natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den indenlandske efterspørgsel rettede sig i sidste halvdel af 1983 efter at være faldet svagt i begyndelsen af året.
After falling slightly early in the year, domestic demand recovered significantly in the latter half of 1983.
Selv om overenskomstforhandlingerne i marts mundede ud i beskedne forhøjelser af pengeindkomsterne, steg det private forbrug noget kraftigere end ventet.
Despite the moderate increase in nominal earnings agreed in March, private consumption expanded at a somewhat higher rate than expected.
Private aktivers stigende realværdi som følge af lavere inflation og den forbedrede adgang til billigere forbrugslån mod årets slutning stimulerede tilsyneladende forbruget.
The increased value of private assets accruing from lower inflation and cheaper, more abundant consumer credit at the end of the year apparently stimulated consumption.
Faldende nominel rente og stigende priser inden for den eksisterende boligmasse gjorde nybyggeri mere attraktivt, og boligbyggeriet begyndte at stige midt på året.
As a result of declining nominal interest rates and rising prices on the existing stock of houses, new construction became more attractive and residential building began to pick up towards the middle of the year.
En forbedret indtjening og forventning erne til den økonomiske udvikling var med til at sætte gang i erhvervslivets investeringer i maskiner og udstyr.
Improved profit ability and confidence underpinned business investment in machinery and other equipment.
Derimod faldt de faste bruttoinvesteringer inden for andre sektorer.
However, gross fixed capital formation in other sectors slowed down.
Nedgangen i landbrugets indtægter som følge af den dårlige høst havde negativ indvirkning på investeringsplanerne.
The fall in agricultural revenue due to the poor harvest had a negative impact on investment plans.
Da infrastrukturerne til udnyttelse og distribution af olie og gas fra Nordsøen nu er næsten fuldført, fladede investeringerne i energisektoren ud efter at være steget kraftigt siden 1980.
As the infrastructure for exploitation and distribution of oil and gas from the North Sea is almost completed, investment in the energy sector levelled off after the big increase since 1980.
Endelig hæmmede den restriktive økonomiske politik de offentlige investeringer, især det offentlige byggeri.
Finally, the restrictive policy stance hampered public investment, in particular public construction.
Den stramme finanspolitik i 1983 mindskede delvis presset på pengepolitikken, hvilket afspejlede sig i en gradvis sænkning af Nationalbankens diskonto fra 10% ved udgangen af 1982 til 7 % året efter.
The tight budgetary policy in 1983 partially eased the strains on monetary policy as reflected in the gradual reduction of the official discount rate from 10% at the end of 1982 to 7% a year later.
Endvidere var de faldende rentesatser i udlandet og en indsnævring af forskellen mellem den indenlandske og den udenlandske rente samt en lavere inflationstakt med til at sænke det indenlandske renteniveau.
Furthermore the falling interest levels abroad, a smaller spread between domestic and foreign interest and lower inflation helped to reduce domestic interest rates.
Spændet mellem obligationsrenten efter skat og bankernes indlånsrentesatser blev indsnævret og medførte en kraftig vækst i pengeforsyningen (M2) i løbet af året (jf. tabellen nedenfor).
The spread between after-tax bond yields and deposit rates in the banking system narrowed, which led to a large increase in money supply (M2) during the year (see table below).
Likviditetsforøgelsen resulterede i en betydelig stigning i bankernes obligationsbeholdninger og i deres udlån mod slutningen af 1983 ud over det officielle vækstmål på 8 %.
The counterparts to the expansion of liquidity were a steep increase in bond portfolios held by the banks, and a strong expansion in bank lending towards the end of 1983, in excess of the official target of 8%.
Den meget store forøgelse af pengemængden i 1983 vil formentlig blive efterfulgt af en aftagende vækst i 1984, bl.a. som følge af en mindre stigning i bankernes udlån til forbrug og et yderligere fald i statens træk på National banken.
Monetary expansion will probably slow down during 1984 after the shift in the level of the money stock seen in 1983 and as a result of a smaller rise in bank lending for private consumption and a further reduction of government drawings on the central bank.
') Vejet gennemsnit af statspapirer og realkreditobligationer.
Although im ports picked up momentum in the second half of the year, the average increase in volume terms was slower than a year before.
Til sammenligning:
For comparison:
') Ekskl. øvrige indenlandske faktorer. ') Vejet gennemsnit afalle obligationsserier. ') Tremåneders inlerbank-mellemværender.
1Excluding other domestic factors. :Weighted average of all bond series.
