natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ledigheden var fortsat stigende, men stigningstakten var væsentligt lavere i 1983 end i den forudgående periode takket være nyansættelser som følge af den nedsatte arbejdstid og det øgede antal deltidsstillinger.
In relative terms, the cash deficit should then be cut by one percentage point of GDP com pared with 1983.
Det for ventes, at kasseunderskuddet relativt vil falde med et procentpoint af BNP i forhold til 1983.1 budgetforslaget regnes der i denne forbindelse med en væsentlig stigning i de direkte skatter og i bidragene til de sociale sikringsordninger samt en nedskæring af udgifterne, bl.a. til de offentligt ansattes lønninger ved at ændre tidspunktet for udbetaling af disse. I henhold til budgettet for 1984 skulle det offentliges investeringer (i løbende priser) forblive på nogenlunde samme ni veau, hvilket i faste priser imidlertid betyder en væsentlig tilbagegang.
The draft budget thus provides for a significant increase in direct taxes and social security contributions and for reductions in expenditure, for example through a change in the dates on which wage payments to public employees are made.
Mens tilbagegangen i 1983 var meget følelig for de lokale myndigheder, vil den i 1984 være mere udtalt for de centrale myndigheder, især inden for vejsektoren.
Whereas in 1983 the cuts were mainly borne by local authorities, they will, in 1984, be felt more by the central authorities, particularly in the roadworks sector.
Aktiviteten inden for sektoren skolebyggeri og opførelse af offentlige bygninger vil gå væsentligt mindre tilbage.
Unemployment again increased, although at a much slower rate in 1983 thanks to recruitment resulting from the reduction in working hours and the extension of part-time working.
Forbrugerpriserne steg fortsat ret hurtigt i 1983 (7,7% i gennemsnit på årsbasis), bl. a som følge af forøgelsen af visse indirekte skatter, forhøjelsen af landbrugspriseme og stigningen i importpriserne.
Consumer prices continued to increase fairly rapidly in 1983 (an annual average rate of 7,7%) as a result, amongst other things, of increases in some indirect taxes and higher agricultural and import prices.
Takket være den forbedrede konjunktursituation, de øgede afsætningsmuligheder på de udenlandske markeder og den forbedrede rentabilitet, der er opnået i de senere år — hvilket faldet i den justerede lønkvote i virksomhedssektoren vidner om (1981: 76,4; 1982: 74,9; 1983: 73,4) — forventes er hvervsinvesteringerne at ville øges i et hurtigere tempo (ca. 4 % i mængde).
Thanks to the improvement in the economic climate, sales prospects on foreign markets and profitability in recent years—reflected in the fall in the adjusted wage and salary ratio in the business sector (1981: 76,4; 1982: 74,9; 1983: 73,4)—business investment should accelerate (approximately 4% in volume terms).
Finansieringen af erhvervsinvesteringerne lettes desuden gennem de lempelser i selskabsskatten, der blev indført i 1982 og 1983, og gennem de foranstaltninger, der har til formål at fremme udbuddet af risikovillig kapital, og som bl.a. har bevirket en øget tilførsel af ny kapital. Investeringerne i maskiner og udstyr og i mindre grad i fast ejendom til industrielle formål vil formodentlig stige.
Furthermore, its financing will be helped by the 1982 and 1983 corporation tax reductions, and by measures designed to stimulate recourse to risk capital; such measures have enabled a significant amount of new capital to be raised.
Medens udgifterne stort set blev afholdt som planlagt, med førte de betydeligt formindskede skatteindtægter - som delvis skyldtes de lavere indkomster og den vanskelige økonomiske situation - at dette underskud igen steg yderligere.
While expenditure was roughly as forecast, the substantial shortfall in tax revenue, due partly to income restraint and the disappointing economic climate, again meant that the target could not be met.
Statens kasseunderskud — korrigeret for kurstab — var i 1983 på 525 mia BFR, hvilket er 82 mia mere end fastsat i det forslag til finanslov, der blev forelagt i begyndelsen af oktober 1982.
