natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sligt findes ikke i Europa.
Nothing like that exists in Europe.
Den første højkonjunktur inden for den audiovisuelle industri fik ikke for alvor sat skub i fiktionsproduktionen i Fællesskabet.
The initial booming phase of the audiovisual industry did not bring any substantial impulse to the fiction production structures in the Community.
Tværtimod: I takt med, at fjernsynet bliver den vigtigste distributionskabel for fiktion, truer invasionen af amerikanske tv-produktioner (serier, film, situationskomik osv.) med at slå den europæiske fiktionsproduktion ihjel.
Quite the opposite : as television becomes the main distribution outlet for fiction, the invasion of American television productions (serials, films, sitcoms, etc.) threatens the very survival of European fiction production.
Mens investeringer i tv-kanaler er relativt mobile og grænseoverskridende, fordi de kun har med økonomi at gøre, hænger produktionen af fiktion nøje sammen med de nationale kulturer.
While investment in broadcasting enjoys a more mobile and transborder status because of its economic quality, fiction production is rooted in national cultures.
På det punkt findes der endnu ikke noget europæisk enhedsmarked,
From this point of view, not only does a European single market not yet exist, but the very idea
Tabel II.A.7 Film udsendt af europæiske kanaler i 1985 fordelt efter oprindelse
Table II.A.7 Origin of films broadcast by the European channels in 1985
Europæiske i øvrigt
Other European
Europæiske i alt film
Total European
Note: Tankestreg står for »ikke oplyst«.
Mole: na = not available.
og selve tanken derom vækker endda modstand i de fleste medlemsstater.
faces opposition in most EC countries.
Derfor findes der i EF et næsten sammenlagt marked hvad angår tv-kanaler, men tolv særskilte og relativt små markeder for produktioner.
Therefore, in the European Community there exists a nearly unified television channel market and 12 single, separate and relatively small production-offering markets.
De private tv-stationers indtægter stammer hovedsagelig fra reklame, og det er programmernes opgave at sikre et stort seertal.
Revenue for private television comes principally from advertising, and the stake of programming is a large audience.
Det har ændret den traditionelle, vertikale sammenhæng mellem produktion og distribution til en horisontal kæde bestående af programfremskaffelse/diffusion/reklametiltrækning, i hvilken forbindelse der ligger stor vægt på fremskaffelse af fiktions- og underholdningsprogrammer.
This turned the traditional vertical link between production and distribution into a horizontal programme-acquisition/diffusion/attrac- tion-for-advertising chain, with a strong emphasis on the acquisition of fiction and entertainment productions.
Stor efterspørgsel efter fiktion på et ikke-reguleret og konkurrencepræget marked skaffer de producenter, der er bedst rustede til at levere kvalitetsprodukter til lave priser, en dominerende stilling.
A large demand for fiction in a non-regulated and divisive environment is leading to a dominant position for producers better equipped to supply more quality material at lower costs.
Disse producenter befinder sig ikke i Europa, og dominansen kan let blive til noget nær monopol.
Those producers are not in Europe, and this dominance might easily become a near-monopoly.
Tabel II.A.8 Forskellige programtyper fordelt efter oprindelsesland
Table II.A.8 Origin area by type of programme
Tabel II.A.9 De forskellige landes import af fiktion målt i timer (1987)
Table II.A.9 Imports of fiction by country in hours (1987)
Belgien Danmark Forbundsrepublikken Tyskland Det Forenede Kongerige Frankrig Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Spanien
Belgium Denmark France FR of Germany Greece Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal Spain UK
Noter: Alle (al er beregninger på grundlag af en proveuge.
Notes: All annual figures arc extrapolations based on a sample week.
Genudsendelser er medregnet.
Figures include repeals.
I opgørelsen af hjemlig og udenlandsk oprindelse er spillefilm ikke medregnet.
Domestic and foreign hours exclude feature films.
Tabel II.A.IO Forskellige kanalers import af fiktion (1987)
Table II.A.IO Imports of fiction by channel (1987)
Tv-selskab
Broadcaster
Fiktion i alt
Foreign (hours)
Af udenlandsk oprindelse (timer)
Domestic (hours)
Noter: Alle tal er beregninger på grundlag af en prøveuge.
Note: All annual figures are extrapolations based on a sample week.
Genudsendelser er medregnet.
Figures include repeats.
I opgørelsen af hjemlig og udenlandsk oprindelse er spillefilm ikke medregnet. Tankestreg står for »ikke oplyst«.
Domestic and foreign hours exclude feature films. na = not available.
Import fra EF­lande (%)
EC imports ( % )
Set fra et produktionsmæssigt synspunkt er der ingen konkurrence mellem biografen og fjernsynet.
