natgillin/translations-raw huggingface dataset:
') Der henvises desuden til forklaring af Traktatens artikler i boks 42. :) EFT L 360 af 21.12.1982. s. 36: 12. Beretning om Konkurrencepolitikken (1982). pkt. 94.
1See also Box 42 for explanation of Treaty Articles. 2 OJ L360, 21.12.1982, p.
3) Sag 41/83.
J Case 41/83.
»British Telecom, da selskabet traf disse foranstaltninger over for de private telekommunikationsbureauer, ikke handlede som udøver af officiel kompetence, men derimod som virksomhed.
' When it took action against private message-forwarding agencies, BT was acting not as an official body but as an undertaking.
Forvaltning af offentlige telekommunikationsanlæg og udlejning af disse til private brugere er i sagens natur en aktivitet, der må betragtes som udøvet af en virksomhed.
The management of public telecommuni cations equipment and the placing of such equipment at the disposal of private users on payment of a fee amounted by its very nature to a business activity.
Det samme er tilfældet med udstedelsen af de anfægtede reglementer. Disse reglementer fastsætter udelukkende priser og forretningsforbindelser for tjenesteydelser, som BT yder brugerne af det britiske telekommunikationsnet«.
The same reasoning must apply to the contested schemes, which merely laid down charges and conditions for the services provided by BT to users of the British telecommuni cations network';
(ii) »Domstolen forkastede desuden påstanden om, at anvendelse af artikel 86 i den forelæggende sag var i strid med art. 222, fordi dette greb ind i medlemsstaternes ret til at oprette eller opretholde offentlige monopoler for bestemte økonomiske aktiviteter.
(ii) 'The Court also rejected the submission to the effect that the application of Article 86 to the case in point infringed Article 222 because it encroached on Member States' rights to create or preserve national monopolies for particular economic activities.
Domstolen fastslog, at om end BT ganske vist i henhold til loven havde eneret til at forvalte telekommunikationsnettet og eventuelt stille dette til rådighed for private brugere, havde det ikke monopol på præstation af yderligere tjeneste ydelser, såsom udsendelse af meddelelser for tredjemands regning«.
It noted that, whilst BT has a statutory monopoly with regard to the management of the telecommunications network and to making it available to users, it held no monopoly over the provision of ancillary services such as the retransmission of messages on behalf of third parties';
(iii) »Anvendelse af nyt udstyr og nye metoder, der åbner mulighed for en hurtigere transmission, er et teknisk fremskridt, som er i almenhedens interesse og derfor ikke kan betragtes som noget misbrug«.
(iii) 'The employment of new apparatus and methods which accelerated the transmission of messages constituted technical progress in conformity with the public interest and could not be regarded as an abuse';
(iv) »De anfægtede foranstaltninger var heller ikke omfattet af artikel 90, stk. 2«.
(iv) 'Nor were the measures at issue covered by Article 90(2)';
(v) »Sagsøgeren havde ikke ført bevis for, at Kommissionen ved at skride ind over for BT's reglementer havde gjort det økonomisk umuligt for denne virksomhed at varetage de tildelte særlige opgaver.
(v) ' The applicant had failed to demonstrate that the Commission's censure of BT's schemes had put the performance of the particular tasks entrusted to BT in jeopardy from the economic point of view.
Indførelsen af ny teknik, der åbnede mulighed for en hurtigere kommunikationstransmission, påførte ganske vist BT et indtægtstab. De private bureauers aktiviteter bevirkede imidlertid på den anden side, at det britiske telekommunikationsvæsen fik tilført et betydeligt antal nye internationale forretninger med heraf følgende større afgiftsindtægter.
Whilst the speed of message transmission made possible by technological advances undoubtedly led to some decrease in revenue for BT, the presence of private agencies attracted to the British public network a certain volume of international messages and the revenue which went with it.
Som helhed var der altså på ingen måde tale om negative virkninger for BT« ').
Taken as a whole, the results were therefore in no way unfavourable to BT.'2
British Telecom-dommen stadfæstede klart Kommissionens opfattelse, som går ud på, at teleadministrationerne er omfattet af Traktatens konkurrenceregler.
The British Telecom judgment clearly confirmed the Commission's view that the com petition rules of the Treaty apply to telecommunications administrations.
Telexbureauernes virksomhed er, således som den opfattes i dommen, en særlig form for værdiforøgende tjeneste. Kendelsen kan derfor fortolkes som et klart signal fra Domstolen om, at der bør tillades større konkurrence på markedet.
