natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Juni 1984: Det Europæiske Råd vedtager i Fontainebleau princippet om, at told- og politiformaliteter skal afskaffes for personer, der bevæger sig inden for EF.
June 1984: the Fontainebleau European Council agrees in principle to remove customs and police formalities at the Community's internal borders.
• For EU-borgere ligger vilkårene allerede fast.
• For EU nationals, the principle has largely been put into practice already in the area covered by the Schengen Agreement.
Juli 1984: Saarbriicken-aftalen mellem Tyskland og Frankrig er et skridt i denne retning.
July 1984: the Saarbrücken Agreement between France and Germany marks a first step towards attaining this objective.
• Turister og statsborgere fra tredjelande, asylansøgere og lovlige indvandrere er og
• Arrangements for tourists, asylumseekers and legal immigrants from nonmember countries are included in the Agreement, the main aim of which is to standardize procedures throughout the Schengen area.
14. juni 1985: Frankrig, Tyskland og Bene-så omfattet af aftalen, der især tager sigte på lux-landene underskriver Schengen-afta at fastsætte ensartede procedurer i de på len, der tager sigte på gradvis at afskaffe gældende lande. kontrol len ved de fæl les grænser og således indføre en ordning, hvor personer frit kan bevæge sig, hvad enten de er hjemmehø — Politi og sikkerhed rende i de pågældende lande, i andre EF-lande eller i tredjelande. • Politiet skal stadig arbejde langs de indre grænser, i havne og i lufthavne, men med 19. juni 1990: De fem lande underskriveren nye metoder, og kontrollen af grænserne supplerende aftale om betingelser og ga-udadtil forstærkes ved hjælp af bedre samrantierfor gennemførelsen af den frie bevæ arbejde. gelighed.
14 June 1985: Belgium, France, Germany, Luxembourg and the Netherlands sign the Schengen Agreement, committing them selves to the gradual removal of checks at shared borders and free passage for everyone crossing these borders, whether they are nationals of a signatory country, another Community country or a nonmember country.
Aftalen, der indeholder 142 artikler, medfører ændringer af national lovgiv• Der skal indføres fælles regler på følgenning og er betinget af parlamenternes god de områder: bekæmpelse af terrorisme, kendelse. ulovlig narkotikahandel og andre former for grov international kriminalitet.
19 June 1990: the same five States — Belgium, France, Germany, Luxembourg and the Netherlands —sign a further Agree ment spelling out conditions and guarantees for implementation of the freemovement arrangements. This Agreement, comprising 142 articles, will entail the amendment of national laws; it is subject to ratification by national Parliaments.
Ifølge af 27. november 1990: Italien slutter sig til de talen skal der etableres et samarbejde mel fem lande. lem landenes retsvæsen, politi og administrative myndigheder.
27 November 1990: Italy joins the first five States.
Dette nye samarbej18. november 1991: Spanien og Portugal de, der har udgangspunkt i »Schengen-for slutter sig til de seks lande. søget«, skulle gøre det muligt gradvis at fjerne de indre grænser helt.
1991: Spain and Portugal
6. november 1992: Grækenland slutter sig til de otte lande.
1992: Greece joins.
L'eter nedfældet i Rom-traktaten, at »Fællesskabet har til opgave gennem oprettelsen af et fæl lesmarked og gennem gradvis tilnærmelse af med lemsstaternes økonomiske politik at fremme en harmonisk udvikling af den økonomiskevirksomhed i Fællesskabet som hel hed, en varig og afbalanceret ekspansion, en øget stabilitet, en hurtigere højnelse af levestandarden og snævrere forbindelser mellem de stater, som det forener« (art. 2 i EØF-traktaten).
e have already seen that Article 2 of the EC Treaty set the Community the task of promoting the harmonious develop ment of economic activities, continuous and balanced expansion, in creased stability, a rapid rise in living standards and closer relations between its Member States 'by establishing a common market and progressively approximating the economic policies of Member States'.
I februar 1988 besluttede medlemsstaterne at fordoble bevillingerne til strukturudgifterne, således at der fra 1989 til 1993 hvert år brug tes 14 mia. ECU på udvikling i de tilbage stående regioner, omstilling i visse industriområder, bekæmpelse af langtidsledighed, fremme af den erhvervsmæssige inte grering af de unge, modernisering af landbrugsstrukturerne og udvikling af fattige landdistrikter.