From the point of view of production, there is no competition between cinema and television.
Tværtimod: Der er bare sket det, at folk blev så glade for biografen, at de besluttede at flytte den hjem i stuen.
Quite the opposite : all that happened was that people loved cinema so much that they decided to take it home.
Biografernes publikum har været i konstant tilbagegang i Europa, siden fjernsynet kom frem.
Theatrical attendance in Europe decreased constantly since the appearance of television.
I løbet af de seneste ti år er antallet af biografgængere faldet 25 % i Vesttyskland, 70% i Det Forenede Kongerige og 75% i Italien.
In the last 10 years there were 25% fewer cinema-goers in Germany, 70% in the United Kingdom and 75% in Italy.
Siden 1958 er antallet af biografbesøg faldet 85% (tabel II.
Since 1958 cinema admissions fell by 85% (Tables II.
1.1 og II. 1.2).
1.1 and II. 1.2).
En af de langsigtede årsager til denne dramatiske nedgang er det faldende antal unge mennesker, idet de unge udgør hovedparten af biografpublikummet (tabel II.
One of the long-term reasons for this dramatic decrease is the fall in the number of young people that provide the bulk of cinema audiences (Tables II.
1.3 og II. 1.4).
1.3 and II.1.4).
Tabel II.l.l Udviklingen i biografernes besøgstal 1980-1987
Table II. 1.1 Trend in cinema admissions: 1987 ν 1980
1.7 giver et sammenlignende overblik over billetindtægternes andel af de samlede indtægter ved distribution af spillefilm).
(For a comparative view of the share of box-office revenue in global income for feature film distribution, see Tables II.1.5 to II.1.7.)
Det er en kendsgerning, at »fiktionsforbruget« er steget.
In fact, the 'consumption' of fiction has increased.
Hvert år kan folk vælge mellem bogstavelig talt tusinder af film i fjernsynet (tabel II.
People have a choice of literally thousands of films on television every year (Tables II.
1.8 og II. 1.9).
1.5 and II. 1.9).
Tabel II.1.2 Udviklingen i biografernes besøgstal på de vigtigste markeder i verden
Table II. 1.2 Evolution in box-office attendance in the principal world markets
(i mio. besøgende) t
(million spectators)
Tabel Π.1.3 Udviklingen i befolkningens aldersfordeling i europæiske lande
Table Π. 1.3 Trends in the age distribution of European populations
Tyrkiet
Switzerland
Østrig
Turkey
Tabel Π.1.4 Udviklingen i befolkningens aldersfordeling i europæiske lande
Table II. 1.4 Trends in the age distribution of European populations
(% af den samlede befolkning)
(% of total population)
Skønt den traditionelle filmindustri er i krise, må fiktionsproduktionen i sidste instans kunne høste enorme fordele af fjernsynets ekspansion, forudsat den præsterer den nødvendige holdningsændring og indstiller sig på det store marked.
In spite of the crisis in the traditional film industry, fiction production should, if it develops the necessary large-market philosophy, ultimately benefit enormously from the expansion in broadcasting.
Så tidligt som i 1970'erne begyndte tv-stationerne at yde omfattende støtte til produktion af spillefilm.
Television stations began as early as the 1970s to give a substantial support to the production of feature films.
For blot at nævne nogle få eksempler sluttede både ARD og ZDF sig i 1974 til den vesttyske statslige institution for filmstøtte {Filmförderungsanstalt), og de har siden bidraget til produktionen af mere end 400 film. I Italien har RAI investeret 120-140 mia. LIT i produktion af spillefilm, og Silvio Berlusconis Fininvest står for 30-40 % af de samlede investeringer i den italienske filmindustri.
Just to quote a few cases, both ARD and ZDF joined the German State film-funding institution, the Fiimfbrderungsanstalt, in 1974 and have since contributed to the production of over 400 films; in Italy, RAI invested LIT 120 to 140 thousand million in the production of feature films, while Silvio Berlusconi's
Europa i øvrigt
Rest of Europe
EF i øvrigt
Rest of EC
Note: A = Biografernes indtægter; AA = Udlejernes omsætning; B = Filmpremierer; C = Alle foreviste film; m.o. = mang lende oplysninger; D = Forbundsrepublikken Tyskland; DK = Danmark; F = Frankrig; UK = Del Forenede Kongerige; I = Italien; E = Spanien.
Note: A = box-office takings; AA = distributor's turnover; Β = film premieres; C — all screened available; D = Federal Republic of Germany; DK. - Denmark; F = France; UK = United E = Spain.