The Treasury's cash deficit in 1983—adjusted for exchange losses—reached BFR 525 000 million, i.e. BFR 82000 million more than forecast in the draft budget tabled at the beginning of October 1982.
For den offentlige sektor tilsammen udgjorde kasseunderskuddet 14,4 % af BNP mod 14,8 % i 1982.
The general government cash deficit is likely to amount to 14,4% of GDP, as opposed to 14,8% in 1982.
Investeringer : i alt
Investment : total
— virksomheder — boliger — offentlig sektor
— business — housing — public sector
Kilde: INS, nationalregnskaber og skøn fra Kommissionens tjenestegrene.
National Accounts and Commission estimates.
Såfremt Belgien i fuldt omfang skal få udbytte af det ver­densomspændende økonomiske opsving, vil en af de væsent­ligste opgaver være at konsolidere den forbedring af konkur­renceevnen over for handelspartnerne, der har fundet sted i de senere år, og som de seneste erobringer af markedsandele er bevis for.
In 1984, the reintroduction of proportional indexation— whereby the mechanism is triggered once the threshold has been crossed by the price index moving average over four months instead of over one month as under the old system— will probably lead to faster growth of per capita remuneration, which will also be influenced by increased social secur
En sådan konsolidering forudsætter især, at stigningen i lønomkostningerne ikke afviger for meget fra stigningen hos handelspartnerne.
Per capita earnings in manufacturing industry in 1983 and 1984 (excluding variations in working hours and productivity)
Opfydelsen af dette mål vanskeliggøres delvis af genindførelsen af indeksreguleringen aflønningerne i 1983.
1983 Effective exchange rate variation
Det samme gør sig gældende, såfremt de tværfaglige aftaler, der indgås i slutningen af 1984, vil kunne true den belgiske økonomis konkurrenceevne i løbet af de kommende år.
1984 Effective exchange rate variation
I nedenstående tabel vises udviklingen i lønnen pr. beskæfti­get i Belgien i forhold til dets handelspartnere på grundlag af Kommissionens seneste skøn og i henhold til den metode, som arbejdsmarkedets partner har udarbejdet, og som bl.a. ikke omfatter eventuelle ændringer i den effektive valutakurs i 1984.
Sources: Commission services. 1983-84 Economic Forecasts, January 1984; OECD and National Bank of Belgium.
Der er tegn på, at der vil ske en vis forværring i 1984, medens det ønskede resultat for hele perioden 1983­1984 antagelig vil blive opnået.
The annual average rise is likely to amount to some 6,5%, with a slight deceleration in the implicit index in the second half of the year.
Stigningen i importen antages at blive væsentligt langsommere (+1,5 % i mængde, som følge af den lave indenlandske efterspørgsel.
Imports will grow much more slowly (+ 1,5% in volume terms) owing to weak domestic demand.
Bytteforholdet vil sandsynligvis blive forværret som følge af råvareprisstigningerne.
The terms of trade will probably worsen as a result of the rise in raw material prices.
Sammenlagt forventes overskuddet på handelsbalancen at blive på ca. 30 mia eller 0,7 % af BNP, efter at der i løbet af de to tidligere år er sket en stærk forbedring.
Overall, the trade balance, having improved sharply over the previous two years, could well show a surplus of some BFR 30000 million or 0,7% of GDP.
Dette vil medføre en væsentlig mindskelse af underskuddet på betalingsbelancens løbende poster, så meget mere som der ikke vil ske en forværring af rente­og udbyttebalancen som tidligere.
This will lead to a major reduction in the current account deficit, particularly as the balance of factor incomes will no longer worsen as before.
Det samlede underskud forventes at blive på 0,5 % af BNP mod 1,5 % i 1983.
The overall deficit will amount to 0,5% of GDP, compared to 1,5% in 1983.
