natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I øjeblikket får den nederland ske stat 80 % af fortjenesten af naturgas.
At the moment, 80% of profits accruing from natural gas exploitation go to the State.
I 1970 udgjorde indtægterne heraf ca. 2 % af statens samlede indtægter (0,6 mia HFL), men i 1982 svarede disse indtægter til 19,4% (19,7 mia HFL) — en forøgelse på ca. 34 % pr. år — medens stigningstakten for statens samlede indtægter lå på 9 % i gennemsnit.
Taken together, these sources of income accounted for some 2% of total State revenue in 1970 (HFL 600000) and for 19,4% in 1982 (HFL 19700 million), an annual increase of around 34%, compared with a figure of 9% for total State revenue.
Indtægterne af gasudvindingen har således i vid udstrækning kunnet bidrage til finansieringen af den kraftige forøgelse af de offentlige udgifter, som har kunnet noteres siden 1970'erne, særlig for så vidt angår det offentlige forbrug og indkomstoverførslerne.
These receipts have helped in large measure to finance the sharp increase in public expenditure since the 1970s, and particularly general government consumption and current transfer payments.
Naturgassens betydning for industristrukturen og beskæftigelsessituationen sessituationen
Importance of natural gas for the industrial structure and for the employment situation
Under indtryk af de betydelige olieprisstigninger, som prægede begyndelsen af 1970'erne, og den deraf følgende fare for energi mangel besluttede regeringen i 1974 i princippet at begrænse naturgasudvindingen for i de efterfølgende år at kunne anvende en del af de eksisterende reserver til indenlandsk forbrug-særlig inden for husholdningerne.
On account of the large oil price increases in the early 1970s, and the consequent danger of an energy shortage, the government decided in 1974 as a matter of principle to slow down the rate of natural gas extraction in order to be able to devote part of the existing reserves to domestic, notably household, consumption in the years ahead.
Siden da har man afstået fra at indgå nye aftaler med udenlandske købere, og regeringen har undladt at videreføre aftaler, der var udløbet.
Since then, no new contracts were concluded with foreign buyers and the government was no longer willing to renew contracts due to expire.
Siden da er eksporten af naturgas gået gradvis tilbage. I 1982 androg den kun 34,9 mia m3, dvs. 31% mindre end rekordsalget i 1976.
Natural gas exports have since declined.
Denne formindskelse skyldes ikke blot førnævnte statslige foranstaltninger samt den stagnation, som i højere og højere grad prægede de vesteuropæiske landes økonomi i anden halvdel af halvfjerdserne og fik energiforbruget til at falde, men også, at de udenlandske købere i vid udstrækning har benyttet sig af den i aftalerne fastsatte mulighed for at udsætte leveringerne til et senere tidspunkt.
This decline was not only attributable to the government measures mentioned above and to the economic stagnation that gradually took hold of the economies of western Europe during the second half of the 1970s and that led to a fall in energy consumption.
Stærkt energiintensive produktionsmetoder har altid spillet en stor rolle i Nederlandene, ikke blot på grund af landets beliggenhed og multighederne for tilførsel af råstoffer, men også — i hvert tilfælde indtil 1983 — på grund af de lave energiomkostninger. kostninger.
It was also due to the fact that foreign buyers took extensive advantage of the option provided by their contracts to defer deliveries.
Salget af naturgas udgør ikke desto mindre fortsat en betyldelig andel af Nederlandenes samlede eksport; endnu i 1982 udgjorde den ca. 8 % i løbende priser.
Natural gas sales, though, still account for a large share of total Dutch exports (some 8% in value terms in 1982).
nettoimport indenlandsk bruttoforbrug + søfart
net imports gross domestic consumption + shipping
Nederlandene forøge eksporten af naturgas. Det skal i denne forbindelse be mærkes, at de vesteuropæiske lande, som traditionelt aftager nederlandsk naturgas, ønsker at forhøje det kvantum, der er fastsat i de nuværende aftaler, for bedre at sikre deres energiforsyning på længere sigt.