Forholdet mellem biografen og fjernsynet er også ved at ændre sig på et andet punkt.
Cinema-television relations are changing even in another respect.
I marts 1987 fandt Europarådets Ministerudvalg det nødvendigt i en detaljeret og lidenskabelig resolution at give udtryk for sit ønske om et godt forhold mellem biografen og fjernsynet.
In March 1987 the Committee of Ministers of the Council of Europe deemed it necessary to express its wish for good relationships between the box office and the small screen in a detailed and passionate recommendation.
I dag synes der ikke at være nogen grund til at frygte, at fjernsynet snart skulle blive årsag til, at biograferne forsvinder.
Now the fear that theatres will soon disappear because of television seems unjustified.
At en film har haft succes i biograferne er en forudsætning for, at den kan tiltrække seerne, når den vises i fjernsynet.
A film's successful theatrical release is the precondition for its attractiveness on television.
En produktion, der »har premiere« i fjernsynet, har ikke store chancer for at trække mange seere, og biograferne bevarer — selv om der er udsigt til, at fjernsynet opnår kvalitativ jævnbyrdighed — deres begivenhedsskabende evne.
A production shown in 'première' on television will hardly attract any large audience, and theatres retain, even in the face of impending qualitative equality with television, their event-generating value.
Konkurrencen mellem tv-stationerne er derfor en garanti for biografernes overlevelse.
Broadcaster investment in cinema production and distribution also stems from this preoccupation.
Betalings-tv Betal-pr.-udsendelse Tv-net Salg af rettigheder Video
US box office Foreign box office Pay-TV Pay per view Network Syndication Video
Tabel II.1.7 Tidsmæssig fordeling af indtægterne på amerikanske film
Table II. 1.7 Chronology of revenues of US films
Indtægtskilde
Sources of revenue
Tabel Π.1.8 Antal film udsendt af europæiske tv-kanaler i 1985
Table II. 1.8 Number of films broadcast by European television channels in 1985
Det Forenede Kongerige
Spain Finland
Fiktionsproduktionens problemer ligger ikke i konkurrencen mellem biograf og fjernsyn.
The problems for fiction production do not lie with the competition between cinema and television.
Skønt professionelle filmfolk i mange lande ikke bryder sig om, at tv-selskaber involveres i finansieringen — de mener, deres kunstneriske frihed krænkes og begrænses ud fra ønsket om at tiltrække publikum — er tv's ekspansion generelt en vældig chance for fiktionsproduktionen. Anvendelsen af omtrent samme tekniske metoder i forbin-
Although in many countries cinema professionals resent financing on the part of broadcasters as a sort of intrusion and limitation to their creative freedom by
Tabel II.1.9 Antal sendetimer udfyldt med spillefilm på forskellige kanaler (1987)
Table II. 1.9 Hours of feature films by channel (1987)
Note: Alle tal er beregninger på grundlag af en prøveuge.
Note: AH annual figures and extrapolations are based on a sample week.
delse med både film- og tv-produktion vil bringe de to områder endnu tættere på hinanden; set fra en produktionsmæssig synsvinkel bliver der faktisk tale om identitet. tet.
The adoption of similar technical means for both cinematographic and television productions will bring the two areas even closer; from the production point of view, it will lead to virtual identity.
Fiktionsproduktionens problemer kommer først og fremmest af markedets opsplitning. ning.
Problems for fiction production start with the so-called ' fragmentation of the market'. ket'.
Her kommer diskussionen faretruende nær en filosofisk debat mellem økonomiske liberalister og interventionstilhængere.
Discussion here borders dangerously on a philosophical debate between economic liberals and interventionists.
Der ydes politisk støtte til national audiovisuel produktion under alle mulige former og med forskellige grader af effektivitet.
Policy models for support to national audiovisual production come in all varieties and in all degrees of efficacy.
Med den britiske liberalisering og blinde tro på markedskræfterne som det ene yderpunkt og den vidtgående franske regulering med cahiers de charges, Soficas og centraliseret finansiering som det andet fører alle EF's medlemsstater en støtte- og stimuleringspolitik, som svarer til regeringens politiske farve.
From the British deregulation and blind faith in market forces to the French hyper-regulation, cahiers de charges, Soficas and centralization of financing, all the Member States of the Community are enacting support or impulsion policies according to the political colour of their governments.
Når en europæisk audiovisuel politik kommer på tale, forsøger alle blot at overføre deres egne interne løsninger til hele kontinentet, og det er en stor vanskelighed, som stiller sig i vejen for forsøget på at skabe en holding, der ser det hele som et stort marked.