Det bør understreges, at en moderat stigning i omkostning­erne ikke kun er nødvendig for at sikre ligevægten på beta­lingsbalancen, men i lige så høj grad for at fjerne de interne ligevægtsproblemer.
This is essential if the trade balance is to provide the necessary surplus to finance part of the very heavy burden still imposed by external debt. This consolidation presupposes in particular that the increase in wage costs does not deviate too far from that of Belgium's trading partners.
En stærkere afdæmpning af inflationen i forhold til de nuværende prognoser er givetvis en af de væsentligste forudsætninger for en rentesænkning, hvilket igen i høj grad ville fremme saneringen af statens finanser og bidrage til at understøtte den økonomiske vækst via et opsving i investeringerne.
The achievement of this objective has been made more difficult by the reintroduction of wage indexation in 1983. The Belgian authorities have therefore reserved the right to take measures under the Finance Act of 11 April 1983 if the increase in wage costs in 1984 exceeds the average increase, expressed in a common currency, recorded by the country's seven main trading partners.
Der vil imidlertid komme en ny nedgang i beskæftigel­sen i kraft af produktivitetsgevinster.
Employment, however, will decline further as a result of productivity gains.
Som følge af nyansæt­telser på grundlag af de sektormæssige aftaler om nedsættelse af arbejdstiden vil stigningen i ledigheden imidlertid blive væsentligt lavere end i de foregående år.
Nevertheless, the rise in unemployment will be much less than in previous years thanks to the new recruitment arising from the sectoral agreements to reduce working hours.
Den årlige gennem­snitlige ledighed vil stige fra 14,5 % af den erhvervsaktive befolkning i 1983 til 14,9 % i 1984.
As an annual average, the unemployment rate will rise from 14,5% of the civilian labour force in 1983 to 14,9% in 1984.
Flere faktorer — den øgede stigning i lønomkostningerne og importpriserne samt en forhøjelse af det offentliges tak­ster og huslejerne — tyder på, at stigningen i forbrugerpri­serne fortsat vil være relativt udtalt.
A number of factors—the rapid rise in wage costs and import prices and the increase in public service charges and
Skønt den seneste udvikling i statens finanser har været en forbedring i forhold til forringelsen i årene 1975­1981, og skønt det samlede kasseunderskud på de vilkår, der er be­skrevet for 1984, forventes at ville stabilisere sig i faste priser og falde i procent af BNP fra 14,4 til 13,3% fra 1983 til 1984, er de store renter og afdrag på gælden stærkt medvirkende til at vanskeliggøre bestræbelserne på at be­grænse udgifterne.
The above table compares the growth of per capita earnings in Belgium with that of its trading partners on the basis of the Commission's most recent estimates and by applying the method used by employers and unions, which does not (among other things) take into account possible changes in effective exchange rates in 1984.
Den smidighed, hvormed kasseunder­skuddet blev finansieret i 1983, har imidlertid gjort det muligt at udsætte nye foranstaltninger til sanering af budget­
The table implies some deterioration in 1984, although the target for the entire period 1983-84 will probably be met.
Belgien : Forbrugerpriser (sk)
Belgium : Industrial production (s.a.)
Belgien : Arbejdsløshed (sk)
Belgium : Unemployment (s.a.)
Antal arbejdsløse i % af den aktive :ivilbefolkning
Number unemployed as % of civilian labour force
Belgien: Tilgang og anvendelse af varer og tjenester samt de vigtigste økonomiske indikatorer, 1972­1984
Belgium : Supply and uses of goods and services together with main economic indicators, 1972-84
Årlige tal
Half-yearly data (s.a.)