Den beskedne stigning i lønningerne vil føre til en mindre nedgang i de disponible realindkomster efter et fald på 2 % sidste år, trods lavere inflation, og uændret personbeskatning.
The moderate increase in wages will mean a slight fall in real disposable earned income after the 2% drop last year despite the lower rate of inflation and the unchanged level of personal income taxation.
De sociale pensioner og øvrige sociale ydelser vil mulig vis udvise en mindre stigning målt i faste priser. Andre indkomster vil atter stige.
Social security pensions and other social benefits might show a minor rise in real terms.
Alt i alt må man regne med en svag fremgang i det private forbrug i 1984, især da der næppe kan forventes en stigning i husholdningernes forbrugstilbøjelighed af samme størrelsesorden som sidste år.
All in all, the increase in private consumption may be expected to be small during 1984, in particular as another upward adjustment of households' propensity to consume of the same order as last year can hardly be expected.
Væksten i nybyggeriet i anden halvdel af 1983 vil fortsat påvirke aktiviteten, og medføre en stigning i boligbyggeriet.
Residential construction, where the rise in building starts in the second half of 1983 will continue to influence activity this year, should also edge upwards.
Derimod vil land brugseksporten fortsat lide under virkningerne af den dårlige høst i 1983.
Agricultural exports on the other hand will continue to suffer from the effects of the poor harvest in 1983.
Endelig vil eksporten af olie formentlig falde, efterhånden som en stigende andel af nordsøproduktionen bringes i land.
Finally exports of oil should fall as a growing part of total output from the North Sea is taken ashore.
Efter den kraftige importstigning ved udgangen af 1983 kan der i 1984 forventes en mindre opgang på grund af faldende investeringer i energisektoren og øget anvendelse af indenlandske energikilder som erstatning for importeret olie.
After the rapid growth of imports at the end of last year, some slowdown could occur during 1984 owing to reduced investment in the energy sector and to increased substitution of domestic energy for imported oil.
Til trods for en stigning i importen af investeringsgoder til industrien er det således tænkeligt, at den samlede import af varer og tjenesteydelser kun vil udvise en mængdemæssig fremgang på omkring 1,5 %.
Thus de spite a pickup in imports of industrial investment goods, the volume of total imports of goods and services could increase by only some 1,5% or 2%.
Selv om bytteforholdet vil blive forringet, kan der blive tale om en vis forbedring af vareog tjenestebalancen i forhold til 1983.
Although the terms of trade should deteriorate, the balance on goods and services could show some improvement on 1983.
Rente- og afdragsbetalingerne vil derimod stige yderligere på grund af den højere dollarkurs og noget højere rente i udlandet.
Debt servicing will, how ever, rise further on account of the higher dollar exchange rate and slightly higher interest rates abroad.
Betalingsbalanceunderskuddet vil derfor ikke blive ændret meget i forhold til 1983.
Consequently the current deficit on the balance of payments will not change very much compared with 1983.
Som helhed vil bruttonationalproduktet stige med 2,6 % i 1984, hvilket er noget mere end i 1983.
On the whole, gross domestic product in 1984 might grow by 2,6%, somewhat faster than in 1983.
Fremgangen vil få positiv indvirkning på beskæftigelsen inden for industrien, byggeriet og visse tjenesteydende erhverv.
This expansion will have a positive impact on employment in manufacturing industries, construction and certain market services.
Trods tilbagegang i beskæftigelsen inden for det offentlige og en yderlige tilgang til arbejdsstyrken vil arbejdsløsheden således forblive nogen lunde uændret, dvs. på knap 11 % af arbejdsstyrken.
Thus, despite some cutback in public employment and a further rise in the total labour force, the rate of unemployment should remain stable somewhat below 11 % of the labour force.
Som følge af den generelle forbedring af det økonomiske klima og erhvervslivets forventninger udviste erhvervsinvesteringerne fremgang i 1983.
Owing to the general improvement of the economic climate and of business confidence, industrial investment did well in 1983.
Den højere produktivitet og afdæmpningen af lønudviklingen bevirkede et fortsat fald i lønkvoten til et niveau, som var betydelig lavere end gennem snittet i 1960'erne, hvilket tyder på, at der har fundet en yderligere tilpasning af reallønnen sted.
As a consequence of higher productivity and the slowdown in wages, the labour income ratio continued to fall to a level considerably below the average of the 1960s, implying a further real wage adjustment.