In February 1988 the Member States decided to double expenditure on structural policies. This meant setting aside ECU 14 billion a year over the period 1989 to 1993 for measures aimed at developing regions whose development is lagging behind, pro moting new activities in industrial areas in decline, helping the long-term unemployed, making it easier for young people to find employment, modernizing agriculture and assisting poor rural areas.
Støtten, der skal supplere og stimulere medlemslandenes og regionernes indsats og private investeringer, kanaliseres gennem de eksisterende fonde, som har undergået en gennemgribende reform (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Udviklings-og Garantifond for Landbruget (EUGFL), og Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF)).
The money is channelled through existing but radically reformed funds — the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF), the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) — and is intended to supplement or stimulate efforts by governments, regions or private investors.
Med et samlet beløb på 141 mia. ECU i perioden 1994-1999, eller en tredjedel af Unionens samlede budget, er disse fonde det vigtigste instrument for den økonomiske og sociale politik, der afspejler solidariteten i Unionen.
Allocated ECU 141 billion for the period 1994 to 1999, or a third of the total Union budget, the Funds are the key instrument of economic and social policy which gives expression to intra-Com-munity solidarity.
Dette overordnede mål skal nås ved hjælp af den frie bevægelighed forvarer, personer, tjenesteydelser og kapital, flankeret af en konkurrencepolitik, der går ud på, at der føres tilsyn med konkurrencen mellem virksomhederne, og at forbrugernes interesser beskyttes.
This general objective was to be achieved by introducing freedom of movement for in dividuals, goods, services and capital and pursuing a competition policy designed to monitor the behaviour of firms and protect the interests of consumers.
Men for at det store marked kan være til gavn for alle erhvervsgrene og alle regioner, bør det følges op af målrettede strukturpolitiske foranstaltninger, der styres og finansieres af EU.
However, if a large market was to benefit every sector and every region, it had to be matched by effective structural policies, managed and financed by the Community.
Udfraetsolidaritetssynspunktviste det sig hurtigt nødvendigt at styrke den økonomiske og sociale samhørigbed, hvilket gav sig udtryk i en regionalpolitikogen socialpolitik, der har fået stadig større betydning i takt med udvidelserne.
It soon became apparent that stronger economic and social cohesion was a sine qua non for solidarity between the Member States. This is why a regional policy and a social policy were in troduced, growing in importance as new members joined the Community.
Den Eu ropæiske Socialfond (ESF) blev oprettet i 1961 til støtte for arbejdstagernes beskæftigelsesmuligheder og faglige og geografiske bevægelighed.
The ESF was set up in 1961 to help create jobs and promote vocational and geographical mobility in in dustries not covered by the ECSC.
Herved blev EKSF's arbejdsområde udvidet, og fonden blev flittigt anvendt i 60'erne til omskoling af de tusinder af minearbejdere, der var blevet ramt af kulminelukninger.
The ECSC itself took similar action, mainly in the 1960s, to help redeploy the thousands of miners affected by pit closures.
Fra 1954 til 1988 gav en støtte på i alt 3 mia. ECU mulighed for, at titusinder af minearbejdere kunne få førtidspension, og 180 000 nye job blev oprettet.
Between 1954 and 1988 the Community spent ECU 3 billion, enabling tens of thousands of miners to take early retirement and creating 180 000 new jobs.
Den økonomiske støtte er ikke EU's eneste redskab på det sociale område.
But the Community does more than provide financial assistance.
Bådede en kelte landes og EU's politik forventes at give en dynamisk vækst, hvor de sociale frem skridt bør prioriteres højt.
The dynamism generated by economic growth, encouraged by appropriate policies at national and Community level, must be harnessed first and foremost to social pro gress.
De skal ledsages og fremmes af en lovgivning, der inden for EU garanterer et fundament af minimumsrettigheder.
But social progress is matched, indeed stimulated, by legislation guaranteeing Community-wide rights.
Det Europæiske Råd i Edinburgh vedtog den 12. december 1992 de finansielle overslag for perioden 1993-1999.
In January 1992 it published a document entitled 'From the Single Act to Maastricht and beyond: The means to match our ambitions' (commonly known as the 'Delors II' package) setting out its priorities.
De opererer med en forhøjelse af forpligtelsesbevillingerne på EU-budgettet fra 69 mia. ECU i 1993 til 84 mia. ECU i 1999.
It increases the Community budget from ECU 69 billion (commitment appropriations) in 1993 to 84 billion in 1999.
Loftet for Fællesskabets egne indtægter skal også forhøjes lidt fra de nu værende 1,2 % til 1,27 % af Unionens BNI.
