natgillin/translations-raw huggingface dataset:
-°) Fuldstændig liberalisering nu trådt i kraft efter aftale med EF-Kommissionen af 30. juli 1986; denne vil blive gennemfort efter at CCITT-rekommandationcrnc er omsat til specifikationer og provningsproecdurer er defineret.
Complete liberalization has now been implemented after agreement with the European Commission on 30 July 1986 and will take place after conversion of CCITT recommendations into specifications and definition of testing procedures.
T.E har intet monopol, men er for tiden det eneste selskab, ministeriet har givet koncession.
TE does not hold a monopoly, but is at present exclusively licensed by the Ministry.
Liberaliseret ved udgangen af 1987.
Liberalized at end of 1987.
Der blev vedtaget en ny lov om telekommunikation (LOT) ved udgangen af 1987.
A new law covering telecommunications was adopted at the end of 1987 ('LOT'), introducing substantial liberalization.
Den tyske regering fremsatte i marts 1988 et lovforslag (»Poststrukturgesetz«), der tager sigte pu en omstrukturering af Bundespost i begyndelsen af 1989, og som indebærer en betydelig liberalisering.
24In March 1988, the German Government submitted legislation ('Poststrukturgesetz') which aims at restructuring the Bundespost by early 1989 and introducing substantial liberalization.
Bemærkning: Mange medlemsstater er i færd med at gennemføre reformer {se kapitel VII. afsnit I), hvorfor det kan forventes, al forholdene hurtigt vil skifte
Table 8 surveys the situation in early 1987 in the Member States of the European Community.
hensyn til koblingsfunktioner og intelligente funktioner (digitale PABC-anlæg eller persondatamater tilkoblet nettet), eller at reducere de lovgivningsmæssige rammer for telekommunikationen, og dermed give mulighed for at høste det fulde udbytte af den tekniske udvikling ').«
All countries are confronted with the option of either extending the application of telecommunications regulation to the sector of dataprocessing terminals and imposing more and more restrictions (many of which will be difficult to control) on the growing capability of private installations in switching and intelligent functions, such as on digital PABXs or personal computers connected to the network, or defining the telecommunications regulatory framework more narrowly, allowing the full benefits of technical progress to be reaped. ' '
Tendensen på verdensplan går i retning af den sidste løsning, dvs. fjernelse af de gældende restriktioner.
The worldwide trend points towards the latter solution — the lifting of current con straints.
I Europa er forholdene i færd med at ændre sig hurtigt.
In Europe, the situation is changing rapidly.
Som beskrevet mere indgående senere2) er man i alle europæiske lande nu begyndt at indstille sig på de nye forhold.
European countries have now started to adjust to the new situation.
Et vigtigt sigte med grønbogen er at styrke og fremskynde denne proces ved at inddrage EF-dimensionen heri.
The Green Paper aims to reinforce and accelerate this process, by adding the Community dimension.
IV — Den økonomiske dimension: Telekommunikationens udvikling til en generel infrastruktur for 1992-markedet
IV — The economic dimension: telecommunications expanding into a general infrastructure for the 1992 market
I vort samfund har telefonen udviklet sig til et redskab, som folk benytter til en lang række formål inden for alle tilværelsens aspekter.
In our society, the telephone has developed into a facility which people rely on for a wide variety of purposes, in all aspects of life.
Den nye teknologi vil yderligere forstærke denne tendens og gøre telekommunikationen til en helt generel infrastruktur for Europa's fremtidige økonomi.
The new technologies will take this further, expanding telecommunications into a general infrastructure for Europe's future econ omy.
»Tre separate, men indbyrdes forbundne vækstprocesser spiller en rolle:
'Three distinct but interlinked growth processes are at work:
— for det første giver nemmere adgang til bedre information en øget produktivitet i hele økonomien;
(i) improved access to better information raises productivity throughout the econ omy;
- for det andet øger forbedringer i kommunikationen nytten af - - og dermed salgbarheden af — både gamle og nye tjenester. Dette fører til ekspansion ;
(ii) improvements in communications raise the utility, and consequently the market ability, of both old and new services.
Investering i telekommunikation har på kort sigt en stor forstærkende virkning i makroøkonomisk henseende. Undersøgelser har vist, at en investering på 1 mia ecu direkte bringer 1,5 mia ecu i ekstra aktivitet. Endvidere har investering i netinfrastrukturen en meget stor multiplikationseffekt på terminalmarkedet og markedet for nye teletjenester, idet dens direkte virkning fordobles.
