere der ikke arbejder i skiftehold.
In most sectors of manufacturing industry, shiftworkers have their breaks included in working time, so that a 40 hour week is effectively the equivalent of a 37.5 hour week for non-shift workers.
Denne 40 timers arbejdsuge inklusive pauser er blevet nedsat til 35 timer for arbejdstagere i stålindustrien og til 37 timer og 20 minutter for arbejdstagere i den kemiske industri.
This 40-hour week, inclusive of pauses, has been reduced to 35 hours for steelworkers and to 37 hours 20 minutes for chemical workers.
Arbejdstidsnedsættelsen er fortsat et højt prioriteret krav for fagforeningerne i de igangværende overenskomstforhandlinger.
Reduction of working time continues to be a priority for trade unions in the negotiations for collective agreements now taking place.
I Luxembourg har der ikke været nogen generel arbejdstidsnedsættelse til under de 40 timer.
In Luxembourg, there has been no generalized reduction in the working week to less than 40 hours.
Men loven af 18. april 1982 indeholder bestemmelser, der tager sigte på at
The Central Council of Employers' Organizations has, however, decided not to participate in tripartite discussions.
UDVIKLING I 1982 få 40 timers ugen overholdt, idet man har skærpet forbudet mod overarbejde og indført mere effektiv kontrol med arbejdstiden i de tilfælde, hvor en person har mere end ét deltidsjob.
86 SOCIAL DEVELOPMENTS IN 1982
Aldersgrænsen for førtidspensionering er nedsat til 61 år for tjenestemænd og lærere.
The age for eligibility for an early retirement pension has now been reduced to 61 for civil servants and teachers.
En undersøgelse af konsekvenserne af førtidspensionsordningen i metalindustrien har vist, at de derved frigjorte stillinger i 80% af tilfældene blev besat med arbejdstagere fra andre virksomheder og i 11,5% af tilfældene med ledige.
An investigation into the consequences of provisions on early retirement in the metal-working industry has shown that in 80% of cases posts vacated have been filled by workers from other firms and in 11.5% of cases by unemployed persons.
I Det forenede Kongerige er mere end 6 mio arbejdere omfattet af aftalerne om nedsættelse af den ugentlige arbejdstid til under 40 timer.
In the United Kingdom, over 6 million manual workers are covered by agreements which reduce the basic working week to below 40 hours.
De største industrier, der er med i disse aftaler, er den kemiske industri, maskinindustrien, bygge- og anlægsindustrien, den grafiske industri og transport- og distributionsvirksomheder.
The main industries affected are chemicals, engineering, construction, printing, transport and distribution.