The economies of Member States connection, it should be noted that the countries in western Europe that are traditional importers of Dutch natural gas would like to raise the volume covered by current contracts in order to provide more effective security for their long-term energy needs.
En sådan forhøjelse kunne resultere i en forøgelse af den nederlandske naturgaseksport med 150-200 mia m3for hele perioden 1983-2007.
This could result in an increase in Dutch natural gas exports of between 150000 million m3and 200000 million m3for the duration of the period 1983-2007.
Dette ville udgøre et betydeligt supplement, når man tager i betragtning, at salget på de udenlandske markeder henimod midten af 1983 blev anslået til 440 mia m3.
This would represent substantial additional sales, bearing in mind that, in mid1983, forecasts of sales abroad amounted to 440000 million m3.
Udnyttelsen af enorme naturgasforekomster i 1960'erne førte til en forøgelse af energiforbruget i den nederlandske industri.
Exploitation of the vast natural gas fields in the 1960s had the effect of raising energy consumption in Dutch industry.
Denne udvikling blev forstærket af de relativt lave energipriser, der blev bevilget til nyudviklede og ofte stort anlagte aktiviteter inden for stærkt energiforbrugende sektorer såsom den kemiske industri eller endog gartnerierhvervet.
This process was encouraged by the relatively low prices charged for energy used for new activities undertaken, in some cases on a very large scale, in sectors with a high energy consumption, such as the chemical industry and horticulture.
I perioden 1960-1981 steg naturgassens andel i industriens endelige energiforbrug fra 3 % til 40%.
Between 1960 and 1981, the share of natural gas in industry's final consumption of energy rose from 3% to 40%.
Over 40% af den nederlandske eksport hidrører fra stærkt energiforbrugende sektorer.
Over 40 % of Dutch exports are produced by sectors whose energy consumption is high.
Derfor fremhæver man altid de skadelige virkninger, som uundgåeligt vil følge af en forhøjelse af energipriserne.
Hence the emphasis on the damaging effects that would certainly result from an increase in energy prices.
Den mere liberale holdning, som de nederlandske myndigheder har indtaget i spørgsmålet om eksport af naturgas, skal endvidere ses i lyset af resultaterne af den seneste opgørelse over reserverne, som skulle være mere omfattende end hidtil antaget.
The more liberal approach adopted by the Dutch authorities to the exportation of natural gas is also explained by the new estimates of reserves, which will probably be larger than was hitherto thought.
Der vil i 1984 blive indledt nye forhandlinger med de udenlandske importører.
Fresh negotiations with customers abroad will take place in 1984.
Forhandlingssituationen vil være ændret på grund af det rigelige udbud af norsk, algiersk og sovjetisk naturgas på det vesteuropæiske marked.
They will open against a background characterized by the availability in western Europe of abundant supplies of Norwegian, Algerian and Soviet natural gas.
Forøgelsen af aktiviteten inden for de stærkt energiintensive sektorer — produktionen i den kemiske industri steg i perioden 1963-1973 med 13 % i årsgennemsnit — har haft meget mærkbare følger for beskæftigelsen i de dermed forbundne sektorer og — i mangfoldige tilfælde — for anvendelsen af højt kvalificeret arbejdskraft.
The expansion in activity in the sectors with a high energy content (the chemical industry grew at an average annual rate of 13% in the period 1963-73) has had a very marked effect on employment in related sectors and, in many cases, on the use of highly skilled labour.
Perspektiverne på længere sigt
Longer-term prospects
I betragtning af prognoserne for salget af naturgas — såvel i mængde som i værdi og både på det indenlandske marked og til udlandet — vil statens indtægter af naturgassen formodentlig falde med ca. 5% i gennemsnit pr. år i perioden 1984-1988.
