natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I de følgende artikler åbner Fællesakten mulighed for en to-ledet mekanisme: På den ene side medlemsstaternes enstemmige vedtagelse — efter høring af Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg — af flerårige rammeprogrammer for forskning og teknologisk udvikling, der fastsætter Fællesskabets overordnede viden skabelige og tekniske mål, fastlægger deres indbyrdes prioritet og fastsætter det beløb, der skønnes nødvendigt for det samlede program, og midlernes fordeling på de forskellige foranstaltninger.
In the following articles the Single Act sets up a two-part mechanism. First, unanimous adoption by the Member States, after consulting the European Parliament and the Economic and Social Committee, of multiannual research and technological framework programmes which lay down the main scientific and technical objectives, define their respective priorities, and fix the amount deemed necessary for all the planned activities and its breakdown amongst those activities.
Og på den anden side: Iværksættelse af disse rammeprogrammer ved hjælp af særprogrammer, som Rådet vedtager med kvalificeret flertal efter høring af Det Økonomiske og Sociale Udvalg og i samarbejde med Europa-Parlamentet — medmindre programmerne angår Euratoms område, hvor reglen om enstemmighed forbliver i kraft.
Secondly, implementation of the framework programme through specific programmes adopted by the Council by a qualified majority (except where they come under Euratom where the rule of unanimity still applies), after consulting the Economic and Social Committee and in cooperation with the European Parliament.
Idéen med rammeprogrammet går i virkeligheden længere tilbage end Fællesakten.
The concept of framework programmes is in fact much older than the Single Act.
Efterhånden som EF-aktiviteterne inden for forskning og teknologisk udvikling tog til i omfang og sammensathed, blev det stadig mere nødvendigt at samordne dem i en helhedsstruktur, der gjorde det muligt at tilvejebringe et globalt og strategisk overblik.
As the Community's R & TD activities grew and diversified, it became increasingly necessary to coordinate them within a general structure giving an overall strategic view of what was going on.
I 1984 besluttede Fællesskabet derfor at iværksætte et første rammeprogram (1984-1987). Det er imidlertid Fællesakten, der har givet dette koncept en institutionel dimension og derved en mulighed for at udnytte alle dets elementer.
In 1984 the Community therefore decided on the first framework programme (1984-87), but it is the Single Act that has institutionalized this concept and allowed its full potential to be developed.
Rammeprogram met (1987-1991) for forskning og teknologisk udvikling er baseret på Fællesakten.
The 1987-91 framework programme of research and technological development is based on the Single Act.
Hvad er så rammeprogrammet (1987-1991)?
What is this framework programme?
Det flerårige rammeprogram er et planlægningsinstrument på mellemlang sigt af EF-aktioner inden for forskning og
The multiannual framework programme is a medium-term instrument for the programming of the European Community's activities in the field of research and technological development.
Hvilke præcise mål har rammeprogrammet (1987-1991) og hvad er motiveringen?
What are the motivations behind it?
I EF-myndighedernes bevidsthed udgør dette første rammeprogram, der er baseret på Fællesakten, Fællesskabets svar på den udfordring, som det står over for i dag: Bevarelse og styrkelse af industriens internationale konkurrenceevne i forhold til USA og Japan i sektorer med høj teknologisk værditilvækst.
To the Community authorities, this first framework programme based on the Single Act is the Community's response to a challenge facing it today: the need to maintain and strengthen the international competitiveness of its industry in high technological value-added sectors in order to stand up to the United States and Japan.
Det er en udfordring, der må kunne tages op ved en sammenlægning af alle de videnskabelige og tekniske ressourcer, der findes i hver medlemsstat.
This is a challenge to which it should be equal if it can count on the pooling of the complementary scientific and technical resources available in each of the Member States.
Der er en klar forbindelse mellem rammeprogrammet og det første af de seks store aktionsområder, som er målet for Fællesakten.
There is a clear link between the framework programme and the first of the six major fields of action covered by the Single Act.
Sagt kort er målsætningen for rammeprogrammet (1987-1991) følgende: Den skal fremskynde skabelsen af et egentligt »europæisk videnskabeligt og teknisk område«, af et regulært »europæisk fællesskab for forskning og teknologi«.
In a nutshell the task of the framework programme (1987-91) is to speed up the establishment of a general 'European scientific and technical area', an authentic 'European Research and Technology Community'.