The own-resources ceiling will be raised slightly: to 1.27% of the Union's GNP as against 1.2% over the same period.
Kommissionens nye initiativer har ført til de fornyelser, der krævedes i beslutningerne i Maastricht: oprettelse af en Samhørigheds-
The additional funds are concentrated on three key objectives: expanding external ac tion in line with the Community's new responsibilities in world affairs; strengthen ing economic and social cohesion — an essential element of the single market and
Ud over disse prioriterede områder har Rådet i juni 1992 også vedtaget de finansielle over slag for landbrugspolitikken, der tager sigte på at lette udgiftsbyrden og samtidig bevare konkurrenceevnen.
Side by side with these priorities, in June 1992 the Council adopted the reform of the common agricultural policy designed to reduce cost while maintaining competitiveness. petitiveness.
Disse nyskabende politikker, der er iværksat af Unionen, er baseret på to principper: subsidiaritetsprincippet eller nærhedsprincippet, ifølge hvilket EU kun skal gribe ind, hvis den fælles indsats er mere effektiv end det enkelte lands, medmindre der er tale om områder, hvor EU har enekompetence, og solidaritetsprincippet, der er omfattet af den fæl les målsætning om økonomisk og social samhørighed.
The Commission's new initiatives have put the decisions taken in Maastricht into practice. They include: the creation of a Cohe sion Fund to help certain Member States, new measures to promote competition, the introduction of a common industrial policy, the promotion of research and technological development, steps to strengthen social policy and promote vocational training, and the development of infrastructure networks.
Det gælder om at forene de to principper og reducere forskellene mellem regionerne, hvilket medfører øgede udgifter, samtidig med at budgetdisciplinen overholdes, og medlemsstaterne holder sig inden for deres stramme økonom iske rammer, idet disse ting er en forudsætning for Den Økonomiske og Monetære Union.
The innovative policies implemented by the Union are based on two principles: subsidiarity, whereby Community action (out side areas where it has sole jurisdiction) is confined to areas where it is most effective, and solidarity, which is reflected in the objective of promoting economic and social cohesion.
Artikel 39 i Romtraktaten opstillede målene for den fælles landbrugspolitik, som i vid ud strækning er nået: at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, sikre forbrugerne rimelige priser og modernisere land brugsstrukturerne.
The objectives assigned to the common agricultural policy by Article 39 of the EC Treaty have largely been achieved.
Principperne om markedets enhed, fællesskabspræference og økonomisk solidaritet fungerede efter hen sigten, da der var underskud af landbrugsprodukter.
These are: to ensure a fair standard of living for the agricultural community; to stabilize markets; to ensure reasonable prices for consumers and to modernize agricultural structures.
Forsyningssikkerheden var sikret for forbrugerne, der nød godt af stabile priser uden at mærke prisudsvingene på verdens markedet.
The principles of market unity, Community preference and financial solidarity served the industry well when it was less healthy than it is today.
Afvandringen fra landdistrikterne og moderniseringen af landbrugserhvervet har bevirket, at landbrugsbefolkningens andel af den samlede befolkning i EU er faldet fra 20 % til 8 %, og at landbruget er blevet ko n ku rrencedygtigt.
The flight from the land and the modernization of farming has reduced the proportion of the labour force working in agriculture from 20% to below 8% and encouraged the development of a competitive agricultural industry.
Det væsentligste formål med reformen er, at støtten ikke længere skal være bundet til produktionsmængden, men fremme kvaliteten, skabe bedre overensstemmelse mellem produktion og efterspørgsel samt nedbringe den in tensive, miljøskadelige produktion.
The main aim of the reform is to break the link between subsidies and quantities produced and shift the emphasis to quality, to bring production more into line with demand, and to discourage intensive production which is so damaging to the environment.
FREMSKRIDT
POLICIES FOR PROGRESS
Det er uden tvivl på miljøområdet, at samspillet mellem befolkningen og institutioner ne har været mest iøjnefaldende.
Interaction between the general public and the Community's institutions has been most striking on the environment.
Offentligheden er blevet stadig mere bevidst om nød vendigheden af at beskytte naturens rigdomme og forbedre beskyttelsen af den enkeltes forbrug og omgivelser. EU har følt det nød vendigt at tage konkrete skridt: fælles regler for luftforurening, mindre freon, der skader ozonlaget, rensning af byernes spildevand, kontrol med kemiske produkter, affaldsbehandling, mindre støj fra køretøjer osv.
