natgillin/translations-raw huggingface dataset:
108 sider.
108 pages.
Første del: Sammenligning af styringspolitikker
Part One: COMPARISON OF CONTROL POLICIES
Makrofysiske strukturer: Grundlæggende typologi Danmark Frankrig ...... Det forenede Kongerige Italien
Macro-spatial patterns: Basic typology Denmark France United Kingdom Italy The Netherlands Belgium Federal Republic of Germany Comparative conclusions
Agglomerationssystemer og byhierarkier: Almindelig typologi
Agglomeration systems and urban hierarchies: General typology . 28
Den funktionelle specialisering inden for agglomerationssystemet. ,
1.3.7.3 The functional specialization within the system of agglomera tions
Den overordnede byregions interne struktur. .......
Agglomeration systems as determinants of structural adjustment.
De mikro-fysiske virkninger af decentraliseringen af agglomerationerne .....
Concentration of headquarters functions and adaptation poten tial in north-western Europe
Vedvarende makro-fysisk koncentration Bykerneproblemer
Section 2: Control policies and instruments
Målsætningerne for politikken Styringspoli tikkernes geografiske dækning ........
Type of_policy Policy objectives Geographic coverage of control policies
Koordination mellem styringsmidlerne og andre instrumen ter for den fysiske strukturpolitik ...........
Coordination between controls and other instruments of spatial policy. . » . '
Projektbaseret kontra virksomhedsbaseret styring .....
Type of instrument Permit versus fiscal control Projectbased versus firmbased control Financial-based versus non-financial-based controls
Kapitel 3: Gennemførelsen af styringspolitikkerne
Section 3: The implementation of control policies
"Engangsindsatsen" ved gennemførelsen Afgørelseskriterier. . Landsomfattende kontra lokalt beslutningstagende organer .
3.1 Implementation typologies 3.1.1 The 'one time' implementation effort 3.1.1.1 Decision criteria 3.1.1.2 National versus subnational decision body 3.1.1.3 Single department versus committee decision body 3.1.2 The 'continuing' implementation effort 3.1.2.1 The identification filter 3.1.2.2 The evaluation filter
Problemerne ved en sammenlignende evaluering .
Problems in comparative evaluation General evaluation problems General problems of comparability Data problems
Politikker med en relativt begrænset effektivitet ....
4.3 Relative effectiveness 4.3.1 Policies of relatively limited effectiveness 4.3.1.1 ODP 4.3.1.2 Authorization 4.3.1.3 Redevance 4.3.1.4 SIR 4.3.2 Policies of relatively high effectiveness 4.3.2.1 IDC 4.3.2.2 ODP 4.3.2.3 Agrément 4.3.3 Summary
Begrundelserne for en harmonisering
The rationales for harmonization
Harmonisering i lande uden styringspolitikker: Muligheden for at overføre styringspolitikker
Harmonization of noncontrol countries: Transferability of control policies
Problemer ved udformningen og gennemførelsen af politik­ken ,
6.4.2.3 Political acceptability of control policies in noncontrol countries
Argumenter for en fællesskabsstyring
The case for a Eurocontrol
Kort 2 .1 Det forenede Kongerige: Områder, hvortil der ydes bistand, og områder, som er undergives IDC­styring
Figure 2.1: United Kingdom: Areas of assistance and IDC Control 1977 . .
Frankrig: Det styrede område og de vigtigste problemregioner Nederlandene: Styrede områder og støttede områder
60 Figure 2.4: The Netherlands: Areas of control and assistance 61
Afslagsprocenten for Agrément fordelt på størrelse (beskæf­tigelse) af industrivirksomheder 1955 ­ 1975 ........
Figure 4.2: Agrément refusal rate by size (employment) of industrial enterprises, 1955-75
Agrément­afslagsprocenter fordelt efter antal beskæftigede i virksomheden
Figure 4.3: Agrément refusal rates by employment size of enterprise.
Tabel 1.1: De vigtigste træk ved den fysiske struktur Tabel 2.1: Typologi for politikken Tabel 2.2: Instrumenttypologi, Tabel 3.1: Gennemførelseskarakteristika
Table 1.1 Table 2.1 Table 2.2 Table 3.1 Table 4.1
Tabel 4.1; Analyse af virksomhedernes efterfølgende dispositioner efter afslag på ansøgning om IDC, 1958 ­ 1971
Analysis of the subsequent action taken by firms following IDC refusal, 1958-71
Tabel 4.3: Adfærden efter afslag i 46 tilfælde i perioden 1967 ­ 1968.