Privat forbrug Offentligt forbrug Faste bruttoinvesteringer Lagerændringer1)
Private consumption Public consumption Gross fixed capital formation Change in stocks1
Privat forbrug (afledet prisindeks) Vareeksport (afledet prisindeks) Vareimport (afledet prisindeks) Bytteforhold
Compensation of employees Money supply (M2) Implicit price indices : — GDP — Private consumption — Exports of goods — Imports of goods Terms of trade
Handelsbalance (fob/cif) Løbende poster Offentlig nettolånoptagelse
Trade balance (fob/fob) Current balance Net borrowing of general government
Skøn. Prognoser.
Forecasts.
Lønudviklingen for beskæftigede i industrien i 1983 og 1984 (korrigeret for ændringer i arbejdstid og produktivitet)
Changes in Treasury funding'
I) Ekskl. kurstab og den del af gælden, som tidligere ikke opfortes pá budgettet, men som pr. 1. januar 1982 og pr. 30. maj 1983 medregnes i statens gæld.
1Excluding exchange losses and debts not served through the budget but included in the central government debt on 1 January 1982 and 20 May 1983.
Et meget positivt forhold er, at strukturen i finansieringen af statsgælden har været betydelig bedre i 1983 end i 1982, takket været en væsentlig mindskelse af den kortfristede og udenlandske låntagning samt en øget dækning af statens underskud gennem udenlandsk låntagning på 55 % (opgjortnetto) mod ca. 6% og 12% i 1981 og 1982. Den lethed,
Although the recent trend in public finances contrasts fa vourably with the deterioration during the period 1975-81, and although the overall net cash deficit shall stabilize in absolute terms and fall, as a percentage of GDP, from 14,4% in 1983 to 13,3% in 1984, the enormous cost of servicing the debt is seriously hindering efforts to control expenditure.
Formindskelsen af renteudgifterne skal ses i direkte sammen hæng med nedbringelsen af kasseunderskuddet, og det kan derfor ikke undgås, at der i nogle år må skæres ned på andre udgifter end de udgifter, der vedrører statsgælden, indtil der skabes en bedre ligevægt mellem de forskellige udgiftsposter.
Moreover, the ease with which the borrowing requirement was financed in 1983 has made it possible to postpone new budgetary reform measures and to abandon the target initially set in the budget; this relaxation means that the aim set at the beginning of the present parliament of reducing the central government deficit to 7% of GDP by 1985 is now out of reach.
Som allerede nævnt vil en mindskelse af inflationstakten imidlertid kunne bidrage til en sænkning af den nominelle rente, hvilket vil gøre det muligt at udvide manøvremargenen for de øvrige udgifter en smule.
Without lasting cuts in expenditure, the deficit/debt interest/borrowing spiral is likely to become selfperpetuating and to prevent a permanent correction of the public finance situation.
') Regeringen besluttede den 14. marts 1984 at iværksætte et saneringsprogram med henblik på at gennemføre 1984-budgettet inden for de fastlagte rammer og mindske statens nettofinansieringsbehov til 7 % af BNP ved udgangen af 1986.
The structure of public deficit financing was much more favourable in 1983 than in 1982 thanks to an appreciable reduction in short-term and foreign currency borrowing and to the fact that 55% (in net terms) of the central government's deficit was covered by consolidated domestic borrowing, compared with scarcely 6% and 12% respectively in 1981 and 1982.
Programmet, hvis finanseffekt af regeringen anslås til ca. 230 mia BFR, vedrører i hovedsagen indbetaling af en afgift på 2 pet. om året over en treårig periode, svarende til en årlig indeksportion for lønninger og sociale ydelser og et tilsvarende bidrag fra selvstændige, samt nedskæringer i drifts- og kapitaludgifter, rentebetalinger og visse sociale ydelser (arbejdsløshed, sundhed, højeste invaliditetsydelser etc.). Hertil kommer visse fiskale foranstaltninger samt bestemmelser om lejeforhøjelser og tantiemer.
The ease with which the public authorities were able to obtain funds from the domestic capital market, despite the high number of companies raising capital, was due to financial intermediaries and institutional investors reorganizing their security portfolios in response to the restoration of appropriate differentials in interest rates to an anticipated decline in rates on longer-term capital and to a slowdown in capital outflows.