Investment in telecommunications has a high short-term multiplier in macroeconomic terms: according to studies, 1 000 million ECU invested brings 1 500 million in extra activity directly.
Den største samfundsinvestering, som Fællesskabet bliver nødt til at foretage inden for ny teknologi og nye tjenester i den kommende tid, kommer til at ligge inden for telekommunikation.
Telecommunications represents the most significant civil investment in new technologies and services in the Community in the foreseeable future.
De vigtigste udviklingstendenser: Hvor sættes der ind og hvad investeres der i
The major lines of development: applications and investment
Figur 8 giver en mere detaljeret fremstilling af de generelle udviklingstendenser i nettet.
Figure 8 shows the overall network lines of development in more detail.
Illustrationen viser, at hovedtendensen — den centrale udviklingslinje — bliver udviklingen af telefonnettet henimod digitalisering og ISDN, med fuld udnyttelse af det allerede eksisterende lokalnet (kobberkabelnettet) og en senere trinvis indførelse af generel bredbåndskommunikation baseret på lyslederteknik.
The diagram demonstrates that the major trend — the central development path — will be the development of the telephone network towards digitization and the ISDN, making full use of the existing local network, i.e. the copper wires, followed by the progressive introduction of general broadband communications based mainly on optical fibres.
Den øverste del af figur 8 viser, hvorledes forretningskommunikation forventes at udvikle sig, idet der efterhånden vil blive indført nye tjenester for erhvervslivet (videokonferencer/billedtelefoner).
The top of Figure 8 shows the projected development path of business communications, with gradual introduction of new services for business users, such as videoconferencing/videophony.
Den tredje udviklingstendens, som i sidste instans vil blive den vigtigste, fremgår af nederste del af figur 8.
The third line of development, which will ultimately be the most important, is shown in the bottom part of Figure 8.
Der er her tale om udviklingen inden for tv-formidling. der efterhånden vil blive udvidet til også at omfatte interaktive tjenester, og som til sidst vil smelte sammen med den integrerede bredbåndskommunikation generelt.
It concerns the development of TV distribution services, which will gradually broaden to include interactive services and eventually merge with general integrated broadband communications.
Figur 9 indeholder en analyse af disse udviklingstendenser på baggrund af. hvor store investeringer der kræves i Fællesskabet.
An analysis of these paths of development from the viewpoint of investment required in the Community leads to Figure 9.
Figuren gælder Fællesskabet som helhed.
It refers to the Community as a whole.
Privates investering, dvs. den nødvendige investering i terminaludstyr, er afsat langs y-aksen, mens netinvestering er afsat langs x-aksen. De parallelle linjer i diagrammet repræsenterer den samlede akkumulerede nødvendige investering. Figur 9 viser samlet, hvilken rolle investeringen i terminaludstyr spiller i forhold til investeringen i nettet.
Private investment — the investment needed in terminal equipment — is shown on the vertical axis, network investment on the horizontal axis.
Investeringen i nyt telefonudstyr med henblik på digitalisering og gradvis overgang til ISDN i løbet af de næste 15-20 år kan med forholdsvis lille usikkerhedsmargen skønnes at blive på omkring 300 mia ecu.
Investment in telephone equipment to achieve digitization and gradual development towards ISDN over the next 15 to 20 years will be of the order of 300 000 million ECU, with a relatively small margin of uncertainty.
Størsteparten af denne investering vil fortsat gå til netudstyr, idet terminaludstyret udgør mindre end 25%.
The major part of this investment will continue to be accounted for by network equipment, with terminal equipment represent ing less than 25%.
Erhvervsmæssig bredbåndskommunikation vil, som det fremgår af den øverste del af figur 9, udvikle sig over et forholdsvis kort tidsrum.
Broadband business communications, as shown in the top of Figure 9 will develop within a relatively short period of time.
Figuren viser storbrugerne af PABC-anlæg, som i stadig stigende grad vil blive tilknyttet nettet via en ISDN-primær adgang, og som vil benytte ISDN-faciliteterne via deres PABC-anlæg.
The diagram shows on the one hand the large users of PABXs, who will increasingly connect to the network via ISDN primary access and who will use ISDN facilities via their PABXs.
Erhvervslivet vil ligeledes blive den første bruger af de nye videokommunikationstjenester, specielt videokonferencer.
They will also be the first users of the new video communications services, in particular videoconferencing.