Table 4.3 Table 4.4 Table 4.5
Tabel 4.4: Foretagender, der er blevet decentraliseret fra Paris­regionen, 1954 ­ 1975
IDC and ODP refusal rates by number of projects, in the South-East region, 1969-75 (%)
Tabel 4.5: Afslagsprocenter for IDC og ODP efter antallet af projekter i den sydøstlige region. 1969­1975 (%)
Table 4.6: The subsequent action taken by 41 'named-user' ODP refusals (exceeding 50 000 sq.ft) in Greater London, 1965-72
Tabel 4.6: Efterfølgende dispositioner truffet af 41 virksomheder, som har fået afslag om ODP for projekter med "navngiven brugs­retindehaver", der oversteg 4 645 m2, i Greater London. . .
Table 4.7: Agrément refusal rates for manufacturing projects within the Paris region, 1958-75 (%) 140
Tabel 4.7: Agrément­afslagsprocenter for industriprojekter inden for Paris­regionen. 1958 ­ 1975
Table 4.8: Office floorspace receiving Agrément approval, 1973. . .
Tabel 4.10: Væksten i beskæftigelsen inden for Parisregionen (i pro cent af ændringen) 1962, 1968, 1974
Table 4.10: Employment growth within the Paris region (% change) 1962, 1968, 1974
Tabel 4.11: Fordeling af og ændringer i beskæftigelsen inden for Paris regionen 1962, 1968, 1974 .
Table 4.11: Employment distribution and change within the Paris region (% shares), 1962, 1968, 1974
Tabel 4.12: Erhvervsstrukturen i Frankrig og Parisregionen 1969, 1974
Table 4.12: Occupational structure of France and the Paris region 1969, 1974 (%)
Tabel 4.14: Analyse af de dispositioner, som træffes af virksomhederne som følge af afslag på ansøgning om IDC, 1958 - 197J.. . .
Table 4.13: Refusal rates (by number of projects) in the GLC, South-East and West Midland conurbation and region, 1970-75 170
Tabel 4.16: Afslagsprocent Fordelt på etageareal størrelsesklasser. .
Table 4.14: Analysis of the subsequent action taken by firms following
Tabel 4.17: IDC-afslagsprocenter fordelt efter antal beskæftigede i virksomheden, 1969
IDC refusal, 1958-71 Table 4.15: Refusal rates for the South-East region, 1969-75 Table 4.16: Refusal rates by floorspace size groupings
Tabel 4.18: Den procentdel projekter der blev godkendt til IDC, men som senere blev opgivet .....,.,
Table 4.17: IDC refusal rates by the employment size of the firm, 1969 . 174
Tabel 4,19: Den procentdel projekter, som blev godkendt til IDC, men som ikke fik planlægningsmyndighedernes godkendelse . . ,
Table 4.18: The percentage of IDC approved projects subsequently aban doning
Tabel 4.20: Tendenser inden for beskæftigelsen i Parisregionen 1962 -1974 ,
Table 4.19: The percentage of IDC approved projects failing to gain
Tabel 4.21: Erhvervsstrukturen i Frankrig og Parisregionen 1969, 1974
175 177 planning approval Table 4.20: Employment trends in the Paris region 1962-74 Table 4.21: Occupational structure of France and the Paris region 1969,
Tabel 4.22: Agrément-afslagsprocenter for Industriprojekter inden for Parisregionen, 1958 - 1975 ... ,,..,.,
1974 (%) 178 Table 4.22: Agrément refusal rates for manufacturing projects within the Paris region 1958-75 (%) 182
Hovedformålet med dette internationale projekt vedrørende spredningspolitikker inden for Det europæiske Fællesskab har været at undersøge målene for og den administrative fuxiktion, virkning og effektivitet af politikker vedrørende lokaliseringsstyring eet på baggrund af de specifikke fysiske strukturproblemer, der er særegne for de enkelte lande.
The main objective of this international project on deglomeration policies within the European Community was to investigate the goals, the administra tive functioning, the effect and the effectiveness of locational control pol icies in the context of the specific spatial problems which characterize the individual countries.
Formålet med denne forskning var imidlertid ikke blot at fremlægge de specifik ke karakteristika ved agglomerationsproblemerne og spredningspolitikkerne i de enkelte lande, men også at tilvejebringe et fælles grundlag for en international sammenlignende undersøgelse.
The purpose of this research, however, was not only to present the specific features of agglomeration problems and deglomeration policies in individual countries, but also to provide a common basis for an international comparative study.
Der er en række forskellige grunde til, at vi har foretaget denne internationale sammenlignende undersøgelse.