Og dette fællesskab udgør som tidligere omtalt et uundværligt element i det store indre marked, som Kommissionen har sat sig som mål at realisere inden 1992.
And this Community, as we have seen, is an essential component of the 'large Community market' which the Commission has taken as its target for 1992.
Rammeprogrammet (1987-1991) hviler på en ganske enkel filosofi: Man skal selvsagt ikke overføre mest mulig forskning i Europa til EF-sammenhæng (det ville være uden mening), men derimod udvikle den forskning på fællesskabsniveau, der af den ene eller den anden årsag og i et strategisk perspektiv kan gøres mest nyttig, mest rentabel og mest effektiv i denne sammenhæng.
As conducted through the framework programme (1987-91), Community R & TD essentially takes three forms which are traditional to it.
Det kan være forskning på områder, hvor problemerne naturligt melder sig i en europæisk målestok som f.eks beskyttelsen af miljøet og sundheden. Det kan også være forskning, som overgår den enkelte medlemsstats økonomiske og menneskelige formåen som f.eks. forskning i kontrol leret termonuklear fusion.
The first is in-house research carried out at the JRC.
Og endelig kan det — og er det som oftest — være forskning på områder, hvor det er nødvendigt at få mest muligt ud af komplementariteten af den viden og kompetence, der findes i Europa, idet jo ingen medlemsstat er i besiddelse af al kompetence på alle områder.
As mentioned earlier, the JRC originally concentrated exclusively on nuclear fission research, but has gradually diversified into other areas: materials, environ-
Datamatstøttet konstruktion (CAD) af komponent til det næste forsøgsanlæg for termonuklear fusion (Next European Torus — NET) (FFC-anlægget i Ispra).
Its nuclear energy research (fission and fusion), which still accounts for a considerable share of its activities, is now concentrated on safety issues in which it has gained widely recognized experience.
Fællesskabets forskning og teknologiske udvikling under rammeprogrammet (1987— 1991), antager tre, i øvrigt traditionelle former.
The JRC meets the Community's need for an in-house research capacity in key areas relevant to its responsibility.
Den første er Fællesskabets »egen forskning«, der udføres af Det Fælles Forskningscenter (FFC).
The Centre is currently moving towards an increase in industrially-oriented research (in particular relevant to the completion of the large market), greater flexibility and decentralization of its management, the development of a fairly large volume of research carried out under contracts with outside clients and the strengthening of the Centre's financial independence.
FFC består af fire forskellige anlæg i Ispra (Italien), Karlsruhe (Tyskland), Petten (Holland) og Geel (Belgien). Centeret beskæftiger 2 260 personer, heraf 1 760 inden for videnskab og
Computer-assisted designing of a component of the NET (Next European Torus), the next experimental thermonuclear fusion machine (JRC, Ispra establishment).
FFC's eksistens modsvarer kravet til Fællesskabet om at disponere over egen forskningskapacitet på nøglefelter på dets ansvarsområde.
The second form, which accounts for the largest share of Community R & TD, is shared-cost or contract research.
Den anden og kvantitativt vigtigere form, som EF's forskning og teknologiske udvikling tager, er forskning med omkostningsdeling eller kontraktforskning: Denne foregår på forskningscentre, universiteter og i virksomheder i Fællesskabet med økonomisk støtte fra EF-Kommissionen og på vilkår, der er defineret af reglerne for deltagelse i de forskellige programmer.
This is carried out in research centres, universities and companies in the Community with financial aid from the Commission and under conditions defined by the rules for participation in the various programmes.
Den økonomiske EF-støtte andrager almindeligvis 50% af de samlede omkostninger ved forskningsarbejdet.
Community financial aid generally amounts to 50% of the total cost of the research.
Størstedelen af de specifikke forskningsprogrammer udføres som kontraktforskning, og denne forskning har fundet sit mest avancerede udtryk i de »2. generations«-programmer, hvor ESPRIT-programmet har tjent som skabelon (RACE, BRITE, Euram osv.).
Most of the specific research programmes are carried out in the form of shared-cost research.
Det er programmer omfattende meget integrerede projekter, hvis ånd og særlige karaktertræk i øvrigt i dag genfindes i de mest ajourførte udgaver af de ældste programmer.
This type of research finds its most advanced form in the second-generation programmes for which Esprit served as a pattern (RACE, Brite, Euram, etc.), all programmes with highly integrated projects, the spirit and certain characteristics of which are also now found in the latest versions of older programmes.