Det vigtigste træk i denne forbindelse er, at forbrugerinvesteringen i terminaludstyr vil være af afgørende betydning for, hvorledes den første fase af bredbåndskommunikationen vil udvikle sig. Figur 9 viser, hvilke større investeringer der må foretages af små og mellemstore virksomheder, specielt i telematisk terminaludstyr.
The main feature here is that user investment in terminal equipment will be crucial for service take-off.
Der vil i stigende grad ske anvendelse af ISDN-basistilslutning (når først ISDN bliver en realitet) inden for denne del af erhvervslivet.
It will determine how the first phase of broadband communications develops.
HOVEDLINJERNE I TELEKOMMUNIKATIONENS UDVIKLING
There will be growing use of ISDN basic access — with the coming into existence of the ISDN — in this part of the business sector.
Kilde: Undersøgelse udført af EF-Kommissionen oc
Source:
Drivkraften bag den fremtidige telekommunikationsudvikling
The joint motor for the future development of telecommunications
A Vigtigste investeringer i erhvervskommunikation, heraf A' telematik og PABC­LAN A" videokommunikation Β Kommunikationsinvesteringer i mindre virksomheder Telematik og ISDN
Small business communications Telematics and ISDN
Alm. tilgængelig videokommunikation Telematik for private telefoner
Mass videocommunications Residential telephone telematics
INVESTERINGER i alt
Total INVESTMENT
Kilde:
Source: CEC study.
over 2/3 af denne investering blive anvendt på terminaludstyret (integrerede systemer til erhvervskommunikation), hvorved det private investeringselement bliver den afgørende faktor for brugen af avanceret kommunikation i denne sektor.
In the large business sector, more than two-thirds of this investment will go to terminal equipment — integrated business communications systems — making the private investment component the determining factor for the use of advanced communications in this sector.
Nederste del af figur 9 viser (om end med meget stor usikkerhedsmargen), hvorledes telenettet efterhånden vil blive ændret til også at omfatte videokommunikation for almindelige brugere.
The bottom of Figure 9 shows, with a very large margin of uncertainty, the gradual changeover of the telecommunications network to include video communications for the user at large.
Dette indebærer, at man udskifter de nuværende kobberkabler med lyslederkabler på det sidste led af forbindelsen til abonnenten, idet man herved får mulighed for både smalbåndskommunikation og bredbåndstransmission af tvprogrammer og for billedtelefoni på samme system (integreret bredbåndskommunikation).
This will imply transition from the present use of copper wire to the use of optical fibre for the 'last kilometre' to the subscriber, with the possibility of both narrowband telecommunications and broadband TV distribution and videophones on the same system — Integrated Broadband Communications.
Den store usikkerhedsmargen, der præger figur 9, skyldes, at det samlede investeringsbehov i den pågældende periode afhænger af, hvornår en omlægning i større stil begynder (andel halvdel af 90'erne).
The large margin of uncertainty (see Figure 9) derives from the fact that the total volume of investment needed for the period considered depends on the timing of the large-scale start of the transition, in the second half of the 1990s.
Figur 9 viser klart, at erhvervslivet kommer til at spille en afgørende rolle i forbindelse med omlægningen til bredbåndskommunikation i den nærmeste fremtid.
Figure 9 clearly demonstrates that the business sector will play a crucial role in the transition to broadband in the near future.
Den generelle udskiftning af kobberkabelnettet, således at lysledernettet når helt ud til de private abonnenter, bliver den kritiske faktor på lang sigt.
However, the general conversion of the current copper network to optical fibre reaching the private households will be the critical factor in the long term.
Den generelle konvergens i nettet på længere sigt afhænger af, hvor godt de nye tjenester vil blive accepteret af befolkningen som helhed.
At the same time, businesses will need the new ser vices to operate efficiently in the wider European market.
På kortere sigt bliver erhvervslivet den vigtigste drivkraft bag indførelsen af nye avancerede telematiktjenester.
But the benefits of an efficient economy will work through to the final consumer by reducing the prices of goods in general, and especially services thanks to increased pro ductivity.
De nye tjenester bliver en forudsætning for, at erhvervslivet kan arbejde effektivt inden for det store europæiske marked.
Telecommunications, in the future, will have to be judged by their overall impact, by the extent to which they generate overall benefits to consumers in a more and more service-based economy.
Telekommunikation: Grundlaget for fremtidens serviceøkonomi
Telecommunications : the basis of the future service economy
»Efterspørgslen efter datakommunikationskapacitet blandt Europas store industrivirksomheder er stigende, og det med mere end 40% om året.