There are a number of different reasons why we have undertaken this international comparative study.
For det første findes der overhovedet ingen undersøgelse, der forsøger at udføre en systematisk sammenlignende analyse af de regionale væksthæmmende foranstaltninger.
First of all, there does not exist any study at tempting to make a systematic comparative analysis of regional disincentives.
Derfor vil enhver indsats i denne retning kunne anses for at være til stor nytte ved at udfylde et hul i den re gionalpolitiske analyse og tilvejebringe en basis af empirisk bevismateriale og oplysninger, som kan anvendes af regionaløkonomer og nationaløkonomer med henblik på yderligere forskningsaktiviteter.
Thus, any effort in this direction may be considered of great utility, by filling a gap in policy analysis and providing a basic stock of empirical evidence and information that can be used by regional economists and political scientists for developing further researches.
Et andet aspekt er spørgsmålet om, hvad de enkelte lande kan lære af hinanden.
A second aspect refers to what individual countries can learn from each other.
En horisontal sammenligning af spredningspolitikkerne kan først og fremmest give mange oplysninger, der kan føre til en bedre forståelse af undersøgelserne for hvert enkelt land.
A horizontal comparison of deglomeration policies can first of all provide much information for a better understanding of the individual country studies.
For det andet giver den ved den sammenlignende evaluering en oversigt over alle de forskellige valgmuligheder, der foreligger med hensyn til udformningen og virkeliggørelsen af regionalpolitikken.
Secondly it provides, though the comparative evaluation, a full range of the different options available in terms of policy design and policy implementation.
For det tredje kaster den lys over fordelene og ulemperne ved de forskellige metoder, der er blevet anvendt, idet den tager hensyn til de forskelligartede fysiske strukturproblemer, som de individuelle politikker skal løse.
Thirdly, it highlights the pros and cons of the different approaches adopted by taking into account the different nature of the spatial problems that individual policies were introduced to solve.
En sammenlignende undersøgelse kan derfor hjælpe de nationale regeringer enten med at forbedre deres igangværende politiks effektivitet eller med at träffe afgørelse om, hvorvidt der skal indføres en styringspolitik, og i bekræftende fald, hvilken metode de kan følge.
A comparative study, therefore, helps national governments either to improve the effectiveness of their actual policies or to decide whether or not to in troduce a control policy and, if so, which approach they can follow.
I denne henseende kan en sammenlignende un dersøgelse betragtes som en nødvendig forudsætning for en eventuel undersøgelse af, om en metode egner sig til at blive overførtEndelig gør der sig et tredje hensyn gældende med hensyn til proDlemet om har monisering og Koordinering af de spredningspolitikker, der iværksættes i de enkelte lande.
In this respect a comparative study can be considered as the necessary precondition for any transferability study.
Sammenligningen af de enkelte regionalpolitikkers effektivitet, dvs. forskellen i deres gennemslagskraft, er i særlig høj grad relevant for det førstnævnte
Finally, a third consideration attains to the problem of the harmonization and coordination of deglomeration policies implemented in individual countries. tries.
- 16 - problem, medens det for det sidstnævntes vedkommende er de forskellige definitioner på de fysiske strukturproblemer, målsætninger for politikken, instrumenttyper og gennemførelsesprocedurer, der er de vigtigste aspekter, som det er nødvendigt at sammenligne.
16 tiveness of the different policies is connected to policy design and policy implementation, so that harmonization and coordination problems cannot be considered totally isolated from each other.
I betragning heraf har vi derfor anvendt følgende metode:
Therefore, these considerations having in mind, we have adopted the following approach:
- Udvikling af et spektrum, der viser alle de forskellige former, hvori de analyserede hovedemner forefindes, dvs. agglomerationsproblemer, type politik, type instrument, gennemførelsesprocedurer (horisontal sammenligning).
(a) development of a spectrum showing all the different forms presented by each of the main topics analysed, i.e. agglomeration problem, type of policy, type of instrument, implementation procedures, (horizontal comparison) ;
- Beskrivelse af de enkelte landes faktiske problem (politik i lyset af de al mindelige typologier, der tidligere er blevet udviklet (vertikal sammen ligning ).
(b) description of the actual problem/policy of the individual countries, in the light of the general typologies previously developed, (vertical comparison) ;
- Analyse af de eventuelle konsekvenser for regionalpolitikken, som kan uddrages ved sammenligningen mellem hvert enkelt lands situation og valg af politik (horisontal Og vertikal sammenligning).
(c) analysis of the policy implications that can be induced by the comparison of the individual country situation/policy choice (horizontal and vertical comparison).
