natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Luxembourg Nederlandene Det forenede Kongerige (4)
Republic of Germany (2) Greece France (3) Ireland Italy Luxembourg Netherlands United Kingdom (4)
(b) Virkningen af de iværksatte foranstaltninger
(b) Impact of the measures taken
De regionalpolitiske mål er i de første regionaludviklingsprogrammer blevet beskrevet således: skabelse af nye arbejdspladser, bevarelse af eksisterende arbejdspladser, nedbringelse af arbejdsløsheden og/eller underbeskæftigelsen, reducering eller standsning af udvandringen, forøgelse af indkomsten pr. ind bygger (til det nationale gennemsnit), omlægning og spredning af økonomien, decentralisering af aktiviteterne fra de udviklede regioner osv. Alle disse aspekter af regionalpolitikken er ikke taget i betragtning, da det har været umuligt at indhente de nødvendige oplysninger.
The aims of regional policy have been described in the first regional development programmes as follows: creation of new employment, maintaining existing employment, reduction in unemployment and/or underemployment, elimination or decrease in emigration, increase in income per head (to each the national average), reorganis­ation and diversification of the economy, decentralisation of activities from the developed regions, etc.
Det har heller ikke været muligt at undersøge regionalstøttens samlede økonomiske effekt for den regionale vækst.
All these aspects of regional policy have not been considered because it has been impossible to obtain the necessary information, nor has it been possible to study the overall economic effects of the injection of regional aids on regional growth.
Resultaterne i nedenstående tabel giver kun et delvist billede i så henseende.
The results shown in the table below are only partial in this respect.
VIRKNINGEN AF REGIONALSTØTTEN TIL INDUSTRIEN - 1981 -
IMPACT OF REGIONAL AID TO INDUSTRY ­ 1981 ­
Arbejdspladser
AID AS % OF
Statslige udgifter
PERSONS TO BE EMPLOYED
Investeringer, hvortil der er ydet støtte
INVESTMENT PER PERSON TO BE EMPLOYED
Investeringer pr. arbejdsplads
INVESTMENT AIDED
Luxembourg (1980) Nederlandene Det forenede Kongerige ( 1 )
JNITED KINGDOM (1)
Udgifter til projekter i forbindelse med SFA.
Commitments in respect of Selective Financial Assistance (SFA) and Regional Development Grants (RDG) for 1981.
Nyoprettede eller bevarede arbejdspladser i forbindelse med SFA.
Cost of projects related to S.F.A. Employment created or maintained arising from S.F.A.
- 228 - labellen omfatter de senest foreliggende oplysninger om regionalstøtten sammenholdt med størrelsen af de investeringer, hvortil den er ydet, og antallet af oprettede arbejdspladser.
The table gives the most recent information available on aid compared with the amount of investment aided and the number of jobs created.
Kolonne 4 viser, at den procentdel, som støtten udgør af investeringerne, kan variere betydeligt fra land til land (fra 6% til 66%); dette kunne tyde på, at nogle udviklingsregioner, f.eks. i Belgien, Frankrig og Nederlandene, har lettere ved at til trække industri end regionerne i Irland og Italien.
Column 4 she is that aid as a percentage of investment may vary considerably from one country to another (6.0% to 66.0%); this result could indicate that the attraction of some development regions for industrial settlement e.g. in Belgium, France and the Netherlands is greater than that of regions in Ireland and Italy.
Disse data må imidlertid fortolkes med forsigtighed, da sammenligningen i høj grad afhænger af støttelofterne i de forskellige lande og den anvendte støtteform.
Caution is necessary in interpreting this data however, because this comparison is highly dependent on the aid ceilings in the different countries and the type of aid used.
Af kolonne 5 synes det at fremgå, at landene med hensyn til regionaludvikling kan inddeles i to grupper: én, Benelux-landene, hvor investeringsomkostningerne pr. skabt arbejdsplads er meget høje, og én, hvor tendensen i regionalpolitikken snarere går i retning af arbejdskraftintensive in vesteringer.
Column 5 would appear to show that - in regional development - there are two distinct groups of countries : one - the Benelux countries, where the investment cost per job created is very high and the other, where the trend of regional policy is more towards labour intensive investment.
c) Den sandsynlige udvikling i programperioden
(c) Probable development during the programme period
I hovedparten af programmerne fremgår den sandsynlige udvikling i program perioden, forudsat at der ikke indtræder nye faktorer, af den forventede uligevægt på arbejdsmarkedet/det anslåede beskæftigelsesunderskud i sidste programår (1985).