The operation of telex forwarding agencies as allowed for by the judgment is a special form of valueadded service.
Den gjorde det også klart, at Domstolen går ind for en snæver fortolkning af monopolrettigheder og ikke kan tilslutte sig, at et monopol på at yde en tjenesteydelse udvides i takt med, at der dukker nye teknologier op.
It also made clear that the Court would favour a narrow interpretation of monopoly rights and would strongly disfavour the extension of a service monopoly, as new technologies arise.
') Ibid., citeret i grønbogen, s. 122-124. :) Grønbogen, s. 124.
Ibid., also cited in the Green Paper, pp. 123 and 124.
Sagerne vedrørende terminaludstyr : Retten til at tilslutte nye terminaler til nettet
The terminal equipment cases: the right to connect new terminals to the network
Den stadig større udbredelse af terminaludstyr og de nye anvendelsesmuligheder, dette giver, har siden begyndelsen af 80'erne givet anledning til et voksende antal konkurrencesager. cesager.
The growing diversification of terminal equipment and the new uses made possible as a result have given rise to a growing number of cases under the competition rules since the early 1980s.
Disse sager drejer sig om lovligheden af at udvide eksisterende monopoler inden for terminaludstyrssektoren.
These cases have concerned the illegality of extending monopolies in the terminal equipment sector.
Følgende sager er således opstået i Tyskland:
Cases which arose in Germany:
Sagen vedrørende »trådløse telefoner«.
The ' cordless telephone ' case was reported as follows :2
»Kommissionen gjorde indsigelse mod Den Tyske Forbundsrepubliks planer om at udvide Bundesposts eneret til trådløse telefoner.
'The Commission challenged the German Federal Republic's plans to extend the Bundespost's monopoly to cordless telephones.
Regeringen ønskede at give Bundespost eneret på at levere næsten alt udstyr, der var tilsluttet det offentlige telefonnet.
The German Government wished to give the Bundespost the exclusive right to supply almost all equipment connected to the public telephone network.
Det eneste undtagne udstyr var det, som skulle tilslutte private automatiske omstillingscentraler (PABC'er) leveret af private firmaer.
The only equipment excluded was that to be connected to private automatic branch exchanges (PABXs) supplied by independent firms.
Kommissionen fandt, at selv et sådant delvist monopol var omfattet af EØF-Traktatens artikel 37, stk. 1, afsnit 2, da udstyr importeret fra andre medlemsstater således ikke frit kunne sælges i Tyskland, selv om det var i overensstemmelse med landets tekniske normer. Efter Kommissionens intervention opgav den tyske regering sine planer om at udvide Bundesposts monopol til disse trådløse telefoner.«
The Commission considered that even such a partial mon opoly fell within the second subparagraph of Article 37(1) EEC, since equipment imported from other Member States could thereby not be freely sold in Germany even if it met the country's technical standards.
Sagen vedrørende modemer gengives således (ibid.) :
The modem case was reported as follows:
»Kommissionen gjorde også indsigelser mod udvidelse af Bundesposts monopol til modemer.
'The Commission also challenged the extension of the Bundespost's monopoly to modems.
Også her indtog den tyske regering det standpunkt, at sådant udstyr var en integrerende del af telefonnettet og derfor kun kunne leveres af Bundespost.
Here too, the German Government took the view that such equipment was an integral part of the telephone network and therefore could be supplied only by the Bundespost.
Den eneste undtagelse var modemer, der anvendes til at forbinde privat digitaludstyr på anden måde end via det offentlige telefonnet.
The only exceptions were modems used to connect private digital equipment otherwise than via the public telephone network.
En lignende klage blev indgivet over monopol på indførsel og salg af modemer og levering af den første telexterminal i Italien.
A similar complaint was made about the monopoly of the importation and sale of modems and first telex terminals in Italy.
I dette land måtte modemer og den første telexterminal til tilslutning til det offentlige net, kun leveres og installeres af SIP (Società Italiana per l'Esercizio Telefonico) og DCST (Direzione Centrale Servizi Telegrafici).
Here, modems and first telex terminals to be connected to the public network were to be supplied and installed only by the SIP (Società italiana per l'esercizio telefonico) and the DCST (Direzione centrale servizi telegrafici).
Denne ordning påvirkede indførslen af modemer og teleterminaler fra andre medlemsstater, fordi fabrikanter, som fremstillede udstyr af denne art i andre lande, ikke kunne henvende sig direkte til de italienske brugere.