Udviklingen af et spektrum, der viser alle de forskellige karakteristika ved de analyserede hovedemner, er et nødvendigt skridt på vejen til en meningsfuld sammenlignende analyse på grund af de vidt forskellige definitioner, der ofte anvendes af de forskellige lande for det samme begreb, samt på grund af de væsentlige forskelle i målsætningerne, som er blevet afdækket bag et tilsyneladende fælles problem.
The development of a spectrum showing all the different features of the main topics analysed is a prior step for any meaningful comparative analysis, given the large variety of definitions often used by different countries for the same concept as well as the substantial differences in objectives found to exist behind an apparent common problem.
Denne til en vis grad teoretiske model, som er blevet opbygget som et resultat af en efterfølgende rationalisering af et empirisk bevismateriale, er en slags fællesnævner (horisontal sammenligning) for be skrivelsen af de enkelte landes nuværende situation.
This to some extent theoretical model, built up as a result of an ex post rationalization of empirical evidence, is a sort of common denominator (horizontal comparison) for the des cription of the actual situation of the individual countries.
Denne del af undersøgelsen, dvs. beskrivelsen af problemet og politikken i de enkelte lande, er blevet foretaget ved at anvende det materiale og de oplysninger, som undersøgelserne for hvert enkelt land indeholder.
This part of the study, i.e. the description of the problem and policy in the individual countries, has been written by using the material and the information contained in the country studies.
Formålene med dette kapitel er for det første at forsyne læseren med alle de oplysninger, der er nødvendige for at forstå det enkelte lands problem/politik uden hele tiden at skulle slå efter i undersøgelserne for hvert enkelt land; for det andet, og langt vigtigere, at beskrive agglomerationsproblemer og spredningspolitikker i lyset af den almindelige typologi, der er blevet udviklet, med det formål at kaste lys over aspekter og problemer, som ellers ikke ville kunne forstås ved at læse undersøgelserne for hvert enkelt land (vertikal sammen ligning) .
The aims of this section are first of all to provide the reader with all the information necessary for understand ing the problem/policy of the individual country without being compelled to refer continuously to the country studies; second, but much more important, to describe the agglomeration problems and deglomeration policies in the light of the general typology developed, in order to highlight aspects and problems that could not be otherwise understood by reading the country studies (vertical comparison).
Endelig kaster analysen af konsekvenserne for politikken ved hjælp af den horisontale og vertikale sammenligning lys over fordelene og ulemperne ved de forskellige valgmuligheder.
The analysis of the policy implications, finally, through the horizontal and vertical comparison highlights the pros and cons of the different options.
Denne form for "evaluering" kan imidlertid ikke betragtes som en endelig bedømmelse af hvorvidt én mulig løsning bør foretrækkes for de andre.
This sort of 'evaluation', however, cannot be considered a final judgment on the opportunity of choosing one possibility among the others.
Faktisk vil andre faktorer såsom politiske og økonomiske hensyn, den offentlige forvaltnings stade og den almindelige indstilling over for det offentliges indgreb i økonomien kunne føre til anvendelse af forskel lige politikker/instrumenter.
Other factors, in fact, such as political and economic considerations, public administration culture and general attitude towards public intervention in the economy may lead to the adoption of different policies/instruments.
Valg og evaluering af en politik må nødvendigvis bringes i relation til problemets struktur og de politiske problemopfattelser i de forskellige lande.
Policy choice and policy evaluation, in fact, have to be related to the structure of the problem and the political problem perceptions in the different countries.
Sammenligninger mellem de enkelte
General spatial pattern refers to the presence/absence
17 politikker og disses instrumenter får først mening ved en sammenligning af de enkelte landes fysiske strukturproblemer.
- 17 of a major spatial division, while urban hierarchy relates to presence/absence of a primate structure, i.e. monocentric/polycentric.
Efter undersøgelsen af de fysiske karakteristiske træk og strukturproblemer i alle medlemsstaterne går rapporten over tii at undersøge de politikker ved rørende lokaliseringsstyring, der er blevet indført i fire af medlemsstaterne, nemlig Det forenede Kongerige, Frankrig, Italien og Nederlandene.
Following the examination of spatial characteristics and problems in all EC Member States, the paper proceeds to examine the locational control policies introduced in four of them, the United Kingdom, France, Italy and the Netherlands.
I henhold til disse politikker, der har til formål at styre og øve indflydelse på lokaliseringen af den økonomiske aktivitet, skal virksomhederne indhente tilladelse fra og/eller betale en afgift til staten, inden deres projekter kan realiseres.