In most programmes the probable development during the programme period provided no new factors intervene is illustrated by the expected labour market imbalance/the estimated job shortfall in the last programme year
Den forventede uligevægt på arbejdsmarkedet i programperioden er ikke an ført på en for medlemsstaterne ensartet måde.
The way in which the expected labour market imbalances in the programme period have been presented differs between Member States.
Tallene i nedenstående tabel bør fortolkes med stor forsigtighed, da prognosemetoderne og skønnenes art varierer fra medlemsstat til medlemsstat.
The figures given in the following table must of course be interpreted with a great deal of caution, since forecasting methods and the nature of the estimates differ from one Member State to another.
Det fremgår ikke desto mindre, at behovet for oprettelse af arbejdspladser synes mest markant i Italien og Belgien.
They show none the less that the need to create jobs seems most marked in Italy and
Jobskabel- , I % af anslået sesmål arbejdsstyrke 19811985 1985
Estimated job shortfall 1°85
Anslået beskæftigelsesunderskud 1985
In percentage of estimateci workforce 1985
(1) Beskæftigelsesunderskud i 1985 baseret på fremskrivninger af arbejdskraftefterspørgsel og -udbud.
(1) Job shortfall 1985 based on projections of demand and supply of labour.
(2) Enten beskæftigelsesunderskud baseret på fremskrivninger af arbejdskraftefterspørgsel og -udbud i 1985 eller arbejdskraftudbud i 1985.
(2) Either job shortfall based on projections of demand and supply of labour 1985 or supply of labour 1985.
Ingen frem skrivninger eller mål for Grønlands vedkommende.
No projections or aims for Greenland.
(3) Mål for skabelse og bevarelse af arbejdspladser for hver programregion.
(3) Objectives for job creation and job maintenance for each programme region.
(4) Plus bevarelse af 209 000 arbejdspladser.
(4) Plus 209,000 jobs to be maintained.
(5) I Grækenlands og Frankrigs programmer er der ingen fremskrivninger og/eller mål vedrørende jobskabelse.
(5) In the programmes for Greece and France there are no projections and/or aims concerning job creation.
(6) Skøn over bruttobehovet for arbejdspladser i perioden 1981-85 baseret på skøn over arbejdskraftudbud og -efterspørgsel (40 000 pr. år).
(6) Estimate of gross job requirement in the period 1981-85 based on estimates of supply and demand of Labour (40,000 ner year)
(7) Beskæftigelsesunderskud i 1985 baseret på anslået arbejdskraftudbud i 1985 og arbejdsløsheden i 1980 (kun Mezzogiorno).
(7) Job shortfall by 1985 based on calculation of the supply of labour 1985 and unempLoyment 1980 (Mezzogiorno only)
(8) Alternative skøn over beskæftigelsesunderskuddet i 1985 baseret på alterna tive fremskrivninger af arbejdskraftefterspørgsel og -udbud.
(8) Alternative estimates of job shortfall by 1985 based on alternative projections of demand and supply of labour.
(9) Beskæftigelsesunderskud i 1985 baseret på prognoser over arbejdskraftefter spørgsel og -udbud.
(9) Job shortfalls by 1985 based on forecasts of demand and supply for labour.
(10) Fremskrivninger af arbejdsløsheden (registrerede fuldtidsledige) i 1986 efter regioner baseret på anslået national arbejdsløshed i 1986.
(10) Projections of unemployment (wholly unemployed claimants) 1986 by regions based or, assumptions about national unemployment 1986.
UDVIKLINGSMÅL
DEVELOPMENT OBJECTIVES
De regionale problemer, som medlemsstaterne søger at løse ved hjælp af deres regionalpolitik, varierer betydeligt fra den ene medlemsstat til den anden i Fællesskabet, og endda fra den ene region til den anden inden for det samme land.
The regional problems which Member States seek to resolve through their regional policies vary considerably from one Community country to another, and even from one region to another within the same country.
Den forsinkede udvikling i de udprægede landbrugsregioner, krisen i regioner med klassisk industri, affolkningen af landområderne og tilbage gangen i byområderne udgør nogle af de betydeligste problemer, der ligger til grund for medlemsstaternes regionalpolitik.
The backwardness of predomin antly agricultural regions, the decline of old-established industrialized regions, the depopulation of rural areas and the decline of urban areas are main problems which national regional policies have to deal with.
De fremhæver den alvorlige regionale uligevægt indenfor Fællesskabet.
These problems illustrate the serious regional imbalances within the Community.
I de fleste tilfælde medfører disse problemer et beskæftigelsesunderskud, som på grund af den økonomiske krise i de senere år er blevet forværret i alle dele af Fællesskabet.