Growing public awareness of the need to conserve the planet's scarce resources and to do more to protect the consumer and the quality of life has prompted the Union to act in specific areas: air pollution standards, the use of chlorofluorocarbons (CFCs) which damage the ozone layer, the treatment of urban sewage, the control of chemicals, waste management, noise levels of vehicles, and so on.
Kommissionen har således afsat 500 mio. ECU til det særlige ENVIREG-program til forureningsbekæmpelse i kystområder langs Middelhavet.
More specifically the Commission released credit of ECU 500 million for the Envireg pro gramme, the aim of which is to fight pollution in Mediterranean coastal areas.
Som en opfølgning af det indre marked har EU i 90'erne udvidet sin indsats til at omfatte andre områder.
During the 1990s the Community became actively involved in new areas, developing policies to flank the single market.
I dag er den europæiske di mension nærværende i borgernes hverdag og berører de forskellige samfundsproblemer: miljøbeskyttelse, sundhed, forbrugerrettigheder, konkurrence og sikkerhed inden for transportsektoren, uddannelse og kultur.
The Community now has a direct bearing on the lives of individuals, dealing as it does with real social issues such as environmental protection, health, consumer rights, competition and safety in the transport industry, education and culture.
Og man serda også, at EU's ind sats i mange tilfælde har givet anledning til fremskridt og opmuntring og har vist muligheder, som igen kan danne grundlag for yder ligere udvikling.
In some instances, the Union's response has opened the way to progress, in spired others to act, and created potential which is still not being exploited to the full.
I vished om at Europas fremtid afhænger af europæernes evne til at holde stillingen i det teknologiske kapløb, har EF fra begyndelsen fuldtud været klaroverden fælles forsknings dynamiske virkning og støttet denne investering i fremtiden.
The Union is convinced that Europe's future depends on its ability to keep in the technology race. From the outset it recognized the dynamic effect of joint research and its potential as an investment in the future.
Samtidig med EØF oprette de man i 1958 Euratom, der skal fremme en fælles civil udnyttelse af atomenergien.
Euratom, established in 1958 at the same time as the EEC, was devoted to cooperation on the peaceful uses of nuclear energy.
EU har sit eget forskningscenter, Det Fælles Forskningscenter (FFC), der består af otte in stitutter fordelt på fire lokaliteter: Ispra (Italien), Karlsruhe (Tyskland), Petten (Nederlandene) og Geel (Belgien).
The Community has its own Joint Research Centre (JRC), comprising nine institutes spread over four sites — Ispra in Italy, Karlsruhe in Germany, Petten in the Netherlands and Geel in Belgium.
Men'med den intensiverede stræben efter fornyelse er det blevet nødvendigt, at man går endnu videre og for søger at anspore så mange videnskabsmænd som muligt ved at nedbryde faggrænser, øge de industrielle anvendelsesmuligheder samt overvinde bureaukrati og økonomiske hindringer. dringer.
However, as the pace of in ternational innovation quickened, the Community was forced to do more and bring as many scientists together as possible to cooperate on research projects, concentrate on industrial applications, and overcome administrative and financial constraints. Action by the Union is designed to complement action taken at national level by pro-
DE STORE TRANSEUROPÆISKE NET medlemsstater.
THE BIG EUROPEAN NETWORKS moting projects involving laboratories in several Member States.
Man fremmer både grund forskning, som f.eks. kontrolleret termonuklear fusion, som kan være en uudtømmelig energikilde i det 21. århundrede (JET-pro-grammet, Joint European Torus) og strategisk vigtige, men truede industrisektorer som elektronik og EDB.
It promotes fundamental research in areas such as controlled thermonuclear fusion — a potentially in exhaustible source of energy for the 21st century (the Joint European Torus (JET) pro gramme) — and in vulnerable strategic industries such as electronics and computers. puters.
Med vedtagelsen af rammeprogrammet for forskning i perioden 1994-1998 har Kommissionen fået mulighed for at støtte et rigt ud valg af programmer inden foren økonomisk ramme på 12 mia. ECU og på den måde skabe forbindelse mellem tusinder af forskere i EU.
Under its framework programme for 1994-98 the Commission, with a budget of ECU 12 billion, will finance a wide and varied range of programmes linking tens of thousands of researchers around the Community. munity.
På grundlag af forslag i Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse vedtog Det Europæiske Råd den 25. juni 1994 11 store transportprojekter, bl.a. anlæg af højhastighedsjernbaner mellem storbyer i adskillige medlemsstater.