Den tredje form, som Fællesskabets forskning og teknologiske udvikling antager, er den samordnede forskning.
The third form taken by Community R & TD is the concerted-action project.
Her finansierer Fællesskabet egentlig ikke forskningen, men sikrer en præcis samordning af arbejde på nationalt niveau og påtager sig udgifterne ved denne samordning: definition af temaer og mål, udveksling af informationer, publikationer osv. I denne form er undertiden meget vigtige dele af specifikke programmer blevet gennemført, samt hele EF-programmet for medicinsk forskning.
Here the Community does not finance the actual research but ensures close coordination of the work done at national level and pays the costs of coordination: definition of subjects and objectives, exchanges of information, publication, etc. Part of the work (sometimes a substantial part) on certain specific programmes and the whole of the Community medical research programme are carried out in this form.
Den kan f.eks. også tage form af et fællesforetagende oprettet med henblik på en veldefineret opgave, sådan som fællesforetagendet JET inden for forskning i kontrolleret termonuklear fusion.
It may be carried out under structures such as the 'joint venture' set up for a specific task, for example the JET joint venture for controlled thermonuclear fusion research.
Dette meget fleksible system tillader også opstilling af supplerende programmer, der er tilgængelige for interesserede medlemsstater, deltagelse af Fællesskabet i visse medlemsstaters egne programmer, samarbejde med tredjelande og med internationale organisationer osv.
This very flexible system also allows complementary programmes in which only those Member States that are interested take part, Community participation in programmes being conducted by certain Member States, cooperation with non-member countries and international organizations, etc.
forårsaget af sur nedbør (forskningsprogram på
Device to study changes in the soil due to acid rain (environmental protection research programme).
Til sidst skal der siges lidt om strukturer og mekanismer i EF-forskningen.
Commission proposals, by Parliament and by the Council.
På området forskning og teknologisk udvikling som på de andre aktionsområder i Det Europæiske Fællesskab er beslutningstagningen temmelig indviklet.
As a result, while the Commission's power of initiative is maintained.
De gældende regler på dette område er reglerne for funktion af og forbindelse mellem de fire hovedinstitutioner i Fællesskabet: Rådet, Kommissionen, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Indtil for ganske nylig kunne man skematisk beskrive disse institutioners respektive rolle således: Kommissionen foreslår og igangsætter, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Parlamentet afgiver udtalelser, og Rådet vedtager.
Parliament prerogatives are strengthened to give it a direct influence on Council decisions, even though the Council always has the last word.
Ikrafttrædelsen af Fællesakten har imidlertid ændret dette billede ved at styrke Europa-Parlamentets rolle i beslutningsprocessen. På visse af Fællesaktens områder
In preparing and managing R & TD framework programmes and specific research programmes, the Commission is assisted by a number of committees whose members include senior officials of the Member States together with scientists and experts.
De tre vigtigste udvalg med generel kompetence er CREST (Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning), der er sammensat af højtstående embedsmænd fra de nationale ministerier med ansvar for videnskabspolitikken, og som skal rådgive Kommissionen på den ene side og Ministerrådet på den anden; CODEST (Udvalget for Europæisk Udvikling af Videnskab og Teknologi), der samler 24 betydelige personligheder fra videnskabens verden og IRDAC (Det Rådgivende Udvalg for Forskning og Industriel Udvikling), der tæller repræsentanter for europæisk industri.
national ministries responsible for science policy (it advises both the Commission and the Council of Ministers), Codest (Committee for the European Development of Science and Technology), whose 24 members are eminent figures from the scientific world, and Irdac (Industrial Research and Development Advisory Committee) with representatives from European industry.
Forberedelsen og styringen af de forskellige særprogrammer udføres i øvrigt med hjælp fra en række kompetente rådgivende udvalg for hver af de omhandlede sektorer.
The individual programmes are prepared and carried out with the help of a number of advisory committees for each of the sectors concerned.
Den daglige administration af EF-programmerne for forskning og teknologisk udvikling varetages af forskellige grupper af særlige tjenestemænd ved Kommissionen.
Routine management of the Community R & TD programmes is in the hands of various groups of specialized Commission officials.
Disse tjenestemænd, der er videnskabeligt uddannede, ofte på universitetslaboratorier eller industrielle forskningscentre, tager aktivt del i programmernes rent videnskabelige forløb: Deres centrale placering gør, at de kan spille en vigtig rolle i udveksling af de idéer og udbredelse af den viden, som de er med til at fremme.
