natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For så vidt angår det generelle spørgsmål om medindflydelse, var 6ø'erne og 7ø'erne præget af en livlig lovgivningsaktivitet i hele Fælles skabet, medens der i 80'erne derimod er tale om en afgørende ændring af denne tendens, eftersom spørgsmålet om medindflydelse - i forbindelse med de struk turelle justeringer og den meget forskelligartede situation, virksomhederne befinder sig i - nu i stadig højere grad gøres til genstand for forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter.
1970s yielded a rich crop of legislation throughout the Community, signi ficant reversal of this trend is emerging in the 1980s : structural adjustments and the many different types of situations which firms are now facing have produced conditions in which participation is increasingly a matter for negotiation between the two sides of industry.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorledes forholdet mellem arbejdsmar kedets parter har udviklet sig, synes de generelle tendenser i Fællesskabet at oege i retning af, at de forskellige systemer er midt i en vigtig tilpasningsog omformningsproces, men at denne proces foregår med forskelligt tempo og i forskelligt omfang i de enkelte medlemsstater.
Most industrial relations systems in the Community seem to be going through a process of major change and adjustment; the pace at which this process takes place again varies from one Member State to another.
Der er tre velkendte hovedfaktorer, der har været bestemmende for den senere tids udvikling af forholdet mellem arbejdsmarkedets parter: den økonomiske krise, den teknologiske udvikling og de kvalitative og kvantitative forandringer på arbejdsmarkedet.
The general context of this recent trend is dominated by three factors, the repercussions of which are widely known : economic constraints, technological innovation, and the qualitative and quantitative changes on the labour market.
Endvidere er styrkeforholdet mellem arbejdsmarkedets parter ændret som folge af den stigende arbejdsløshed, en tilbagegang inden for visse sektorer med en traditionelt set høj organisationsgrad blandt arbejdstagerne og endelig en række udspil fra arbejdsgiverorganisationernes side.
The balance of power between the two sides of industry has,moreover, shifted as a result of rising unemployment, the decline of highly unionized sectors, and the degree of initiative shown by employers' organizations.
De offentlige myndigheder spiller stadig en afgørende og særdeles nær værende rolle i forbindelse med reguleringen af forholdene på arbejdsmarkedet, selv om de normalt nøjes med at holde sig i baggrunden under forhandlingerne.
The role played by the State in industrial relations continues to be an important one, even where it remains in the background during negotiations.
I forbindelse med de kollektive overenskomstforhandlinger må der nok snarest konstateres en vis tendens til decentralisering; dog kræver dette udsagn en vis nuancering. Ganske vist forhandles der på flere niveauer, der eksisterer side om side, men den decentralisering, der unægteligt har fundet sted, er ikke altdominerende og udelukker ikke centrale forhandlinger.
There appears to be a trend towards decentralization in collective bargaining.
Medens de kollektive forhandlinger for ca. 15 år siden sædvanligvis foregik på brancheplan, synes situationen i dag at være mere kompleks.
Where, some 15 years ago, collective bargaining usually took place at branch level, the situation today is more complex and varied.
For Fællesskabet som helhed er der en tydelig tendens til, at hoved forhandlerne på arbejdsmarkedet - som er konfronteret med gennemgribende strukturelle ændringer, der i nogle tilfælde bevirker, at visse instrumenter og normer til regulering af forholdene på arbejdsmarkedet bliver helt forældede - meget ofte foretrækker at nå frem til en grundlæggende fælles holdning, når de søger at finde frem til og at definere det, man kunne kalde de nye "spilleregler", der dels skal sikre en sammenhængende forhandlingsprocedure, hvor der tages hensyn til de økonomiske, produktionsmæssige
What is becomingly increasingly apparent throughout the Community is that the various partners involved in the current industrial relations systems, faced with radical structural changes - some of which render obsolete certain instruments and standards of social regulation - often try
IV - 17 og teknologiske problemer, dels skal sikre lønmodtagernes grundlæggende ret tigheder.
IV - 17 to find a consensus on what one might call a new set of rules likely to stimulate coherent patterns of behaviour which are compatible with economic, productive and technological constraints, and which will help to preserve the basic guarantees of wage earners.
Man kan ligeledes konstatere, at der i Fællesskabet finder vedvarende drøftelser sted omkring en bred vifte af spørgsmål.
What we are seeing, then, throughout the Community, is the development of intensive discussions on a wide range of issues.
Det skorter heller ikke på indgåelsen af nye omfattende kollektive overenskomster, der ofte er af bane brydende karakter.