When the discussion turns to a European audiovisual policy, everyone simply tries to transfer their internal solutions to the general arena of the continent, and this is a major difficulty in devising a genuine large-market attitude.
I næste afsnit vil vi drøfte disse filosofiske spørgsmål.
In the next section, these philosophical factors will be discussed.
80 % af de over 500 spillefilm, der hvert år produceres i de 12 EF-lande, distribueres ikke uden for hjemlandets grænser. Europæiske produktioner cirkulerer ikke.
The fragmentation of European fiction production structures is evident in all sectors.
Udgangspunktet for enhver effektiv støtte til europæisk filmproduktion må være behovet for et samlet europæisk distributionssystem. Lige så væsentligt er finansieringsproblemet. Ingen statsstøttte til nationale filmindustrier kan afhjælpe, at filmene ikke distribueres i hele Europa, ej heller kan den erstatte en eventuel akkumulation af
Major problems arise from the absence of a healthy EC-wide distribution and financing system.
Film distribueret i forskellige europæiske lande fordelt efter produktionsland
1.10 Origin of films distributed in various European countries in 1985
Resten af verden
Co-productions' ductions'
Andre Ko USSR europæiske produk lande tioner ')
Other European countries
Noter: ') De nationale statistikker behandler ikke koproduktioner ens.
80% of the over 500 feature films produced in the 12 EC countries every year are not distributed beyond the borders of their country of production.
investeringerne i produktionen.
European products do not circulate.
Med få undtagelser holder følgende konstatering fra en nylig udarbejdet rapport stik: »Banksektoren tøver stadig med at involvere sig i produktionen, hvorimod den er aktiv i de nye kommercielle tv-selskaber«.
Theatres in almost all EC countries show a majority of US productions with national feature films following; productions from other EC countries never account for more than 25% of any country's theatrical releases of films (Table II.1.10).
Men udviklingen af en europæisk audiovisuel industri afhænger næsten udelukkende af softwareproduktionens konkurrenceevne.
Apart from that, however, American movies are safer: the most different audiences seem to like them.
Derfor bør fiktionen betragtes som en del af en industriel sektor, som har behov for støtte.
They are normally perfect present-time cinema products, rich in effects and famous names, with a big emphasis on all the aspects of fiction with which television cannot as yet compete. They are costly productions.
Som det første resultat af forsøg på at råde bod på den utilstrækkelige finansiering på kontinentalt plan er mulighederne for koproduktion blevet forbedret.
Again, (possibly the same) 80% of European films are what has become known as 'low-budget' productions: most European films, that is, do not cost more than ECU 2 250 000.
Tabel II.1.11 Talesprogskundskaber i europæiske lande
1.11 Languages spoken in European countries
Belgien Danmark Finland FR Tyskland Det Forenede Kongerige Frankrig Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Norge Portugal Schweiz Spanien Sverige Tyrkiet Østrig
Austria Belgium Denmark Finland France FR of Germany Greece Ireland Italy Luxembourg Netherlands Norway Portugal Spain Sweden Switzerland UK Turkey na
Forholdet mellem sparefilm og samlet filmproduktion i EF's medlemsstater
1.12 Relation of low-budget films to the total production in the EC Member States
Film af kategori I (indtil 0,75 mio. ECU)
Films of Cat. I (up to ECU 0.75 m)
Film af kategori II (indtil 2,25 mio. ECU)
Films of Cat. II (up to ECU 2.25 m)
% af samlet prod.
% of total production
Noter: ') I henhold til en særlig undersøgelse foretaget med henblik på nærværende værk. Ifølge data indsamlet af SPIO var der 70 filmpremierer.
1 On the basis of a special survey undertaken for this study; the data collected by the SPIO records the premieres of 70 films.
Det er almindeligt anerkendt, at der i alle lande produceres flere film, end det fremgår af statistikkerne, uanset de anvendte kriterier.
It is generally accepted that in all countries there arc more films produced than is statistically recorded, by whatever criteria.
10 koproduktioner med et skønnet budget på over 2,25 mio. ECU.
Including 10 co-productions with estimated budgets of over ECU 2.25 million.
3) Ekskl. koproduktioner, hvoraf der var 5 i tidsrummet 1984­1987.
Not including co-productions, of which there were five between 1984 and 1987.
Sådanne udsagn om fiktionsproduktion vækker ofte forvirring.
Production in itself qualifies as the province of culture.
Men meningen er på ingen måde, at fiktionen og de kulturelle frembringelser i almindelighed skal henvises til en slags fabriksmiljö, hvor den kunstneriske frihed er afskaffet til fordel for en samlebåndsfilosofi.