Scientists by training, often coming from university laboratories or industrial research centres, these officials play an active part on the scientific side of the programmes: from their central position, they do much to speed up the circulation of ideas and dissemination of knowledge.
RAMMEPROGRAM FOR FÆLLESSKABETS AKTIONER INDEN FOR FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING (1987-1991)
FRAMEWORK PROGRAMME OF COMMUNITY ACTIVITIES IN THE FIELD OF RESEARCH AND TECHNOLOGICAL DEVELOPMENT (1987-91)
Sundhed 1.2. Strålingsbeskyttelse 1.3. Miljø
Health 1.2.
Hen ¡mud et stort marked og et informations- og kommunikationssamfund 2.1. Informationsteknologi 2.2. Telekommunikation 2.3.
Towards a large market and an information and communications society 2.1.
Nye tjenester af fælles interesse (herunder transport)
New services of common interest (including transport)
Modernisering af industrisektorerne 3.1.
Modernization of industrial sectors 3.1.
Videnskab og teknologi i fremstillingsindustrien 3.2.
Science and technology for manufacturing industry 3.2.
Videnskab og teknologi i forbindelse med avancerede materialer 3.3.
Science and technology of advanced materials 3.3.
Råstoffer og genbrug 3.4.
Raw materials and recycling 3.4.
Tekniske standarder, målemetoder og referencematerialer
Technical standards, measurement methods and reference materials
Fission: nuklear sikkerhed 5.2.
Fission: nuclear safety 5.2.
Kontrolleret termonuklear fusion 5.3.
Controlled thermonuclear fusion 5.3.
Ikke-nuklear energi og rationel energiudnyttelse
Nonnuclear energies and rational use of energy
Udnyttelse af havbunden og af havets ressourcer 7.1. Havforskning og-teknologi 7.2. Fiskeri
Exploitation of the sea bed and use of marine resources 7.1.
Forbedring af det europæiske V/T-samarbejde 8.1.
Improvement of European S/T cooperation 8.1.
Stimulering, udvikling og anvendelse af de menneskelige ressourcer 8.2.
Stimulation, enhancement and use of human resources 8.2.
Udnyttelse af større anlæg 8.3.
Use of major installations 8.3.
Spredning og udnyttelse af resultater af V/T-forskningen lait
Dissemination and utilization of S/T research results
EF's rammeprogram (1987-1991) og større aktionsområder
The framework programme (1987-91) and the Community's principal fields of action
Fællesskabet har i sin forskningsplan valgt at koncentrere sig om tre særligt vigtige sektorer med problemer, hvis løsning — delvis men på en meget afgørende måde — går via fremskridt inden for viden og teknikker.
In its research programme the Community has decided to concentrate on three sectors of particular importance in which there are problems which to some extent call for advances in knowledge and technology if they are to be solved.
Disse sektorer er sundhed, strålingsbeskyttelse og miljø.
These are health, radiation protection and the environment.
Gennem adskillige år har Fællesskabet været aktiv inden for medicinsk forskning.
For some years the Community has been engaged in medical research through a European programme coordinating national medical and health research.
Det fjerde program for forskning i medicin og sundhed (1987-1990) omfatter to væsentlige mål: Kampen mod kræft og kampen mod AIDS, der rejser alvorlige problemer for den offentlige sundhed i Europa.
The fourth medical research programme (1987-90) has two major objectives: cancer and AIDS, two of the most serious health problems of our times.
Valget af kræften som et højt prioriteret indsatsområde i det fjerde progrm indgår i det langt mere omfattende aktionsprogram »Europa mod kræft«, som Fællesskabet vedtog på Det Europæiske Råd i Milano i 1985 og på de efterfølgende ministerrådsmøder.
The choice of cancer as a priority for the fourth programme ties in with the wider action programme 'Europe against cancer' adopted by the Community following the European Council meeting in Milan in 1985 and several subsequent meetings of the Council of Ministers.
Dette aktionsprogram realiserer den vilje, der ved disse lejligheder blev udtrykt til at handle i fællesskab på europæisk niveau i kampen mod kræft, der er årsag til en betydelig og stadig større dødelighed i Fællesskabet, skønt 40% af tilfældene kan kureres.
This action programme reflects the determination expressed on both occasions to engage in a common fight against cancer, a disease which, although curable in 40% of cases, is responsible for a growing number of deaths in the Community.
EF-aktiviteterne i kampen mod AIDS forløber på lignende måde.