Den heraf følgende øgede investeringstilbøjelighed forventes ifølge de seneste undersøgelser at blive fastholdt i 1984, og erhvervslivets indtjening vil formodentlig stige igen efter de gode resultater sidste år.
The resulting in creased propensity to invest should be maintained in 1984, according to the latest surveys. Profitability in the enterprise sector could rise again after the good results last year.
Nettoafkastet af faste investeringer kan således blive større end afkastet af porteføljeinvesteringer, hvorved kapitaltilstrømningen til virksomhederne vil blive yderligere øget.
The net return on fixed capital could thus exceed that on port folio investment considerably, entailing further flows of funds into the enterprise sector.
Endvidere vil en række ændringer af skattesystemet kunne fremme erhvervsinvesteringerne (udbytter er fieks. undtaget fra den nye realrentebeskatning af pensionsfonde).
Moreover, some changes in the tax system could favour investment in enterprises (e.g. dividends are exempt from the new tax on the real interest accruing to pension funds).
Ikke alene vil der ske en forøgelse af investeringerne i maskiner og udstyr, men også erhvervsbyggeriet vil komme i gang igen, og investeringerne i skibsbyggeri kan tænkes at udvise en mindre stigning.
Not only should investment in machinery continue to grow, but industrial construction may begin to recover, and investment in ships might also rise a little.
Derimod vil investeringerne inden for den offentlige sektor blive yderligere nedskåret.
In the public sector, however, investment will be further cut.
Som det fremgår af følgende tabel, vi! den økonomiske udvikling i Danmark formentlig komme til at ligge tættere op ad udviklingen i de øvrige EF-lande.
As the following table shows, economic performance in Denmark should converge more closely with developments in other Community countries.
Halvårlig ændring
On six months (s.a.)
' Indeksets værdi Glid :nde trerr åneders
Monthly change (right-hand scale) ρ
Danmark : Arbejdsløshed (sk)
Real GDP: annual growth Employment (% change p.a.)
Danmark: Handelsbalance ') (sk)
EC 9 (excluding Greece).
Antal arbejdsløse i % af den aktive civilbefolkning
Problems of economic policy ture, a lower growth rate of M2 should be possible.
') Ekskl. skibe og fly Kilde: Eurostat.
In this context, increased confidence in Denmark and abroad was of particular importance.
Danmark : Tilgang og anvendelse af varer og tjenester samt de vigtigste økonomiske indikatorer, 1972-1984
Denmark : Supply and uses of goods and services together with main economic indicators, 1972-84
BNP i løbende priser Industriproduktion 2) Arbejdsløshedsprocent3) Aflønning af ansatte Pengemænde (M2) Afledede prisindeks for :
Compensation of employees Money supply (M2) Implicit price indices :
— BNP — Privat forbrug — Vareeksport — Vareimport Bytteforhold
— GDP — Private consumption — Exports of goods — Imports of goods Terms of trade
Årlig vækst i BNP i faste priser Beskæftigelse (årlig ændring i %) Arbejdsløshedsprocent2)
Unemployment as % of total labour force.
Kilde: Eurostat og Danmarks Statistik.
Source: Eurostat and Commission services
På vej mod større ligevægt i de offentlige finanser
Denmark: Progress towards a healthier budget position
1973-1982: Forværring af de offentlige finanser
A deterioration in public finances from 1973 to 1982 ...
Fra 1976 til 1982 steg de offentlige indtægter i gennemsnit 12 % om året, dvs. noget mere end bruttonationalproduktet i løbende priser. Stigningen skyldtes hovedsagelig øget indirekte beskatning og højere bidrag til de sociale sikringsordninger.
From 1976 to 1982, public revenue expanded by an annual average of 12%, slightly faster than nominal gross domestic products, mainly because of increased indirect taxation and social security contributions.
Derimod steg udgifterne i gennemsnit 16% om året, hvilket primært skyldtes den kraftige vækst i indkomstoverførslerne til hus holdningerne, især i form af arbejdsløshedsunderstøttelse og førtidspensioner.
Expenditure grew by an average of 16% a year. In particular, transfers to households expanded very rapidly, especially unemployment contributions and bridging pensions.
Også det offentliges lønudgifter, navnlig på uddannelsesområdet og på det sociale område, udviste en kraftig stigning.
Expenditure on staff, in particular in the areas of education and social services, also increased rapidly.
Den kraftige forøgelse af rente- og afdragsbyrden skyldtes en kraftig vækst i låntagningen og meget høje rentesatser, især i periodens sidste halvdel.
The major increase in the burden of debt servicing was due to much heavier borrowing and very high rates of interest, particularly in the latter half of the period under review.