In view of the forecasts of natural gas sales, in volume and value terms and on the domestic and export markets alike, State revenue from natural gas exploitation will probably decline on average by some 5% a year during the period 1984-88.
Opgjort på grundlag af betalinger vil de ifølge makroøkonomiske arbejdshypoteser, der blev opstillet i 1983, andrage 14,8 mia HFL i 1988, hvilket svarer til en nedgang på 4,9 mia HFL i forhold til 1982, hvor indtægterne androg 19.7 mia HFL, som er det største beløb, der er blevet registreret, siden man begyndte at udnytte forekomsterne i 1964.
In cash terms, and on the basis of macroeconomic assumptions drawn up in 1983, it will probably amount to HFL 14800 million in 1988, a fall of HFL 4900 million over 1982, when natural gas exploitation brought in HFL 19 700 million, the highest figure recorded since the gas fields were first opened in 1964.
I de kommende år vil salget af nederlandsk naturgas i vid udstrækning afhænge af, om de energibesparende foranstaltninger, der er indført i en række aftagerlande, opretholdes.
In the years ahead, sales of Dutch natural gas will be largely determined by the continuation of energy conservation policies, hitherto applied in numerous client countries.
Desuden kan naturgasindtægterne ikke undgå at blive påvirket af priserne på de internationale oliemarkeder, hvor der ikke er tegn på nogen stigning af betydning.
In addition, revenue from natural gas exploitation is bound to be influenced by the prices on international oil markets; there is nothing to suggest a rise of any significance in such prices.
I betragtning af disse ugunstige udsigter har den nederlandske regering besluttet at lempe de selektive foranstaltninger, som indebærer, at salget af naturgas på det indenlandske marked forbeholdes højværdianvendelser.
In view of these unfavourable prospects, the Dutch government has decided to relax the selective policy of reserving natural gas sales on the domestic market for high-value applications.
Regeringen agter desuden at
Furthermore, it plans to step up exports of natural gas. In this
Det kan ikke desto mindre forventes — særlig på grundlag af den interesse, som den nederlandske naturgas vil kunne vække i udlandet — at den nederlandske økonomi også efter år 2000 vil drage fordel af eksportindtægter af denne form for energi.
None the less, mainly because of foreign interest in Dutch natural gas abroad, the Dutch economy is expected to continue after the year 2000 to benefit from export earnings generated by this form of energy.
Den aktuelle udvikling ministeren reviderede derfor i sin efterårsredegørelse i november den officielle prognose for PSBR i 1983/84 til 10 mia UKL (3,3 % af BNP), og dette tal skulle på baggrund af de seneste oplysninger stort set kunne holde. I praksis var finanspolitikken i 1983/84 derfor ikke blot mindre restriktiv end i 1982/83 men også sammenholdt med de oprindelige planer for året.
Trends and prospects forecast, and in his Autumn Statement in November the Chancellor of the Exchequer revised upwards the official forecast for the PSBR in 1983/84 to UKL 10000 million (3,3% of GDP). In the light of the latest information this figure should be broadly achieved.
1983 var det andet år med øget økonomisk aktivitet i forhold til afmatningens lavpunkt, som nåedes i løbet af 1981.
1983 was the second year of expansion of economic activity from the lowest point of the recession in 1981.
For brugerprisernes stigningstakt faldt til et niveau, der ikke er set lavere siden slutningen af 1960'erne.
Consumer price inflation slowed to a rate not experienced since the late 1960s.
Arbejdsløsheden steg til et rekordhøjt niveau, men tallene vedrørende situationen på arbejdsmarkedet giver anledning til at formode, at nedgangen i beskæftigelsen og stigningen i arbejdsløsheden blev bragt til ophør i anden halvdel af 1983.
Unemployment rose to record levels, but the labour market data suggest that the fall in employment and the climb in unemployment may have come to an end during the second half of 1983.