These policies, designed to control and influence the location of economic activity, require firms to gain a permit from, and/or pay a tax to, the government before projects can be realized.
Politikker vedrørende lokaliseringsstyring er meget forskellige fra de politikker, der gennemføres ifølge systemet med arealanvendelsesplanlægning.
Locational control policies are very different from those policies practised by the system of land use planning.
De sidstnævnte beskæftiger sig hovedsagelig med zoneinddeling, udnyttelsesgrader og lignende fysiske planlægningshensyn, som regel inden for et forholdsvis lille område.
The latter are primarily concerned with zoning, plot ratios and similar physical planning considerations, generally within a relatively small area.
De førstnævnte har helt andre målsætninger, idet de ofte dækker store dele af det nationale territorium og i højere grad beskæftiger sig med økonomiske planlægningshensyn såsom en bedre fordeling af den økonomiske aktivitet inden for eller mellem regionerne indbyrdes samt en spredning af produktionsprogrammet i de regionale erhvervsstrukturer.
The former have very different objectives, often covering large parts of the national territory and being more concerned with economic planning considerations such as a better distribution of economic activity within or between regions and the diversification of regional industrial structures.
Der eksisterer imidlertid ét vigtigt forbindelsesled mellem de to systemer: i de politikker vedrørende lokaliseringsstyring, som bygger på tilladelsessystemer, skal virksomhederne indhente myndighedernes godkendelse i form af udstedelse af en tilladelse som en nødvendig betingelse for at ansøge de myndigheder om godkendelse, som har ansvaret for den lokale fysiske planlægning.
One important link does, however, exist between the two systems; in locational control policies characterized by permit systems, firms must gain permit ap proval as a necessary condition to applying for local physical planning ap proval.
De er derfor en nødvendig, men ikke tilstrækkelig forudsætning for at opnå godkendelse fra de myndigheder, der har ansvaret for den lokale arealanvendelsesplanlægning.
They are therefore a necessary but not sufficient precondition for gaining local land use planning approval.
Virksomheder, der ønsker at udvide deres nuværende forretningslokaler eller etablere nye fabrikker eller kontorer, skal ansøge om et Industrial Development Certificate (for industrivirksomheders vedkommende) eller Office Development Permit (for kontorvirksomheders vedkommende), når de ønsker at foretage en sådan udvidelse i de områder, der er undergivet styring, og såfremt projektstørrelsen overskrider den fastsatte maksimumsgrænse (etageareal) for fritagelse fra bestemmelsen.
Firms wishing to expand existing premises or set up new factories or offices must apply for Industrial Development Certificate (for industrial firms) or Office Development Permit (for office firms) approval whenever they wish to do so in the areas subject to control and whenever the project size exceeds the set (floorspace) exemption limit.
Virksomheder, der ønsker at udvide deres nuværende forretningslokaler eller etablere nye fabrikker eller kontorer, skal ansøge om Agrement, når de ønsker at foretage en sådan udvidelse i det område, der er undergivet styring, og såfremt deres nuværende etageareal eller etagearealet efter udvideisen over skrider den fastsatte maKsimumsgrænse.
Firms wishing to expand existing premises or set up new factories or offices must apply for Agrément approval when they wish to do so in the area subject to control and whenever their present, or present plus intended amount of floorspace exceeds the set exemption limit.
- 18 - nødvendigt at opnå myndighedernes godkendelse af projektet ved udstedelse af Agrement, også betales Redevance, en afgift, der gradueres efter fortætningsgraden, når projektet lokaliseres i et område, hvor der skal betales afgift.
Firms wishing to expand existing premises or set up new factories must apply for Authorization approval whenever they are above the set exemption limits (defined in terms of the investment value of the project and/or the capital stock of the firm) or whenever they are of a certain type (e.g. public companies).
Virksomheder, der ønsker at udvide deres nuværende forretningslokaler eller etablere nye fabrikker, skal
Firms wishing to expand existing premises or to set up new factories have to:
- ansøge om myndighedernes udstedelse af en selektiv investeringsreguleringsgodkendelse (SIR), dersom de ønsker at foretage en sådan udvidelse inden for Rotterdam-området og overskrider den fastsatte maksimumsgrænse for fritagelse fra bestemmelsen
(i) apply for Selective Investment Regulation (SIR) approval if they wish to do so in the Rotterdam area and exceed the given exemption limit;
Staten er derefter beføjet til at igangsætte fuld tilladelsesprocedure i de tilfælde, hvor det er påkrævet.
The government then has the power to instigate full permit pro ceedings when required.