This arrangement affected imports of modems and telex terminals from other Member States as the manufacturers of such equipment in other countries could not reach Italian users directly.
Efter henvendelse fra Kommissionen bekendtgjorde den italienske regering, at den ville liberalisere tilrådighedsstillelsen af modemer og telexterminaler.
After intervention by the Commission, the Italian Government announced that it would open up the provision of modems and telex terminals.
Foranstaltninger over for Nederlandene og Danmark:
Action against the Netherlands and Denmark
Kommissionen forespurgte, om der fandtes eneret på indførsel og salg af terminaludstyr i disse to lande.
The Commission enquired about the exclusive rights to import and sell terminal equipment in these two countries.
Den nederlandske regering meddelte kort efter, at den ville ændre sine bestemmelser herom.
The Dutch Government announced shortly afterwards that it would reform the provisions.
De sager, som blev ført i henhold til Fællesskabets konkurrenceregler i begyndelsen af 80'erne, har i betydelig grad fremskyndet liberaliseringen og øget mulighederne for, at nyt terminaludstyr frit og uhindret kan tilsluttes de europæiske net.
The cases taken up under Community competition rules during the early 1980s have contributed substantially to accelerating the trend in Europe towards free unrestricted connection of new terminal equipment to the network.
Disse sager har banet vej for den helhedsorienterede politik for liberalisering af teleterminalmarkedet, som der stilles forslag om i grønbogen ').
They prepared the base for the global approach to the opening of the terminal market, proposed in the Green Paper.2
IBM's forpligtelseserklæring om SNA-grænseflader : Frigivelse af grænsefladespecifikationer
The IBM undertaking on SNA interfaces: the disclosure of interface specifications
Ved denne procedure rejste en række store europæiske datamatfabrikanter henimod slutningen af 1983 den indvending, at IBM's praksis med hensyn til information om grænseflader havde en negativ virkning på det europæiske marked for datakommunikationsprodukter (sammenkobling af og interaktion mellem databehandlingssystemer).
In the course of the proceedings, towards the end of 1983, some major European com­puter manufacturers expressed concern that IBM's interface disclosure practice was also having an adverse effect on the European market for data communications products (the interconnection and interaction of data­processing systems).
Som følge heraf blev SNA-spørgsmålet inddraget i de uformelle drøftelser om frigivelse af grænsefiadeinformation.
Accordingly, the SNA issue was included in the informal discussions on interface disclosure.
Det vigtige i den forpligtelseserklæring, der omsider blev enighed om, var for telekom munikationens vedkommende, at Kommissionen gjorde det klart, at den ville overvåge private markedsoperatorer lige så strengt som teleadministrationerne for at hindre misbrug af dominerende stilling på markedet.
The significance of the undertaking finally agreed, with regard to telecommunications, was that the Commission made it clear that it would review private participants in the market as strictly as the telecommunications administrations, in order to avoid the abuse of dominant market positions.
Det blev også fremhævet, at de åbne standarder var en vigtig forudsætning for loyal konkurrence.
The importance of open standards as a precondition of fair competition was also empha­sized.
IBM udtalte i sin forpligtelseserklæring, at »IBM aktivt har deltaget i de standardiseringsbestræbelser, der har fundet sted på internationalt plan til støtte for indførelsen af standard for Open Systems Interconnection (OSI), og fortsat aktivt vil gå ind for OSI som standard for sammenkobling af systemer, produkter og datanet, hidrørende fra forskellige producenter« ').
In the undertaking, IBM stated that ' IBM has actively participated in international standards efforts in support of open systems interconnection (OSI) and will continue its active support of OSI as the standard for interconnecting systems, products and networks of different manufacturers. ' '
Sagen om international kurerpost og andre sager : Teleadministrationerne er i lighed med kommercielle virksomheder underkastet konkurrenceregler
International Air Couriers and other cases: telecommunications administrations are commercial undertakings subject to competition rules
Sagen om international kurerpost2) drejede sig om værdiforøgende tjenester inden for postvæsenet og om friheden til at udøve international kurerpostvirksomhed, jf. EØF-Traktatens art. 90 og 86.
The International Air Couriers case2 — value­added services in the postal field — related to freedom of international air couriers activities, under Articles 90 and 86 of the EEC Treaty.