They are reflected in most cases in a shortage of jobs which with the economic crises has grown worse in recent years in alt parts of the Community.
Derfor bliver det vigtigste mål for medlemsstaternes regionalpolitik at op rette - og undertiden simpelthen at bevare - arbejdspladser.
Consequently, the creation - and in some cases simply the maintenance - of jobs is now the major regional policy objective in alt Member States.
Dette bliver så meget mere aktuelt, som der fra nu af og indtil 1985 hvert år vil komme en million unge ud på arbejdsmarkedet, medens et stigende antal sektorer samtidig står over for at gennemføre strukturændringer, der er absolut nødvendige.
This objective is made all the more pressing by the fact that, by 1985, a million young people will enter the labour market each year, white at the same time a growing number of industries will be faced with urgently needed structural changes.
I almindelighed er der ret detaljerede analyser af målsætningerne inden for infrastrukturområdet.
Infrastructure objectives are generally the subject of a fairly detailed analysis.
De fleste medlemsstater giver oplysningerne om de samlede infrastrukturinvesteringer, såvel økonomiske (vejanlæg, havneanlæg, lufthavne, telefonudstyr, industriområder) som sociale (skoler, hospitaler, boliger).
Most of the Member States provide information on the whole range of infrastructure, both economic (roads, ports, airports, telephones and industrial estates) and social (schools, hospitals and housing).
Et lavt infrastrukturniveau hører i almindelighed sammen med et lavt udviklingsniveau.
A low level of inf rastrucutre provision generally goes hand in hand with a low level of development.
For at få en god vurdering af behov og muligheder i forbindelse med regional udviklingen, er det naturligvis absolut nødvendigt at tage alle de infrastruktur investeringer i betragtning, der vil kunne tænkes at have en indvirkning på udviklingen i regionerne, lige meget hvilken offentlig myndighed, der er an svarlig for gennemførelsen.
In any proper assessment of regional development needs and possibilities, account must of course be taken of all the infrastructure likely to have an impact on the development of the regions, whatever the public authority responsible. However, the Federal Republic of Germany mentions only communal and tourist infrastructure and vocational training centres coming under the
Forbundsrepublikken Tyskland anfører imidlertid kun de kommunale og turistmæssige infrastrukturinvesteringer samt erhvervsuddannelsescentre, der hører ind under "Gemeinschaftsaufgabe" (foranstaltninger, der gennemføres af forbundsrepublikken og delstaterne i fællesskab).
'Gemeinschaftsaufgabe' (the specific tasks carried out cooperatively between the Federal Government and the Lander).
Det forhold, at programmerne giver ret detaljerede oplysninger om infrastruk turinvesteringerne, skyldes, at de offentlige myndigheder kan udtale sig med større sikkerhed om et område, som ligger inden for deres specifikke kompe tence, ud fra programmerne er det ikke muligt at danne sig et billede af om fanget og kvaliteten af de kollektive faciliteter, der findes i hver enkelt region i Fællesskabet, eller at vurdere prioriteterne for de fremtidige infrastrukturinvesteringer.
The fact that the programmes provide fairly detailed information in infra structure is explained by the power of public authorities to commit themselves firmly in an area which falls within their specific responsibility. The programmes do not allow one to gauge the extent and quality of the present provision of infrastructure in each region of the Community, nor to evaluate the priorities for the future infrastructure investments.
UDVIKLINGSFORANSTALTNINGER
MEASURES FOR DEVELOPMENT
Udviklingsforanstaltningerne omfatter både direkte foranstaltninger, dvs.
Measures for development comprise both direct measures, i.e. aid to firms and infrastructure projects and indirect measures under other policies which have regional effects.
Direkte støtte til regionaludvikling
Direct aid to regional development
Regionaludviklingsprogrammerne indeholder i almindelighed en ret detal jeret beskrivelse af de støtteordninger med regionalt sigte, der er gæl dende i de forskellige medlemsstater. Disse kan sammenfattes som følger:
The regional development programmes generally give a fairly detailed description of the regional aid systems applied to the vairous Member
- Belgien: Rentegodtgørelse på mellem 5% og 7% i fem år for lån til fi nansiering af investeringer i industri- eller servicesektoren; eller tilsvarende kapitaltilskud eller beskæftigelsespræmier.
- Belgium: five-year interest rate subsidy of 5% to 7% for loans to finance investment in industry or services; or equivalent capital subsidies or employment premiums.
Skattelempel ser, lånegarantier og godtgørelser i forbindelse med industriområder.