There is, moreover, no lack of significant progress in terms of agreements, often of an experimental nature.
I forbindelse med videreførelsen og uddybningen af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på fællesskabsplan om de makro- og mikroøkonomiske aspekter af samarbejdsstrategien til sikring af vækst og beskæftigelse rejser sig det spørgsmål, hvorvidt der består et vist samspil mellem fællesskabsdialogen og dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på nationalt plan.
The continuation and development of the social dialogue at Community level on both macro- and micro-economic aspects of the cooperative growth strategy for more employment,raises the question of the interaction between talks at Community level and the social dialogue at national level.
På baggrund af de enkelte medlemsstaters tackling af problemerne kan det konstateres, at der har været en vis vekselvirkning mellem de strategier, der er fulgt af forhandlingsparterne på nationalt plan, og Fællesskabets strategi.
Developments in the Member States reveal a certain degree of osmosis between national and Community strategies.
Det har generelt betragtet været muligt at konstatere visse fælles mål, men der består dog en række forskelle med hensyn til de midler, der er blevet valgt og anvendt i praksis med henblik på at fremme beskæftigelsen.
Although there is, in general, a considerable degree of consensus on the objective pursued, differences remain as to the means whereby the employment situation is to be improved.
(Er f.eks. den generelle politik tilstrækkelig til at afbøde beskæftigelses problemerne?
(Are general policies, for instance, sufficient to solve the employment problem?
Eller bør den suppleres med specifikke foranstaltninger, bl.a. til fordel for de arbejdstagerkategorier, der er hårdest ramt af arbejds losheden?) .
Or should they be supplemented by specific policies in certain areas, e.g.
Gennemførelsen af en fællesskabsstrategi synes imidlertid ikke at have fort til specielle initiativer i form af en dialog mellem de offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter, og heller ikke til oprettelse af ad hoc-instanser for samråd mellem parterne. Men fællesskabsstrategien synes dog - på en indirekte og underforstået måde - at indgå i de drøftelser, der føres inden for rammerne af de nationale samrådsorganer i de lande, hvor sådanne forefindes.
Nevertheless, the implementation of the Community's strategy does not seem to have produced any specific initiatives in terms of social dialogue between the public authorities and the two sides of industry, or the setting up of ad hoc consultation bodies; the presence of the Community's strategy is nevertheless felt, albeit in an indirect or implicit way, in the discussions which are being held within the framework of national consultation facilities, where these exist.
De kollektive overenskomstforhandlinger og forholdet mellem arbejdsmarkedets partier i medlemsstaterne
Collective bargaining and industrial relations in the Member States
I Belgien har regeringen undladt at gribe ind over for løndannelsen og dermed atter har givet arbejdsmarkedets parter ret til fri forhandling; den har dog fremlagt et lovforslag, der vil kunne give den ret til at gribe ind i lønpolitikken i tilfælde af, at lønningerne stiger så meget, at de belgiske virksomheder bliver mindre konkurrencedygtige end virksomhederne i de lande, der må anses for at være Belgiens naturlige konkurrenter.
In Belgium, although the Government discontinued its intervention in wage formation, thus restoring freedom of negotiation to the two sides of industry, a draft Law was introduced giving the Government powers to intervene in pay policy if wages rose to a level which could put Belgian firms at a disadvantage in relation to foreign competitors.
Regeringen har imidlertid ikke til hensigt at benytte sig af denne ret til indgriben i de førstkommende måneder, eftersom gennemførelsen af den tværfaglige aftale af 7. november 1986 ikke har ført til nogen større lønglidning.
The Government, however, does not intend to use this right in the coming months since the implementation of the agreement of 7 November 1986 did not have any untoward effects on wages.
For så vidt angår trepartsforhandlingerne, fandt der den 11. februar en trepartskonference sted med det formål at få gennemdrøftet arbejdsløsheds- og beskæftigelsessituationen.
A tripartite conference was held on 11 February to discuss employment and unemployment.
De kontakter, der har været mellem arbejdsmarkedets parter, har især haft til formål at få gennemført den tværfaglige aftale af 7. november 1986 di inden for de forskellige brancher og virksomheder.
By and large,relations between the two sides of industry hinged on 1 implementation of the multisector agreement of 7 November 1986 in the in dividual industries and firms.
I henhold til de oplysninger, der forelå den 15. november 1987, er ca. 86% af alle arbejds tagere omfattet af de indgåede branche- eller virksomhedsaftaler, idet de øvrige arbejdstagere er at finde inden for detailhandelen og i sektoren for de ikke-markedsbestemte tjenesteydelser.