Betalingsbalancens løbende poster udviste fortsat et betydeligt overskud i 1983 som helhed, men overskuddet var ikke så stort som året før.
The current account of the balance of payments remained in appreciable surplus in 1983 as a whole, although the surplus was not as large as in the previous year.
Det andet vigtige element i MTFS er kontrollen med de monetære aggregater.
The other principal element of the MTFS is control of the monetary aggregates.
Målintervallet for væksten i pengemængden i 1983/84 på 7-11 % i både snæver og bred forstand (Ml, sterling M3 og PSL2) bekræftedes i budgetredegørelsen i marts 1983.
The target range for 1983/84 of 7-11% growth in both narrow and broad measures of money (M1, sterling M3 and PSL2) was confirmed in the March 1983 Budget Speech.
En beregning i junuar 1984 viste, at væksten i den vigtigste indikator, sterling M3, siden februar 1983 på årsbasis holdt sig lige inden for målintervallets øvre grænse, medens de to andre størrelser var lidt højere.
By January 1984 the annualized growth rate of the main indicator, sterling M3, since February 1983 was just within the upper limit of the target range, while the other two measures were marginally higher.
En kraftig vækst i bankernes udlån til den private sektor blev stort set udlignet af mindre udlån til den offentlige sektor som følge af større offentlige indtægter end forventet.
A rapid growth in bank lending to the private sector has been partly offset by reduced bank lending to the public authorities, achieved through overfunding.
Den nominelle rente faldt yderligere i 1983 men dog ikke så markant som i 1982.
There was a further downward movement in nominal interest rates during 1983, although not as marked as that which occurred in 1982.
Det kan generelt siges, at selv om pengepolitikken stort set var i overensstemmelse med de ret restriktive pengepolitiske mål, var den ikke bemærkelsesværdig stram i 1983.
Generally, while remaining broadly consistent with the reasonably restrictive stance of the monetary targets, monetary conditions in 1983 were not notably tight.
Det forenede Kongeriges bruttonationalprodukt i faste priser steg i 1983 med ca. 3%, hvilket er mere end i noget andet land i Fællesskabet.
Real gross domestic product in the United Kingdom rose by some 3% in 1983, faster than in any other Community country.
Det vigtigste bidrag til efter spørgslen kom fra en kraftig udvidelse af det private for brug, der steg med mere end 3,5%.
The main contribution to demand came from the rapid expansion of private consumption, which rose by more than 3,5%.
Lønningerne steg mere end priserne, og de disponible realindkomster steg ligeledes som følge af forholdsvis store nedsættelser af de personlige skatter i budgettet fra marts 1983. Samtidig faldt opsparingskvoten kraftigt fra 10,8 % i 1982 til et anslået tal på 8,5 % i 1983, og udvidelsen af forbrugslånene, der fortsatte i hele 1983 efter lempelsen af kontrollen med afbetalingskøb i juli 1982, medvirkede til finansieringen af en meget betydelig stigning i de private køb af varige forbrugsgoder (+ 17 % i faste priser mod kun + 2 % for andre varer og tjenester).
Wages and salaries rose faster than the rate of inflation, and real disposable incomes were also boosted by relatively large personal tax concessions in the March 1983 Budget; at the same time, the personal saving ratio fell sharply from 10,8% in 1982 to an estimated 8,5% in 1983 and the expansion of consumer credit, which continued throughout 1983 following the relaxation of hire purchase controls in July 1982, helped to finance a very large rise in private spending on durable goods (+17% in volume, compared with only + 2% for other goods and services).
Udviklingen i de faste investeringer fra 1982 til 1983 var også ret gunstig, selv om den udviste et temmeligt uregelmæssigt forløb; den største stigning fandt sted i boligbyggeri og bygge- og anlægsarbejder uden for forarbejdningsindustrien.
Fixed investment also showed healthy year-on-year growth in 1983, although the path of development was rather irregular; the main increases occurred in investment in dwellings and in construction outside manufacturing industry.