Tax concessions, guarantees for loans and allowances for industrial estates.
- Danmark: Lån til nedsat rente (7,5%) og i visse tilfælde fritagelse for afdrag i 5 år for investeringsprojekter i industri- og service sektoren; investeringstilskud (kumuleret) på højst 25%.
(5 years) for investment in the industrial and service sectors; capital subsidies (cumulative) amounting to a maximum of 25%.
Særligt investeringstilskud til nye arbejdspladser for højt kvalificeret personale inden for forskning, udvikling og ledelse.
Special investment grant for new highgrade jobs in research, development and management.
- Frankrig: Regionaludviklingspræmier på 35 000 FF og 50 000 FF til op rettelse (udvidelse) af arbejdspladser i de forskellige områder, med lofter på 17% og 25% af kapitalinvesteringerne.
- France: regional development premiums of FF 35 000 and FF 50 000 for the creation (extension) of jobs in the various zones with ceilings of 17% and 25% of fixed investment.
Grækenland: Investeringstilskud og rentetilskud i alle regioner bortset fra Athen- og Ihessaloniki-området, på indtil 50% af investerings- og renteudgifterne i de mindst udviklede områder.
Athens and Thessaloniki areas up to 50% of investment and interest costs in the least developed areas.
Skattelempelser og accelereret afskrivning.
Tax allowances and accelerated depreciation.
Irland: Kapitaltilskud på højst 60% af anlægsinvesteringerne i de udpegede områder og 45% af anlægsinvesteringerne i resten af landet (i praksis begrænset til 40% og 25%); rentetilskud, lånegarnatier osv.; for virksomheder oprettet før 1. januar 1981 indrømmes der skattefritagelse indtil 1990 for fortjeneste på varer, der er fremstillet til eksport.
Ireland : capi ta I subsidies amount ing to a maximum of 60% of fixed investment in the designated areas and 45% of fixed investment in the rest of the country (limited in practice to 40% and 25%); interest subsidies, loan guarantees, etc; for comparies set up before 1 January 1981, tax exemptions up to 1990 for profits earned on goods manufactured for export;
Luxembourg: Kapitaltilskud på højst 15% til industrien, samten rentegodtgørelse på 3 points over 5 år; rentegodtgørelse på 4 points til fordel for håndværks- handels- og turistsektoren, og kapitaltilskud på 25% til udstyr og inventar og på højst 15% til bygninger.
Luxembourg: a capital subsidy amounting to a maximum of 15% and an interest rate subsidy of 3 percentage points over 5 years are granted to industry; an interest rate subsidy of 4 percentage points and a capital subsidy amount ing to 25% for equipment and to a maximum of 15% for buildings are granted to handicrafts, trade and tourism.
"Selective Financial Assistance" (SFA) ydes under forskellige former, så som lån til nedsat rente, og kan kumuleres med RDG; SFA omfatter også den tertiære sektor og er knyttet til oprettelse og bevarelse af arbejdspladser; ser; den samme ordning findes i Nordirland, men på mere fordelagtige betingelser (development grants på 30%); endvidere findes der en "Regional Employment Premium" på 2 UKL pr. arbejdstager pr. uge.
Premium of UKL 2 per employee per week.
Som anført i forbindelse med målene (jf. punkt 2) lægges der i regionaludviklingsprogrammerne i almindelighed stor vægt på de forskellige - både økonomiske og sociale - infrastrukturer, der skal udvikles i programperioderne. derne.
As stated with regard to objectives (point 2 above), the regional development programmes generally attach major importance to the various types of infra structure,- both economic and social, which will be developed in the programme periods.
Nogle typer af grundlæggende infrastrukturinvesteringer fremhæves i alle programmerne som værende af afgørende betydning for yderligere udvikling af regionerne:
Some types of basic infrastructure investments are emphasised in alt programmes as being of paramount importance to the further development of the regions:
- Iransportinfrastruktur (veje, jernbaner, havne og lufthavne).
- Transport infrastructure (roads, rail, ports and airports).
Blandt de højest prioriterede investeringer er investeringerne i det primære interregionale og regionale vejnet, modernisering (elektrificering) af jern banenettet og udbygning af regionale havne og lufthavne.
Of highest priority are investments in the primary interregional and regional road network, modernisation (electrification) of the rait network and extensions of regional ports and ai rports.
Modernisering af eksisterende net og udbygning med henblik på forventet øget efterspørgsel.
Modernisation of existing networks and extensions to meet expected increasing demand.
Investeringer i nye alternative energikilder (gas, kernekraft osv.) med henblik på spredning af energiforsyningen og mindskelse af afhængigheden af olie.