'Demand for data communications capacity is growing among Europe's big industrial companies at a rate of as much as 40% per year.
Nye tjenester, nye takster, nye virksomhedsstrukturer trænger ind på markedet.
New services, new tariffs, new corporate structures are crowding onto the marketplace.
Selskaber, der producerer forbrugervarer, bruger disse tjenester til hurtigere at finde ud af, hvad deres kunder ønsker; andre anvender elektronisk kommunikation til at mindske lager- og kontantbeholdnin-
Companies which make consumer goods are using these services to find out more rapidly what their customers want; others are using electronic communications to reduce stocks of parts, to manage cash, to link research centres, to transmit and develop designs, to monitor remote installations and for hundreds of other tasks aimed at securing a competitive edge.
Inden for mange handels- og finansaktiviteter forholder det sig allerede sådan, at det er en forudsætning for kommerciel succes, at man har adgang til den mest avancerede kommunikation.
In many trading and financial service activities, the availability of the most advanced communication is already essential to commercial success.
Noget tilsvarende begynder at gælde i stigende grad for industrien.
The same is becoming increasingly true for industry.
Dette er ikke blot tilfældet for større virksomheder, der har brug for at flytte store datamængder mellem sine anlæg, men gælder også for de mindre virksomheder, for hvem avanceret telekommunikation åbner for adgang til markeder, som tidligere lå uden for deres rækkevidde ').«
This applies not only to large companies, which need to move large amounts of data between installations, but to smaller firms for which advanced telecommunications open up markets which were previously out of range. ' '
Fællesskabets økonomi har gennem de seneste 25 år gennemløbet en større forandring med hensyn til, hvorledes de forskellige sektorers (landbrug, industri, tjenesteydelser) andel af Fællesskabets BNP fordeler sig.
The Community's economy has experienced, over the past 25 years, a significant shift in the shares of the major sectors — agriculture, industry, services — in the gross domestic product of the Community.
Hovedtendensen i denne forandring har på den ene side været et stadigt fald i industri- og landbrugsprodukternes og på den anden side en stigning i tjenesteydelsernes andel dvs. både de markedsorienteredes og de ikkemarkedsorienteredes eller med andre ord : Finansielle tjenesteydelser, transport, turisme, distribution, konsulentvirksomhed, uddannelse osv.
The main thrust of this movement has been a steady decline in the shares of manufactured and agricultural products on the one hand and an expansion of both market and non-market services on the other : financial services, transport, tourism, distribution, consultancy, education, etc.
»Udtrykt i nuværende markedspriser er industriprodukternes andel af bruttomerværditilvæksten i Fællesskabet (EUR 6) sunket fra 33% i 1960 til omkring 26% i 1983...
' At current market prices, the share of manufactured products in gross valueadded in the Community (EUR 6) has declined from 33% in 1960 to about 26% in 1983 ...
Denne faldende tendens modsvares af en stigning i de markedsorienterede tjeneste ydelsers andel... der gik op fra 36% til 43%.
This declining pattern is mirrored by the corresponding share of market services, which expanded from 36% to over 43%.
De ikke-markedsorienterede tjenesteydelsers andel steg ligeledes støt fra 11 % til 15 %2). «
The share of non-market services ... also grew steadily ... from 11% to 15%...'.2
»Mellem 1970 og 1983 steg den beskæftigelsesandel, som de markedsorienterede og ikke-markedsorienterede tjenesteydelser repræsenterede i Fællesskabet (EUR 6), fra 48 % til 59 %3). «
'Between 1970 and 1983, the share of employment in the Community (EUR 6) accounted for by market and non-market services rose from 48% to 59%.'3
Mens beskæftigelsen inden for industrien i de seneste år har været faldende, har servicesektoren været den store jobskaber, idet den har kompenseret for nedgangen i antallet af arbejdspladser i industrien, selv om den i Europa — modsat udviklingen i De Forenede Stater — ikke under de nuværende forhold har kunnet skabe tilstrækkeligt mange arbejdspladser til at hindre en generel stigning i arbejdsløsheden.
While employment in industry has declined over the past decade, services have been the major job creator, compensating for losses in industry, though unable in Europe — in contrast to developments in the United States — to create enough jobs, under existing conditions, to prevent an overall increase in unemployment.
Telekommunikationen har spillet en afgørende rolle i servicesektorens funktion som jobskaber:
Telecommunications have been a crucial factor in the service sector's role as a job creator :
:) Økonomisk Årsoversigt 1986-1987. Europæisk Økonomi, nr. 29. juli 1986.