Nedenstående tabel viser de senere års udvikling i nogle af hovedposterne på de offentlige regnskaber.
The following table shows the most important factors in recent budgetary developments.
Det offentliges indtægter og udgifter
General government revenue and expenditure
(i% af BNP)
(as% of GDP)
— Indkomstoverførsler — Andre løbende overførsler — Renter — Offentligt forbrug — Anlægsudgifter
— Current transfers to house holds — Other current transfers — Interest payments — Public consumption — Capital expenditure
— Det var nødvendigt at tilpasse den indenlandske efterspørgsel, især det private forbrug, til et niveau, som var foreneligt med ønsket om at forbedre balancen over for udlandet, og myndighederne greb til forhøjelser af de indirekte frem for de direkte skatter samtidig med, at bidragene til sociale sikringsordninger gradvis blev forhøjet.
(i) The obvious need to adjust domestic demand, in particular private consumption, to a level compatible with improved external equilibrium was met through higher indirect taxation rather than increases in direct taxes, while social security contributions were raised gradually.
Endvidere var om fattende forhøjelser af punktafgifterne med til at dirigere den indenlandske efterspørgsel væk fra importen, navnlig energiimporten.
Furthermore, extensive application of excise duties helped to switch domestic demand away from imports, particularly energy.
Det offentliges nettolåntagning
General government net borrowing
1983 og 1984: En mindre forbedring af de offentlige finanser
... and a slight improvement in the budgetary situation in 1983 and 1984
— På baggrund af den forværrede beskæftigelsessituation blev der truffet en række foranstaltninger for at bremse tilgangen til arbejdsstyrken (f.eks. efterlønsordningen i 1979) og for at øge beskæftigelsesmulighederne (herunder især jobtilbudsordningerne navnlig inden for den offentlige sektor).
(ii) In view of the deterioration of the employment situation, some measures were taken to slow down total labour supply growth (in particular the early retirement scheme introduced in 1979) and to increase job opportunities (especially by job-offer schemes largely dependent on the public sector).
Tilsammen reducerede disse ordninger skønsmæssigt arbejdsløshedsprocenten med omkring 4 procentpoints i 1982.
Taken together, the above measures may have reduced the unemployment rate by some 4 percentage points in 1982.
Den regering, som kom til magten i efteråret 1982, satte sig som sit vigtigste mål at genoprette ligevægten indadtil såvel som udadtil. Især den finanspolitiske strategi er tilrettelagt med henblik på at løse en række konjunktur- og strukturpolitiske problemer. blemer.
The government that took office in the autumn of 1982 gave top priority to restoring domestic and external balance.
— Sideløbende med beskæftigelsesprogrammerne blev der truffet en række foranstaltninger med henblik på at stimulere investeringerne og eksporten og fremme energiudnyttelsen.
Various non-compulsory expenditure items have been reduced by 2% in 1983 and again in 1984, grants-in-aid to local government were cut by DKR 3 000 million in 1983 and a further DKR
Ordningerne var baseret på midlertidige eller specifikke skat tefradrag for investeringer, selektive lavtforrentede låneordninger på grundlag af statsgaranteret lånoptagelse i ud landet og særlige finansielle foranstaltninger inden for bestemte sektorer (f.eks. byggeindustrien og landbruget).
(iv) The rise in labour costs resulting from indexation adjust ments was curbed by granting compensatory allowances to employers, or government contributions to workers' industrial pension accounts to cover wage adjustments.
hedsunderstøttelse og bistandshjælp), herunder midlertidig fast frysning af en række bistandslofter.
1 350 million in 1984, which has resulted in local expenditure cuts.
Endelig blev en række punktafgifter justeret i 1983, de offentlige takster blev forhøjet, og der indførtes en realrentebeskatning af pensionskassernes midler ').
Finally certain excise duties were adjusted upwards in 1983, public service charges increased and a tax on real interest accruing to pension funds was introduced. '
Det grundliggende sigte med indførelsen af disse foranstaltninger i 1982-83 var at lade modtagerne betale for en større del af de offentlige ydelser og undgå en generel forhøjelse af skatterne.
The basic idea of these measures during 1982-83 was to shift a larger part of public expenditure on to the beneficiaries and to avoid a general increase in taxation.
De seneste tal viser, at denne strategi har ført til en klar forbedring af de offentlige finanser i 1983, og der forventes en yderligere absolut nedgang i det offentliges finansieringsbehov i 1984.