According to data available on 15 November 1987, some 86 % of workers were affected by a sectoral or company agreement, the workers not so affected being in the retail trade and the non-market sector.
De lønforhøjelser, der er opnået, har holdt sig inden for grænser, som arbejdsgiverorganisationerne anser for rimelige, og de har først og fremmest indebåret en forhøjelse af mindstelønnen.
Wage increases remained within limits considered reasonable by the employers' organizations and in most cases concerned an increase in the minimum wage.
Med hensyn til fremme af beskæftigelsen har man inden for de fleste sektorer efterkommet henstillingen i den tværfaglige aftale om at anvende 0,5% af den samlede lønsum til dette formål såvel i 1987 som 1988.
With regard to employment promotion, most sectors responded to the recommendation of the intersectoral agreement to devote 0.5 % of the wage bill in both 1987 and 1988 to this purpose.
Derfor indeholder sektoraftalerne et bredt spektrum af foranstaltninger om bl.a. uddannelse, nettoforøgelse af beskæftigelsen, forbedring af førtidspensionsordningerne, bedre muligheder for afbrydelse af karriereforløbet, afskedigelsesproceduren, fremme af deltidsbeskæftigelse og omskoling af arbejds tagere.
In this connection, sectoral agreements contain a wide range of measures, mainly concerning training, net recruitment of workers, improvement to the early retirement system, breaks in working life, dismissal procedures, promotion of parttime work, and retraining.
38-timers arbejdsugen er blevet indført så godt som overalt, og der er sket et kraftigt fald i antallet af de arbejdstagere, der i øjeblikket har en ugentlig arbejdstid på over 38 timer.
The 38-hour working week has become almost general, the number of persons currently working more than a 38-hour week having been conside rably reduced.
Den allerede omtalte tværfaglige aftale af 7. november 1986 indeholdt også bestemmelser om indgåelse af en supplerende aftale, der skulle finde anvendelse på alle de arbejdsgivere og arbejdstagere, der ikke er omfattet af nogen overenskomst på sektor- eller virksomhedsplan.
The National Labour Council has not yet stated its position with regard to the additional agreement which would apply to employers and wor kers not covered by a sectoral or company agreement (as provided for in the intersectoral agreement of 7 November 1986 referred to above).
Det Nationale Arbejdsråd har imidlertid endnu ikke afklaret sin holdning til dette problem.
1 Agreement No 42 on introducing new working practices in firms , concluded by the National Labour Council on 2 June 1987, became mandatory under the Royal Decree of 18 June 1987. It was the passing of the law of
Aftale nr. 42 om indførelse af nye arbejdsregulativer i virksomhederne, der blev indgået af Det Nationale Arbejdsråd den 23. april 1986 (1), er trådt i kraft i henhold til kollektiv aftale af 2. juni 1987, efter at der den 17. marts 1987 var blevet vedtaget en lov, der gav mulighed for at dispensere fra de lovfæstede arbejdstidsbestemmelser, og efter at der var indgået en kollektiv aftale om, at forretningerne må holde åbent op til 3 søndage om året.
17 March 1987 allowing exemptions from the legal provisions governing the organization of work which enabled this collective agreement to be concluded.
Det bør dog bemærkes, at i henhold til lov af 17. marts 1987 og aftale nr. 42 er det stadig ikke tilladt at dispensere fra de lovbestemmelser, der forbyder natarbejde for kvinder.
It should further be noted that the law of 17 March 1987 and Agree ment No 42 still prohibit exemptions from the legal provisions banning night work for women. A revision of the law is currently under study by the National
Det Nationale Arbejdsråd drøfter for tiden en eventuel revision af denne lov, efter at Rådet for De Europæiske Fællesskaber har rettet henvendelse til arbejdsmarkedets parter desangående.
Council of Ministers of the European Communities. The problem is difficult to resolve, since Belgium is still bound by International Labour Organization
Problemet er vanskeligt at løse, for Belgien er stadig forpligtet af Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 89.
Convention No 89.
For så vidt angår den offentlige servicesektor, har regeringen den 4. november 1987 indgået en kollektiv overenskomst med repræsentanterne for de faglige sammenslutninger på dette område, bortset fra Fédération générale du travail de la Belgique.
Government concluded a collective agreement with the representatives of the public service sector trade unions, excluding the Fédération Générale du
Der er i årets lob kun forekommet ret få arbejdskonflikter inden for den private sektor; disse har enten omfattet bestemte brancher (som f.eks. kulminerne i Limburg) eller virksomheder, der er under omstrukturering.