Kommissionen benyttede lejligheden til at understrege:
The Commission took the opportunity presented by this case to point out:
»At den anser medlemsstaternes post- og telekommunikationsvæsen for at være kommercielle virksomheder, eftersom de leverer varer og tjenesteydelser mod vederlag, og at enhver udvidelse af en eller flere af disse virksomheders dominerende stilling kan anses for at være misbrug i henhold til EØF-Traktatens art. 86«.
' That it regards the Member States' postal and telecommunications authorities as com­mercial undertakings since they supply goods and services for payment and that any extension by one or more of these undertakings of their dominant positions may consti­tute an abuse under Article 86 of the EEC Treaty. '
Kendelsen i sagen Telemarketing mod Cie luxembourgeoise de télédiffusion, der blev afsagt på grundlag af Traktatens art. 177 og 86 (De Europæiske Fællesskabers Domstols foreløbige kendelse af 3. oktober 1985 i sag 311/84) betød en yderligere styrkelse af retsgrundlaget for Kommissionens bestræbelser på at liberalisere markederne for terminaler og værdiforøgende tjenester.
The Telemarketing ν Compagnie luxembourgeoise de télédiffusion ruling under Articles 177 and 86 of the EEC Treaty (European Court preliminary ruling of 3 October 1985 in Case 311/84) further strengthened the Community's legal base to push for market open­ing in the terminal field and the field of value­added services.
SWIFT-sagen (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunications) og SITA-sagen (Airlines Worldwide Telecommunications Network) '), der drejer sig om taksterne på internationale lejede forbindelser, var en direkte demonstration af, at telekommunikation og teletjenester omfattes af Fællesskabets konkurrenceregler.
In the SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunications) and SITA (Airlines Worldwide Telecommunications Network) cases ' relating to the pricing of international leased lines, the relevance of Community competition rules to the field of telecommunications services was directly demonstrated.
Der er mulighed for, at de nationale domstole kan håndhæve forbuddene i artikel 85, stk. 1, og i artikel 86.
National courts may apply the prohibitions contained in Articles 85(1) and 86.
Kommissionen har i en række år — og navnlig i de tre seneste -forsøgt at få de nationale domstole til at håndhæve EF's konkurrenceregler mere systematisk.
For a number of years, and especially in the past three, the Commission has tried to move the domestic courts to enforce the EEC competition rules more systematically.
Det forbud, som domstolen i Bruxelles, den 31.7.1986 nedlagde på grundlag af afgørelsen i Telemarketingssagen over for den belgiske teleadministrations forsøg på at udvide sit monopol til også at omfatte PABC-anlæg med 50-150 lokalapparater, er et eksempel herpå.
The Brussels court summary injunction of 31 July 1986 based on the Telemarketing ruling, relating to the attempt by the Belgian telecommunications administration to expand its monopoly to PABXs with 50 to 150 extensions, is an example of this approach.
Afgørelsen i British Telecom-sagen, terminalsagerne og sagerne om de værdiforøgende tjenester er en bekræftelse på, at telesektoren omfattes af Fællesskabets konkurrenceregler.
The British Telecom ruling, the terminal cases and the cases on valueadded services have confirmed the application of Community competition rules to the telecommunica tions sector.
Disse afgørelser har banet vejen for den mere helhedsorienterede politik, som Kommissionen stiller forslag om i grønbogen.
They have prepared the ground for the more global approach proposed by the Commission in the Green Paper.
»Telekommunikationspolitikken har nær forbindelse med de forskellige vigtige nye EF-målsætninger i Den Europæiske Fælles Akt, dvs. gennemførelsen af det indre marked, oprettelsen af et Europæisk Forsknings- og Teknologifællesskab og styrkelsen af den europæiske kohæsion.«2)
'Telecommunications policy is closely related to the major new policy goals of the Com munity defined in the Single European Act: completing the internal market (the 1992 goal), realizing a European Research and Technology Community and strengthening European cohesion.'2
Andre politiske målsætninger, der spiller ind i forbindelse med telekommunikationspo litikken, er:
Policy goals of the Community whose relationships with telecommunications policy merit special attention are: (i) research and technological development (R & TD) policy; (ii) the establishment of a Communitywide information market;
(i) forsknings- /udviklings-/teknologipolitikken (ii) skabelse af et informationsmarked, der omfatter hele EF (iii) etablering af et tv-rundspredningsområde, der omfatter hele EF.
(iii) the establishment of a Communitywide audiovisual (TV broadcasting) space.