On the basis of proposals presented by the Commission in its White Paper entitled 'Growth, competitiveness, employment', on 25 June 1994 the European Council adopted a list of 11 major projects in transport — in particular, the building of a high-speed train network to link capital cities of several Member States.
Ud over disse beskæftigelsesfremmende projekter skal der iværksættes en række andre projekter, der både skal bidrage til ny økonomisk vækst og oprettelse af nye arbejdspladser og tilvejebringe de infrastrukturer på informationsområdet (»informationsmotorveje«) og energiområdet, som det europæiske kontinent har brug for.
In addition to this jobcreating work, other projects are designed both to promote the recovery of economic growth and to create jobs and to generate in frastructure in the field of information ('information highways') and energy which the European continent needs.
DET EUROPÆISKE MONETÆRE SYSTEM (EMS) et naturligt supplement til det indre marked og kan blive et politisk springbræt for Europas forening.
L_conomic and monetary union (EMU) is a logical accompaniment to the single market and a major political milestone on the road to a united Europe.
Den fælles mønt skal erstatte de nationale valutaer inden udgangen af år hundredet og medvirke til at give den enkelte borger følelsen af at tilhøre en ny helhed.
A single European cur­rency will replace national currencies by the end of the century, which should help to make the man in the street more aware of belonging to a new entity.
På Det Europæiske Råds møde i Bremen den 6. og 7. juli 1978 besluttede stats- og regeringscheferne at oprette Det EuropæiskeMo-netære System (EMS), der trådte i kraft den 13. marts 1979.
In July 1978, at the Bremen European Coun­cil, the Heads of State or Government de­cided to establish the European Monetary System (EMS), which came into force in March 1979.
EMS er et frivilligt kompromis, der bygger på nødvendigheden af en pa rallelisme mellem to faktorer, nemlig opretholdelse af en vis paritet mellem valutaerne og økonomisk fremgang og konvergens.
The EMS is a compromise mechanism based on parallelism between two linked factors: the maintenance of parity between currencies and the attainment of economic convergence.
Med systemets succes er der opstået et valutamæssig stabilt område i Europa, der har været grobund for vækst og investeringer.
The EMS has created a zone of monetary stability in Europe, encouraging growth and investment.
11969 besluttede stats- og regeringscheferne i Haag, at der skulle udarbejdes en plan for den gradvise indførelse af en Økonomisk og Monetær Union i EF.
As far back as 1969 the Community's Heads of State or Government, meeting in The Hague, decided to draw upa phased plan for achieving economic and monetary union.
I forlængelse heraf foreslås det i Werner-rapporten i 1970, at Den Økonomiske og Monetære Union iværksættes i tre etaper over ti år.
In 1970 the Werner Report came out in favour of creating an economic and monetary union in three stages over a period of 10 years.
Den Monetære Union forudsætter fuldstændig og irreversibel konvertibilitet mellem valutaerne, fjernelse af vekselkursernes udsvingsmargen, endelig fastsættelse af veksel pariteterne og kapitalens fuldstændig frie bevægelighed.
A monetary union would have meant making currencies fully and irreversibly convertible, doing away with bands within which ex­change rates could fluctuate, fixing parities irrevocably and removing all restrictions on capital movements.
Men medlemsstaternes politiske vilje til at oprette Den Økonomiske og Monetære Union strandede på virkningerne af den første oliekrise og mistede dynamikken.
But the political will to press ahead was weakened by the first oil­price crisis and the project ran out of steam.
I 1972 skabtes det europæiske valutakurssystem, kendt som Valutaslangen, og den 3. april 1973 undertegnedes vedtægterne for Den Europæiske Fond for Monetært Samarbejde (FECOM), der havde til formål at styre transaktionerne i forbindelse med Valuta slangen.
However, a European exchange­rate system, popularly known as the 'snake', was in­troduced in 1972; and in April 1973 the con­stitution of the European Monetary Coopera­tion Fund (EMCF) was signed.
I 1974 vedtog Rådet en beslutning om gen nemførelse af en høj grad af økonomisk overensstemmelse i EF samt et di rektiv om stabilitet, vækst og fuld
In 1974 the u ir ir ti ir
23 beskæftigelse. Den voksende økonomiske ustabilitet undergravede imidlertid langsomt systemets
23 the French franc, sterling and the Italian lira left the snake.
EMS'en bygger på tre hovedelementer:
The EMS has the following three main components. ponents.
• For hver valuta er der fastsat en »divergenstærskel«, der nås, når valutaen afviger mere end 75% afdet tilladte fra ecu.
A divergence threshold for each currency is set at 75% of the maximum permissible divergence.