Investments in new, alternative energy sources (gas,, nuclear etc;) with the aim of diversifying the energy supply and decreasing the dependence on oil.
- Infrastruktur med henblik på turisme.
- Tourism infrastructure.
Udvikling af nye former for turisme, delvis i nye områder, som endnu hører til de mindre udviklede.
Development of new types of tourism to a certain extent in new, as yet,less developed areas.
- Uddannelse.
- Education.
Faciliteter med henblik på højere uddannelse og erhvervsrettet uddannelse.
Facilities for higher education and for vocational training.
- Industriområder.
- Industrial estates.
Alle programmer omfatter planer for udbygning af eksisterende og/eller etablering af nye industriområder, men de synes for tiden at spille en mindre vigtig rolle end tidligere som følge af et vist overskud og aftagende efterspørgsel.
All programmes contain plans for extension of existing and/or establishment of new industrial estates, but they seem at present to be of less importance than in the past due to a certain surplus and a Lower demand.
Medlemsstaternes regionaludviklingsprogrammer frembyder hver især nogle karakteristiske træk med hensyn til de planlagte infrastrukturinvesteringer:
Each national regional development programme contains some specific characteris tics as far as envisaced infrastructure investments are concerned:
Investeringer i byfornyelse, modernisering af byinfrastruktur, miljøbeskyt telse, omstilling i ældre industriområder, udvikling af forskningscentre.
Investments in urban renewal, modernisation of urban infrastructure, environmental protection, reconversion of old industrial areas, development of research centres.
I de danske programmer lægges der generelt også vægt på ovennævnte infrastruk turkategorier. Programmet for Grønland omfatter imidlertid en række særlige investeringer, såsom investeringer i det interne transportsystem (lufthavne), vandkraftværker, havneinfrastruktur og pakhuse.
While the Danish programmes in general emphasise the infrastructure categories mentioned above, the programme for Greenland contains some specific characteristics, such as investments in the internal transport system (airports), hydroelectric power plants, harbour infrastructure and warehouses.
- Forbundsrepublikken Tyskland
- Federal Republic of Germany
I disse programmer nævnes kun de kommunale og turistmæssige infrastruktur investeringer samt erhvervsuddannelsescentre, der henhører under "Gemein schaf tsauf gabe" .
In these programmes only communal and tourist infrastructure and vocational training centres coming under the "Joint Task" are mentioned.
Her tillægges de regionale og interregionale transportnet meget høj prioritet, og der lægges særlig vægt på infrastruktur i landbrugsområder samt på nye ener gikilder, udvikling af forskningscentre og byfornyelse (Nordfrankrig).
Very high priority to the regional and interregional transport networks (access infrastructure) and special emphasis on infrastructure in agricultural areas, on new energy, development of research centres and on urban renewal (in the North) .
Investeringer i alle former for grundlæggende infrastruktur og infrastruktur i landbrugsområder; der lægges stor vægt på udvikling af industriområder, vandforsyning, miljøbeskyttelse og udvikling af turisme i hidtil mindre ud viklede områder.
Investments in basic infrastructure of all kinds, infrastructure in agricultural areas,, great emphasis on the development of industrial parks, on water supply, on environmental protection and on the development of tourism in, until now, less developed areas.
Høj prioritering af telekommunikationsinfrastruktur, industriområder samt social, sundhedsmæssig og uddannelsesmæssig infrastruktur.
High priority to telecommunication infrastructure to industrial estates and to social, health and educational infrastructures.
Investeringer i alle former for grundlæggende infrastruktur, vandforsyning, navnlig med henblik på udvikling af landbruget, og generel infrastruktur i landbrugsområder.
Investments in basic infrastructure of all kinds, in water supply mainly for agricultural development and in general infrastructure in agricultural areas.
Energiinvesteringer (gas), byinfrastruktur og byfornyelse prioriteres højt.
High priority to energy investments (gas) and to urban infrastructure and town renewal.
Udvikling af nationale industriområder og forbedring af trafikforbindelserne til nabolandene prioriteres højt.
High priority to the development of national industrial zones and to the improve ment of the transport links with the neighbour i no countries.
Byfornyelse og byinfrastruktur, infrastruktur i landdistrikter, rekreative faciliteter samt sociale og uddannelsesmæssige faciliteter er karakteristiske træk i de nederlandske programmer.
Urban renewal and urban infrastructure, rural infrastructure, recreational facilities, social and educational facilities are specific for the Dutch programmes.
Det forenede Kongerige
- United Kingdom