Mulighederne for at øge saneringsbestræbelserne synes på nuværende tidspunkt mere gunstige end tidligere, idet den forbedrede konjunktursituation i Europa givetvis vil kunne
If improvement is to be achieved, two conditions must first be met: firstly, the burden of debt interest must be stabilized if not reduced; secondly, overall expenditure must be limited in order to cut the deficit to reasonable proportions, since the tax burden on the Belgian economy cannot be increased appreciably without this having serious repercussions for investment and competitiveness.
Desuden må arbejdstidsnedsættelser, der gør det muligt at foretage nyansættelser, fremmes, for så vidt de ikke påvirker lønomkostningerne og de berørte virksomheders pris-konkurrenceevne. kurrenceevne.
However, as the recent trend in in terest rates shows, the monetary authorities will still have very little room for manoeuvre so long as the public sector continues to borrow on a large scale, because of the result ing need to maintain at all times a differential between
Imidlertid vil ma nøvremargenen, som den seneste udvikling i rentesatserne viser, være særdeles lille, så længe det offentliges låntagning er høj, og det vil derfor til stadighed være nødvendigt at opretholde en vis forskel mellem renten i Belgien og renten på de udenlandske penge- og kapitalmarkeder.
As already pointed out, however, a fall in the inflation rate would help to bring nominal interest rates down, thereby increasing to some extent the room for manoeuvre available for other expenditure. In any case, one objective over the next few years should be to put an end to the increase in the public debt as a proportion of national income and so break the spiral referred to above.
Den økonomiske strukturtilpasningsproces foregår nu i et mere gunstigt klima. Den forbedring af virksomhedernes rentabilitet, der er opnået i de senere år, samt de kapitaludvidelser, virksomhederne har foretaget, har takket være visse skattemæssige fordele givet dem mulighed for at nedskære deres låntagning og at skabe sundere finansieringsvilkår, der åbner vejen for nye initiativer og inddragelse af risikovillig kapital.
On 14 March the government adopted a programme designed to ensure that the 1984 budget would be implemented without overshooting, and that the net central government budget borrowing requirement would be reduced to 7% of GDP by the end of 1986.
Udviklingen af nye produktioner er af særlig stor betydning for en meget åben økonomi som den belgiske, idet den må kunne tilpasse udbuddet af varer og tjenesteydelser til afsætningsmulighederne på de internationale markeder.
The financial impact of the programme is estimated by the government at about BFR 230 000 million; the main measure involved is the application of a levy amounting to 2% a year on one indexation instalment of wages and social benefits, and an equivalent levy on the self-employed.
Desuden vil nedlæggelsen af arbejdspladser og ned skæringen af produktionskapacitet i ældre industrisektorer fortsat være mærkbar i de kommende år.
It also includes reductions in operating expenditure, interest costs, investment and social benefits (unemployment benefits, health care, maximum invalidity allowances, etc.), some tax measures and provisions on the adaptation of rents and increases in directors' attendance fees.
På baggrund af den fortsat vanskelige situation på arbejds markedet vil det utvivlsomt være nødvendigt at opretholde de beskæftigelsesfremmende foranstaltninger inden for for
Circumstances appear to be more favourable than for a number of years to permit further retrenchment: a sustained upturn in the European economy would enable sacrifices to
I 1983 blev den økonomiske situation i Danmark betydelig forbedret som følge af de foranstaltninger, de danske myndigheder traf i efteråret 1982, og som følge af det mere gunstige internationale økonomiske klima.
Prospects for 1984 are largely determined by the measures taken since the end of 1982 in the field of budgetary policy and incomes policy.
Forbedringen kom navnlig til udtryk i en markant nedgang i inflationen (den gennemsnitlige stigning i forbrugerpriserne blev ned bragt fra 10,5% i 1982 til 6,7% i 1983) og et brat fald i underskuddet over for udlandet fra 4,1 % af BNP i 1982 til 2,1 % i 1983; den lange rente ') faldt fra 19,4% i december 1982 til 12,6 % i december 1983.