The picture is the same for the Community's work on AIDS.
Det medicinske forskningsprogram omkring AIDS er ligeledes en del af en større aktion, der også forløber på andre planer end forskningens: erfaringsudveksling, især omkring information, bevidstgørelse af offentligheden og sundhedsopdragelse, fælles undersøgelse af relevansen af lovgivningsmæssige forholdsregler (sygdomsanmeldelse, forebyggende undersøgelser osv.).
The AIDS section of the medical research programme is also the spearhead of a campaign being waged on a much wider front: exchanges of experience, especially as regards information for the general public and health education, joint examination of the relevance of regulatory measures that might be taken (a notification scheme, more or less systematic screening, etc.).
AIDS-problemernes omfang og alvor begrunder, at der — i Europa som overalt i verden — gøres en så vigtig og veltilrettelagt forskningsindsats som muligt.
The scope and gravity of the problems caused by the AIDS epidemic justify support, in Europe as elsewhere in the world, for an extensive and closely coordinated research effort.
Målsætningen for AIDS-programmet i EF-programmet for medicinsk forskning er at sikre denne koordination på europæisk plan.
The main aim of the AIDS section of the Community's medical research programme is to ensure coordination on a European scale.
Aktionerne omkring de forskellige aspekter af de medicinske problemer, som AIDS giver, er: epidemiologisk forebyggelse og overvågning, studiet af samspillet mellem AIDS-virus og den menneskelige organisme, sonderende forskning efter terapeutiske stoffer og vacciner, inklusiv forsøg, f.eks. med dyr osv.
The projects involved cover the various aspects of the medical problems raised by AIDS: epidemiological forecasting and surveillance, study of the interaction between the AIDS virus and the human organism, research on the development of therapeutic substances and vaccines, including in vitro testing and the essential animal experiments, etc.
Ved siden af disse to tiltag omfatter programmet også en helt række andre temaer, der enten er videreført fra tidligere programmer eller er helt nye: alderdommens sundhedsproblemer (stær, alderdomssløvsind) studier i sundhedstjeneste (evaluering af påvisningsprogrammer og af sundhedstjeneste uden for hospitaler), medicinsk teknologi (fotografering ved hjælp af kernemagnetisk resonans (NMR), tomografi ved udsendelse af positroner) information med elektro-encefalografi, medicinsk brug af laser osv. Som supplering til koordineringsprogrammet for medicinsk forskning vil rammeprogrammet (1987-1991) omfatte et særligt fremstød inden for forebyggende medicin og nye terapier.
As well as these two aspects the programme covers a range of other topics, some of which have already been studied under previous programmes while others are completely new: age-related health problems (cataract, senile dementia); health services research (assessment of early detection programmes and care delivery systems); medical technology (nuclear magnetic resonance (NMR) imaging or positron emission tomography); computerization of electro-encephalography; medical
Den anden dimension omkring livskvaliteten i rammeprogrammet (1987-1991) er strålingsbeskyttelse, hvor forskningen omfatter studiet af radioaktivitets virkning på organismen, arveanlæggene og miljøet, evalueringen af risici og optimering af beskyttelse mod ioniserende stråling, »finpudsning« af behandling efter ulykker med bestråling.
uses of the laser, etc. In addition to the medical research coordination programme, the framework programme (1987-91) will include specialized activities on predictive medicine and novel therapies.
Det er Euratom, der står for udviklingen af EF-programmet for strålingsbeskyttelse, der samler mere end 30% af forskningen på området i fællesskabslandene.
The Community radiation protection programme comes under Euratom. It embraces more than 30% of all research on the subject carried out in the Community countries.
I den årrække, programmet har løbet, er der opsamlet stor viden på mange områder.
Over the many years that it has been in effect the programme has accumulated a vast store of know-how in many fields.
Et af områderne gælder virkningen af den naturlige stråling, der udgør omkring 70% af den stråling, som befolkningen udsættes for.
The effects of radiation from natural sources is a good example. Natural radiation accounts on average for about 70% of the radiation to which the population is exposed.
Halvdelen af denne stråling stammer fra den radioaktive gasart radon, der indeholdes i visse klipper, og som kan frigives af jord og byggematerialer.
Half of this is due to radon, a radioactive gas contained in certain rocks that can be dispersed by the soil and by construction materials.
Mikroelektronik: Bånd af mikroprocessorer
Microelectronics: strip of microprocessor chips (Esprit programme).