Lagrene forøgedes i begyndelsen af året, men denne udvikling vendte senere på året, da den endelige efterspørgsel oversteg produktionen.
Stocks were added to in the early part of the year, but thereafter were drawn down as final demand ran ahead of production.
Den betydelige forøgelse af forbruget i 1983 blev delvis dækket gennem øget import.
The boom in consumer spending in 1983 was partly satisfied by rising imports.
Vareimporten steg med ca. 7 % mod en samlet stigning i vareeksporten på kun 1 \ (båret oppe af olieeksporten) og et fald på 2 % i eksporten af færdigvarer.
The volume of imports of goods rose by some 7%, compared with a rise in exports of goods totalling only 1,5% (buoyed up by oil exports) and a fall of 2% in the volume of exports of manufactures.
Vare- og tjenestebalancen bevirkede i sig selv, at væksten i BNP i faste priser blev næsten 1 % lavere, end den ellers ville være blevet. Efter beskedne resultater tidligere på året begyndte eksporten målt i faste priser imidlertid at stige kraftigt i årets sidste måneder, navnlig til de øvrige EF-lande.
The real foreign balance made a negative contribution of almost 1 % to real GDP growth.
Der var kun tale om en mindre forringelse af bytteforholdet, idet importpriserne steg noget mindre, end det fremgik af beregninger, der var baseret på valutakursbevægelserne og andre landes eksportpriser, muligvis fordi leverandørerne af varer til det britiske marked så sig foranlediget til gennem en begrænsning af fortjenesten at tilpasse deres priser til den lave inflationstakt.
There was only a small terms-of-trade deterioration, import prices rising rather less than suggested by calculations based on exchange rate movements and the export prices of other countries, perhaps because suppliers to the UK market were obliged to adapt to the low rate of inflation by cutting their margins.
Set under ét bevægede handelsbalancen sig fra overskud til underskud, og ses der bort fra olieeksporten, ville underskuddet være blevet endnu større, men betalingsbalancens løbende poster udviste fortsat et betydeligt, omend mindsket, overskud, som anslås til 2 mia UKL.
In total, the trade balance moved from surplus into deficit, with an even sharper de terioration in the balance of non-oil trade, but the current account remained in a substantial, although reduced, surplus estimated at UKL 2 000 million.
Handelsbalance heraf: olie andre varer Usynlige poster Løbende poster
Oil Non-oil Invisible balance Current balance
Det offentlige forbrug og de offentlige investeringer udviklede sig også kraftigt i de første måneder af 1983.
Government consumption and investment were also very strong in the early months of 1983.
Dette var en af årsagerne til, at den offentlige sektors finansieringsbehov (PSBR) i finansåret 1982-1983 (som slutter i marts) androg 9,2 mia UKL og dermed overskred det i marts 1983 budget terede med 1,7 mia UKL.
This was one of the reasons why the public sector borrowing requirement (PSBR), at UKL 9200 million, for the financial year 1982/ 83 (ending in March) turned out to be UKL 1 700 million higher than estimated in the March 1983 Budget.
Frygt for, at de offentlige udgifter fortsat skulle stige kraftigere end det budgetterede PSBR for 1983/84 på 8,2 mia UKL, som blev fastlagt i den mellem fristede finansstrategi (MTFS) og gentaget i budgettet fra marts 1983, foranledigede regeringen til i juli at bebude foranstaltninger til beskæring af udgiftsprogrammet med ca. 500 mio UKL og at sælge offentlige aktiver for yderligere 500 mio UKL.
Fears that public spending was still running ahead of planned expenditure, thus putting upward pressure on the projected level for the PSBR in 1983/84, UKL 8 200 million, set out in the Medium-Term Financial Strategy (MTFS) and restated in the March 1983 budget, led the government in July to announce measures to cut spending programmes by some UKL 500 million and to make an additional UKL 500 million sales of public sector assets.