The government budget for 1984, proposed last autumn, is consistent with the previous policy stance, designed to obtain balance on the public accounts in the medium term and to allow the productive sectors of the economy to expand.
Det offentliges underskud, som havde været stigende i de foregående år, blev nedbragt fra 9,2 % af BNP i 1982 til 8,2 % i 1983. Bruttonationalproduktet i faste priser steg 2,0% i 1983 mod 3,6% året før.
The rise in public expenditure is for the most part due to the cost of servicing central government debt, which has increased, despite the fall in interest rates on domestic and foreign capital markets; other expenditure categories will hardly grow in real terms.
Derimod øgedes arbejdsløsheden til 10,5 % mod 9,9 % i 1982.
The general go vernment net borrowing requirement might consequently amount to 6,9% of GDP.2
Udsigterne for 1984 er i høj grad bestemt af de finans- og indkomstpolitiske tiltag, som er blevet gennemført siden udgangen af 1982. Finansloven for 1984, som blev forelagt sidste efterår, ligger på linje med den tidligere førte politik og er udformet således, at der skulle sikres balance på de offentlige regnskaber på mellemlang sigt og skabes mulighed for øget vækst i de private erhverv.
During 1983, the economic situation in Denmark improved considerably as a result of the measures taken by the Danish authorities in the autumn of 1982 and of the more favourable international economic context.
Stigningen i de offentlige udgifter må først og fremmest tilskrives øgede betalinger på udestående gæld til trods for et fald i renten på de indenlandske og udenlandske kapitalmarkeder; de øvrige udgiftskategorier vil næppe stige målt i faste priser. Indtægterne er stærkt påvirket af de afledede virkninger af den øgede indenlandske aktivitet, stigningen i selskabernes skattepligtige overskud og forhøjelsen af bidragene til sociale sikringsordninger — en mindre stigning i de kommunale skat ter opvejes af forhøjede personfradrag.
The improvement was in particular reflected in a marked slowdown of inflation (the average increase in consumer prices was reduced from 10,5% in 1982 to 6,7% in 1983), and a rapid reduction of the external deficit from 4,1% of GDP in 1982 to 2,1% in 1983; the long-term rate of interest ' fell from 19,4% in December 1982 to 12,6% in December 1983; the general government deficit, which had been on an upward trend in previous years, was reduced from 9,2% of GDP in 1982 to 8,2% in 1983; gross domestic product increased in real terms by 2,0% in 1983 against 3,6% the year before.
Det offentliges samlede nettofinansieringsbehov kan således tænkes at ville andrage 6,9% af BNP1).
The average rate of unemployment, however, rose to 10,5% against 9,9% in 1982.
Suspensionen af den automatiske dyrtidsregulering frem til marts 1985 og regeringens henstilling om at begrænse de nominelle lønstigninger til omkring 4 % om året prægede de toårige lønoverenskomster, som arbejdsmarkedets parter indgik i marts 1983.
The statutory abolition of wage indexation until March 1985, and recommendations made by the government with a view to reduce nominal wage increases to some 4% annually, determined the provisions of the biennial wage agreements concluded by the two sides of industry in March 1983.
Ved årets udgang var lønningerne kun steget med ca. 4,5 % på årsbasis, og lønglidningen var ubetydelig.
At the end of the year wages had risen by only some 4,5% over the previous twelve months, wage drift having been marginal.
De gennemsnitlige lønstigninger i 1984 vil formentlig blive på omkring 5 % inkl. individuelle justeringer i virksomhederne samt en mindre overenskomstmæssig justering inden for den offentlige sektor til oktober.
The average wage increase in 1984 should be of the order of 5%, including some individual adjustments at enterprise level as well as a minor adjustment of public sector wages in October provided for in the agreements.