The development of a European audiovisual industry depends, however, almost entirely on competitiveness in software production.
Forøgelsen af diffusions­ og distributionsmidlerne rummer store muligheder for kreativiteten.
Fiction should be seen, in this respect, as a segment of an industrial sector in need of support.
Det fortælles, at en amerikansk instruktør engang sagde til Jean­Lue Godard: »Europæiske instruktører har noget, som vi ikke har i Amerika, nemlig frihed«, hvortil Godard skal have svaret: »Amerikanske instruktører har også noget, som vi ikke har i Europa, nemlig penge«.
The expansion of diffusion and distribution means represents an immense opportunity for creativity. An American director was once reported as saying to Jean-Luc Godard : ' European directors have something we don't have in America : freedom', to which Godard allegedly replied: 'American directors have something we don't have in Europe: money'.
De må ikke alle anvendes i distributionsleddet, uden hensyn til, hvad der distribueres.
It must not be poured only into the distribution pot, regardless of what is distributed.
Der må også skydes penge — investeringer — i produktionen af software, på samme måde som der investeres penge i satelitter, elektronisk industri og køb af program­ og filmrettigheder.
Money, investment money, must go to software production as it goes to satellite launching, the electronic component industry and to the acquisition of rights for programmes and films.
Det er nødvendigt, hvis Europa skal undgå at se samfundets vigtigste medium blottet for europæiske produktioner.
This must happen if Europe does not want to see its main social communication media devoid of European products.
Hovedproblemet består i overalt i Europa at skabe betingelser, som kan få investorerne til at sætte penge i fiktion lige så vel som i en eller anden industriel sektor.
The basic problem is to create conditions throughout Europe for investors to put money into fiction production as they would into an industrial sector.
Der er visse aspekter af produktionen, der har behov for særlig opmærksomhed.
Single aspects of production need special attention.
Hele den fase, der går forud for den egentlige produktion, er f.eks. stærkt forsømt i Europa
The whole phase of pre-production, for example is widely neglected in Europe because of lack οΐ, or poor, funding. Thus,
Således er udviklingen fra original idé til manuskript det led i en films tilblivelse, der gøres mindst ud af, hvilket er paradoksalt, når man betænker, hvor stor betydning et godt manuskript har for filmens kvalitet.
the development of scripts from original ideas is the poorest moment in the genesis of a film : a paradox, if one considers the importance of a good script for film quality.
En effektiv aktion til støtte for fiktionsproduktionen forudsætter, at man i alle sektorer tænker kontinentalt.
In all sectors, continental-scale thinking is a condition for any affective action in support of fiction production.
Som tidligere nævnt kan de fleste misforståelser og modsætninger i diskussionen om, hvad der er den bedste politisk for den audiovisuelle sektor, skyldes divergerende opfattelser af strategien.
As noted above, most misunderstandings and opposition in the discussion on the best policy for the audiovisual sector are, at present, generated by differences in philosophical approach.
Debatten har varet for kort, og data og metoder til brug for evalueringen er for uklare til, at diskussionen kan munde ud i sikre resultater.
The debate is too young, and the data and the methods for its evaluation are still too ambiguous to allow for a discussion on solid results.
MEDIA 92 er imidlertid en undtagelse.
Media 92, however, is an exception.
MEDIA 92, der blev iværksat sidst i 1986, er et program, der hører til EF-Kommissionens såkaldte »punktuelle aktioner«. Det er projekter med relativt begrænset sigte, årsopdelte budgetter og forholdsvis kort løbetid.
Started at the end of 1986, Media 92 is a programme of the Commission of the European Communities included among the so-called ' punctual actions ' of the Commission : a project with a relatively restricted aim, a year-by-year budget and a relatively short life.
MEDIA 92's løsning på spørgsmålet om, hvordan man effektivt kan støtte den europæiske audiovisuelle industri, bygger på to fundamentale antagelser, nemlig for det første, at fagets folk selv må afgøre, hvilken form produktionsstøtten skal have, og for det andet, at støtten skal resultere i, at der etableres uafhængige organer og/eller strukturer.
The Media 92 approach to the question of providing an effective support to the European audiovisual industry consists of two basic assumptions : first, that the professionals themselves must determine the form that aid to production must assume; and second, that the support has to result in the establishment of independent agencies and/or structures.
I programmet har man prioriteret visse sektorer, men begrænser sig ellers til at organisere konsultationer blandt fagfolk om de forskellige sektorers problemer, hvorefter det overlades disse fagfolk at udarbejde forslag.
Having set certain sectoral priorities, the programme limits itself to organizing consultations among the professionals on the problems of each sector and making elaborate proposals.