Fællesskabets samlede politik for forskning, udvikling og teknologi er fastlagt ved det nye rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, der blev endeligt vedtaget af Rådet den 28. september 1987.
The Community's overall R & TD policy is laid down by the new framework programme for research and development, finally adopted on 28 September 1987 by the Council.
Dette program blev vedtaget på grundlag af Den Europæiske Fælles Akt, der trådte i kraft den 1. juli 1987, og hvori Det Europæiske Teknologifællesskab er opstillet som et af de vigtigste mål.
This was adopted under the procedures of the Single European Act which had entered into force on 1 July 1987 and which established the European Technology Community as one of its major goals.
Rådet har godkendt en beløbsramme for rammeprogrammet på 5,4 mia ecu (boks 37).
The budget finally approved by the Council for the framework programme was 5 400 million ECU (Box 37).
Rammeprogram for Fællesskabets aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling (1987-1991) ') ecu (i mio)
Framework programme of Community activities in the field of research and technological development (1987-91 )1
Nye tjenester af fælles interesse (herunder transport)2)
New services of common interest (including transport)2
Modernisering af industrisektorerne 845 3.1.
Modernization of industrial sectors
Videnskab og teknologi i forbindelse med avancered e materialer 220 3.3.
Science and technology of advanced materials 3.3.
Råstoffer og genbrug 45 3.4.
Raw materials and recycling 3.4.
Udnyttelse og optimal anvendelse af de biologiske ressourcer 4.1. Bioteknologi 4.2. Agro-industriel teknologi 4.3.
Exploitation and optimum use of biological resources 4.1.
Landbrugets konkurrencevne og forvaltningen af landbrugets ressourcer
Competitiveness of agriculture and management of agricultural resources
Fission: nuklearsikkerhed 5.2.
Fission: nuclear safety 5.2.
Kontrolleret termonuklear fusion 5.3.
Controlled thermonuclear fusion
Videnskab og teknologi i udviklingens tjeneste
Science and technology for development 7.
Udnyttelse af havbunden og af havets ressourcer 7.1. Havforskning og -teknologi 7.2. Fiskeri
Improvement of European science and technology cooperation
Prognoser og vurdering samt andre støtteforanstaltninger (herunder statistik) 8.4.
Forecasting and assessment and other back-up measures (including statistics) 8.4.
Spredning og udnyttelse af resultater af V/T-forskningen
Dissemination and utilization of science and technology research results
Under dette punkt er der afsat over 50 mio ecu til pilotfaserne af programmerne for anvendelse af informationsteknologi — AIM, DELTA, DRIVE.
Under this point more than 50 million ECU are allocated to the pilot phases of the infor­mation technology application programmes — AIM, DELTA, DRIVE.
Informationsteknologi (ESDRIT II), telekommunikation (RACE) og pilotfaserne af program merne for anvendelse af informationsteknologi tegner sig for ca. 40% af Fællesskabets udgifter til forskning og udvikling, som anfört i rammeprogrammet.
Information technology (the ESPRIT II programme), telecommunications (the RACE pro­gramme) and the pilot phases of the information technology application programmes account for about 40% of the Community's expenditure on research and develop ment, as set out in the framework programme.
Rammeprogrammet bygger på den opfattelse, at telekommunikation og informations teknologi står centralt placeret for den generelle udvikling af forskning og teknologi.
The framework programme fully recognizes the central importance of telecommuni cations and information technology for overall R & TD development.
I henhold til rammeprogrammet skal 40% af de samlede F & U-midler anvendes til forskning og udvikling inden for telekommunikation og informationsteknologi, specielt :
It foresees the allocation of 40% of total R & D expenditure to R & D in telecommunications and information technology in particular:
(i) gennemførelsen af RACE-programmets hovedfase ')
Implementation of the main phase of the RACE programme. '
(ii) anden fase af ESPRIT-programmet, dvs. det europæiske strategiske program for forskning i informationsteknologi.
(ii) Second phase of the ESPRIT programme, the European Strategic Programme for Research and Development in Information Technology.
I dettes første fase gennemfører tværnationale konsortier omfattende industrivirksomheder, forskningslaboratorier og universiteter mere end 200 forskellige projekter i avanceret informationsteknologi, baseret på omkostningsdeling.
In the current first phase, more than 200 projects on advanced information technology are being carried out on a shared-cost basis, by transnational consortia of industrial enterprises, research laboratories and universities.
(iii) udnyttelse af telekommunikation og informationsteknologi.
(iii) Applications of telecommunications and information technology.