The few conflicts which occurred in private industry involved sectors (like the Limburg mining industry) or firms in process of restructuring.
Den konflikt, der brod ud inden for luftfartssektoren, drejede sig om Confédération nationale des cadres's repræsentation i samarbejdsudvalgene. Næsten samtlige piloter er tilsluttet denne organisation.
The conflict in the air transport sector was concerned with recognition of the National Confederation of Executives, of which almost all pilots are members, as a representative organization.
Ved valget af arbejdstagerrepræsentanter til samarbejdsudvalg og sik kerheds- og sundhedsudvalg i virksomhederne i april måned, kunne der noteres en let tilbagegang for FGTB (den socialistiske fagforening) og en svag fremgang for CSC (den kristelige fagforening).
The works elections in April (for workers' representatives on works councils and health and safety committees) resulted in the FGTB losing ground slightly to the C5C.
For så vidt angår det ledende personales sa > rlige repræsentation i samarbejdsudvalgene, viser resultaterne af disse valg, at flertallet af pladserne blev besat af diverse faglige sammen slutninger af ledende personale, som ikke er tilsluttet de tre fagforeninger, der er repræsenteret i de officielle samrådsorganer.
As regards the specific representation of executives on works councils, the results of these elections show that the majority of seats went to executives' organizations which are not affiliated to the three trade unions represented on official consultation bodies.
Confédération nationale des cadres" har ikke opnået det antal pladser i Det Nationale Arbejdsråd, som organisationen i årevis har gjort krav på, men regeringen har ved kongelig anordning af 16. juli 1987 nedsat et samrådsudvalg under arbejdsministeriet, hvori der sidder repræsentanter for det ledende personale.
In another development affecting executives, the National Confederation of Executives did not obtain the seats on the National Labour Council which it has been claiming for some years, but by a royal decree of 16 July the
Det Nationale Arbejdsråd har haft en lang række opgaver at løse.
Government set up a consultation committee for executive staff, which was attached to the Ministry of Labour.
Det har således afgivet enstemmige udtalelser til regeringen i spørgsmål om lærlingekontrakter, vikarbureauarbejde, uddannelsesorlov med løn, ligestilling og social sikring.
The National Labour Council has done a great deal of work : unanimous opinions were sent to the Government concerning apprenticeship contracts, temporary work, paid education leave, sexual equality and social security.
Mere generelt betragtet er det endnu ikke muligt at sige noget om, hvordan udgangen på den politiske krise, der opstod efter parlamentsvalget den 13. december 1987, kommer til at influere på den fremtidige arbejdsmarkeds politik, samrådet mellem arbejdsmarkedets parter, de kollektive overenskomst forhandlinger og forholdene på arbejdsmarkedet.
13 December 1987 will affect social policy trends, social concertation, collective bargaining and industrial relations.
Forhandlingerne om indgåelse af kollektive overenskomster kunne afsluttes inden for det første kvartal af 1987.
The negotiations on the collective agreements were concluded in the first quarter of 1987.
Midt i januar blev der opnået et færdigt forhandlingsresultat inden for jern- og metalindustrien, der er en af de vigtigste områder inden for den private sektor.
In the middle of January a result was obtained in the metal industry, one of the most important areas in the private sector.
Dette resultat fik indflydelse på indholdet af de over enskomster, der blev indgået på andre områder inden for den private sektor, hvor det i de fleste tilfælde var muligt at nå frem til et kompromis, uden at det kom til arbejdskonflikter.
The result influenced the content of agreements in other parts of the private labour market, where a peaceful compromise was obtained in most sectors.
Eftersom det på visse områder ikke var muligt at nå frem til et resultat, udarbejdede forligsmanden et kompromisforslag for DA og LO*s område (herunder også de områder, hvor arbejdsmarkedets parter var nået til enighed).
Conciliator worked out a compromise proposal for the entire sector covered by the employers association (DA) and the trade union confederation (LO) (including the areas where the partners had reached an agreement).
Dette mæglingsforslag, der rummede hovedpunkterne i de nye overenskomster, så sålede? ud: a > Overenskomsterne indgås for et tidsrum af 4 år, dvs. de udløber den 1. marts 1991. Der åbnes mulighed for lønforhandlinger (med ret til gennem førelse af strejkeaktioner) efter den første toårsperiode. b) Den ugentlige arbejdstid nedsættes med to timer (fra 39 til 37 timer) i løbet af overenskomstperioden.
b) Working time would be reduced over the next four years by two hours (from
Den 1. september 1987 kom den ugentlige arbejdstid ned på 38 1/2 time, og den nedsættes yderligere med en halv time i de følgende år, så den pr. 1. september 1990 vil være nede på 37 timer.