Det har vist sig, at stigningstakten for de offentlige udgifter aftog i anden halvdel af 1983, men samtidig var statens indtægter lidt lavere end forudset, og finans
Although government spending does appear to have slowed down in the second half of 1983, government revenues were a little lower than
Det forenede Kongerige indebar den øgede produktivitet, at stigningen i enhedslønomkostningerne blev holdt nede på ca. 4 % i økonomien som helhed og på under 3 % inden for forarbejdningsindustrien.
Although earnings per head continued to rise faster than inflation in 1983, productivity gains kept the rise in unit labour costs down to about 4% in the whole economy and to less than 3% in manufacturing industry.
I årets løb standsede faldet i prisstigningerne imidlertid, og der var en tendens til stabilisering af inflationen.
However, during the year the slowdown in price rises came to an end and the inflation rate tended to stabilize.
Regeringen vil i 1984 utvivlsomt videreføre sin politik inden for rammerne af MTFS.
In 1984 the government will no doubt continue to pursue its policies within the framework of the MTFS.
I efterårsredegørelsen fra november 1983 bekræftedes hovedlinjerne i politikken for 1984/85, som allerede var bebudet tidligere på året (planlagte offentlige udgifter på i alt 126,4 mia UKL, et budgetteret PSBR på 8 mia UKL og et lavere målinterval for væksten i de monetære aggregater på 6-10%).
The 1983 Autumn Statement confirmed the main features for 1984/85 which had been announced earlier in the year (planning total for public expenditure of UKL 126400 million, projected PSBR of UKL 8000 million, and a reduced target range for growth in the monetary aggregates of 6-10%).
Med et stigende bruttonationalprodukt skulle disse planer indebære en yderligere begrænsning af de offentlige udgifter i 1984/85 målt i procent af BNP. I hvidbogen fra februar 1984 om regeringens udgiftsplaner frem til 1986/87 var det budgetterede tal for de samlede udgifter i 1984/85 uændret.
With gross domestic product rising, these plans would imply some further reduction in public expenditure as a % of GDP in 1984/ 85.
Med de bebudede samlede udgifter — opgjort på grundlag af betalinger — for de følgende to finansår (132,1 mia UKL i 1985/86 og 136,7 mia UKL i 1986/87) sigtes der mod stort set at holde de offentlige udgifter på et uændret niveau i faste priser.
The totals in cash terms announced for the following two financial years (UKL 132 100 million in 1985/86 and UKL 136 700 million in 1986/ 87) are intended to hold the level of public spending broadly constant in real terms.
På trods af denne usikkerhed og en vis tvivl om udviklingen i beskæftigelsen fremgår det imidlertid klart, at arbejdskraftens produktivitet fortsat øgedes stærkt i 1983.
However, despite these uncertainties and some additional doubts about the trend of employment, it is clear that labour productivity continued to rise rapidly in 1983.
Produktionen pr. beskæftiget i økonomien som helhed steg på årsbasis med 3 % i de første tre kvartaler af 1983 svarende til væksten i 1982, og inden for forarbejdningsindustrien øgedes produktiviteten med ca. 5 \ % pr. år i samme periode.
Output per person employed in the whole economy rose at an annual rate of 3% in the first three quarters of 1983, similar to the gain in 1982, and in manufacturing industry productivity grew at about 5j% per year over this period.
De seneste statistikker vækker formodning om, at faldet i den samlede beskæftigelse, som begyndte i slutningen af 1979, blev bragt til ophør i anden halvdel af 1983; det fremgår, at beskæftigelsen i servicefagene igen er stigende, medens beskæftigelsesnedgangen i forarbejdningssektoren er aftaget stærkt.
The latest statistics suggest that the fall in total employment, which has been under way since the end of 1979, may have come to an end in the second half of 1983; employment in the service industries appears to have started rising again, while the decline in manufacturing employment has slowed mark edly.