- 'Annual economic review 1986-87', European Economy No 29, July 1986.
3) Økonomisk Årsoversigt 1986-1987.
3'Annual economic report 1986-87'.
Europæisk Økonomi, nr. 30. november 1986.
European Economy No 30, November 1986.
Den kombinerede virkning af digitaliseringen og den markante stigning i den moderne telekommunikations transmissionskapacitet bliver, at servicesektoren vil komme til at indgå i markedsøkonomien på lige fod med varesektoren ').«
The combined effect of digitization and the phenomenal increase in carrying capacity of modern telecommunications introduces services into the exchange economy at least on a par with goods. ' '
De nuværende statistikker undervurderer klart servicesektorens andel af økonomien, idet tjenesteydelser inden for industrivirksomheder regnes med under industri.
Indeed, current statistics underestimate by a considerable margin the share of informa tion-based services in the economy : services within manufacturing firms are counted as part of industry.
For nu at tage et ekstremt eksempel kan det nævnes, at op til 80% af omkostningerne i forbindelse med datamater (herunder blandt andet telekommunikationscentraler) går til programmel og andre tjenesteydelser.
Yet to take an extreme example, up to 80% of the cost of computers (including, for example, telecommunications switches) is made up of software and other services.
Selv manuelt arbejde ved en produktionslinje kan reelt være en tjenesteydelse, hvis det f.eks. blot består i at føre tilsyn med fjernstyrede robotter.
Even blue-collar workers on assembly lines may simply exercise a service function, e.g. monitoring of tele-guided robots.
På verdensplan er de informationsbaserede arbejdspladsers andel steget kraftigt i de sidste to tiår (fig. 10).
World-wide, the share of informationbased jobs has risen dramatically over the last two decades (Figure 10).
I Fællesskabet vil mere end 60% af EF's beskæftigelse i år 2000 blive stærkt informationsbetinget og dermed komme til at afhænge af telekommunika tion.
In the Community, by the year 2000 more than 60% of Community employment will be strongly information-related — and will therefore depend on tele communications.
Tjenesteydelsernes stigende andel af økonomien bør ikke betragtes som en form for afindustrialisering.
The rise of services in the economy should not be seen as a 'de-industrialization process'.
Tværtimod er servicesektoren og industrisektoren i færd med at smelte sammen og derved danne en helt ny kombineret sektor.
On the contrary, services and industrial activities penetrate each other to form a new conglomerate.
Industrien køber i stigende grad tjenesteydelser for at øge sin produktivitet og ekspandere sin markeds føring og sit salg. »For Fællesskabet som helhed voksede industriens køb af tjenesteydelser mellem 3,5% og 4% i volumen på årsbasis. I samme tidsrum steg industriens værditilvækst i faste priser kun med 2,4% på årsbasis«.
Industry is increasingly buying in services to increase its productivity and expand its marketing and sales.
(Europæisk Økonomi).
During the same period, valueadded of industry in real terms increased by no more than 2.4% per year' {European Economy).
Forskellen mellem de to tal viser, at væksten i de markedsorienterede tjenesteydelser hovedsageligt skyldes industriens større forbrug af tjenesteydelser.
The difference between the two figures is explained by the fact that the growth in market services is largely due to the increase in consumption of services by industry.
Telefremførte tjenester — herunder specielt de værdiforøgende tjenester — spiller en afgørende rolle i denne proces, fordi de er med til at knytte erhvervslivet tættere sammen: Produktion, tjenesteydelser og slutforbrug (se fig. 11).
Tele-carried services — particularly valueadded services — play a decisive role in this process of linking the economy closer together: production, services, and final consumption (Figure 11).
Den mulighed, som telematikken, dvs. sammenkoblingen af edb og telekommunikation, giver for at udveksle tjenester, og derved gøre dem »omsættelige«, kan resultere i en potentielt afgørende stigning i den kvalitative og kvantitative produktivitet i økonomien som helhed, inden for lokale tjenesteydelser, inden for industrien som følge af en ny teknik såsom CIM (Computer Integrated Manufacturing — datamatintegreret produktion), samt inden for landbruget.
The opportunity provided by telematics to exchange services — making services ' tradable' — offers a potentially decisive increase in the productivity, in qualitative and quantitative terms, of the whole economy: of local services; of manufacturing due to techniques such as computer integrated manufacturing (CIM); and also of agriculture.