39 to 37). At 1 September 1987, the working time stood at 38 1/2 per week.
Nedsættelsen kan imidlertid også ske med en time pr. 1. marts 1988 og en time pr. 1. marts 1990.
1 September 1990. The reduction could also be effected at the rate of one hour per year.
Der ydes fuLd Linkompensation .
There would be full wage compensation.
V/1005/87 - DA c) Minimallønssatsen forhøjes pr. 1. marts 1987 fra 48,ø DKR til 55 DKR, og pr. 1. marts 1988 til 58 DKR.
22 c) The minimum hourly wage rate would be raised from DKR 48.70 to DKR 55.00 on 1 March 1987 and to DKR 58.00 on 1 March 1988.
d ) I normallønsoverenskomster, hvor der for voksne arbejdere er fastsat en særlig garantibetaling pr. time, forhøjes denne pr. 1. marts 1987 med 3 DKR og med samme beløb pr. 1. marts 1988.
1987 and by the same amount on 1 March 1988.
Den overenskomstmæssige normallønssats for voksne arbejdere forhøjes med tilsvarende beløb.
The same increase would take place in the "normal-wage" rates for adult workers.
e) Til LO/DA-uddannelsesfonden opkræves med virkning fra den 1. lønningsperiode efter 1. januar 1988 0,12 DKR pr. arbejdstime i stedet for som hidtil ø,1ø DKR. Bidragene til ATP-fonden fordobles, idet de forhøjes med 50% pr. 1. januar 1988 og med andre 50% pr. 1. januar 1990.
e) The employers' contribution to the L0/DA-educational fund would rise from 10 øre to 12 pre per hour from 1988. The contributions to the ATP
Forligsmandens mæglingsforslag blev godkendt af parterne.
The compromise proposal was adopted by the partners.
Inden for den offentlige sektor blev der indgået en aftale i januar måned vedrørende de generelle problemer.
In the public sector agreement on the general questions was reached in January.
Denne generelle aftale for den offentlige sektor indeholder følgende hovedpunkter: a) For sa vidt angår arbejdstidens Længde, reguleres ordningen i forhold til det private arbejdsmarked; fór lønningerne og satserne for stedtillæg gælder overenskomsten for et tidsrum af 4 år.
The general agreement in the public sector contains the following main elements : a) With respect to working time, wage indexation and local allowance rates the duration of the agreement is four years.
Hvad angår de øvrige elementer, gælder den for 2 år (som tidligere).
With respect to other elements the duration is (as before) two years.
Løn ninger og visse særlige spørgsmål vil blive taget op til fornyet forhandling i 1989.
Wage and specific subjects will be negotiated again in 1989.
Et af hovedkravene fra de offentligt ansattes side har længe været, at man fandt frem til et bedre system til regulering af lønningerne i takt med lønudviklingen på det private arbejdsmarked.
80 per cent of the wage increase in the private sector apart from the general negotiated increases, i.e. 80 per cent of the wage drift in the private sector.
d Ï De generelle lønforhøjelser andrager 3,7% i det første overenskomstår og 4,35% i det andet.
A better system of wage regulation in relation to the private sector had heen a major claim of the organizations of public employees.
En del af disse forhøjelser vil gå til særlige grupper.
IV - 23 d) In the first year of the collective agreements wage increases will amount to 3.7 %, in the second year 4.35 X. Part of the increase is earmarked for specific purposes.
e) Den ugentlige arbejdstid nedsættes pr. 1. september 1988 fra 39 til 38 timer, og pr. 1. september 1990 til 37 timer.
e) Working time will be reduced from 39 to 38 hours on 1 September 1988 and to 37 hours on 1 September 1990.
Fællesaftalen mellem LO og DA om arbejde i holddrift er blevet fornyet.
The agreement on shiftwork between the LO and DA has been renewed.
For det andet og tredje skift nedsættes arbejdstiden pr. 1. september 1987 med en halv time, og pr. 1. september 199ø nedsættes den med yderligere en halv time, således at den ugentlige arbejdstid pr. 1. september 1990 vil være nede på 35 timer.
On the second and third shift the working time was reduced by half an hour from 1 September 1987 and again from 1 September 1990, so that weekly working time will be 35 hours from 1 September 1990.
For det første skift svarer nedsættelsen til, hvad der er aftalt i de øvrige overenskomster.
On the first shift, the reduction is the same as in the other agreements.