Recent figures show that the above strategy brought about an absolute improvement in the budgetary situation in 1983, and it is expected that the general government borrowing require ment will decline further in absolute terms in 1984.
I % af BNP vil finansieringsbehovet falde fra 9,2 % i 1982 til 8,2 % i 1983 og 6,9 %i 1984.
As a percentage of GDP, this requirement should fall from 9,2% in 1982 and 8,2% in 1983 to 6,9% in 1984.
Fra 1982 til 1984 vil indtægterne være steget hurtigere end udgifterne, som forventes at stige gennem snitlig 8,8% om året i samme periode (mod 15,5% i 198082).
Between 1982 and 1984, revenue will have expanded faster than expenditure, itself expected to increase at an annual average rate of 8,8% during the period concerned (compared with 16,5% in 1980-82).
Disse tal skal naturligvis ses på baggrund af den kraftige opbremsning af inflationen (10,5% i 1982 og 5,3% i 1984).
Obviously, these figures should be assessed against a background of rapid disinflation (10,5% in 1982; 5,3% in 1984).
Den mest markante reduktion af udgiftsstigningerne vedrørte de offentlige overførsler til husholdninger og virksomheder samt lønningerne, hvor den moderate vækst skyldtes en begrænsning af de overenskomstmæssige lønstigninger i 1983 og 1984 til 4 % og en suspension af dyrtidsreguleringen.
The most marked slowdown in expenditure was in the area of transfers to house holds and firms, and in that of remunerations, where moderation was achieved by limiting pay rises provided for in collective agreements for 1983 and 1984 to 4%, and by suspending index ation.
Desuden begrænsede det kraftige rentefald væksten i gæld- og afdragsbyrden uden dog at forhindre en betydelig stigning i disse poster fra 1982 til 1984.
Similarly, the considerable decline in interest rates substantially limited the expansion of debt servicing charges, although it did not prevent a considerable increase in these charges from 1982 to 1984.
Den aktuelle udvikling slutninger, som er truffet af myndighederne.
Trends and prospects
De indebærer, at den restriktive finanspolitik videreføres (dvs. at forbundsregeringens nettolåntagning sandsynligvis falder til under 30 mia DM), og at målintervallet for væksten i centralbankens pengemængde mellem fjerde kvartal 1983 og fjerde kvartal 1984 fastsættes til 4-6%.
The forecast for 1984 presented here (see table) takes account of the budgetary and monetary decisions announced by the authorities. They imply a continuation of the restrictive budget policy stance (with Federal Government net borrowing falling probably below DM 30000 million) and a target range of the growth of the Central Bank Money Stock (CBM) between the fourth quarters of 1983 and 1984 of 46%.
Der vil således fortsat blive ført en forsigtig pengepolitik, og der kan ikke forventes nogen større nedgang i de kortfristede rentesatser.
Hence monetary policy will continue to remain cautions, and a substantial decline of short-term interest rates cannot be expected.
De langfristede rentesatser kan imidlertid tænkes at blive påvirket af den fremtidige dollarkurs.
However, long-term interest rates might well be affected by the future rate of the dollar.
Det økonomiske opsving har i de seneste måneder taget fastere form i Forbundsrepublikken Tyskland og forventes at blive selvbærende gennem hele 1984.
The economic recovery in the Federal Republic of Germany has become firmly based in the last few months and the upswing is expected to be self-sustaining during this year.
BNP i faste priser voksede sidste år med 1% og vil sandsynligvis vokse med gennemsnitlig ca. 3% i 1984.
Real GDP increased by 1 % last year and will probably grow by about 3% on average in 1984.
Flere faktorer har bidraget til omslaget i den økonomiske udvikling og til den mere optimistiske bedømmelse af de økonomiske udsigter.
Several factors have contributed to the turnaround in economic development and to the more optimistic assessment of economic prospects.
Samlet offentligt underskud — mia DM — % af BNP
General government deficit — DM '000 million — % of GDP
Den mest overraskende bestanddel af sidste års udvikling var det private forbrug i faste priser.
The most surprising development of the last year was the performance of real private consumption.
Efter at have været faldende i 1981 og 1982 (1981 -1,3%; 1982 -2,2%), steg det sidste år med 1%.
After having de clined from 1981 onwards (1981 - 1,3%, 1982 -2,2%), real private consumption increased by 1 % last year.
Dette omslag i trend'en indtrådte til trods for, at lønningerne kun steg med 1,3% i løbende priser, hvilket var ensbetydende med et fortsat fald i reallønnen.
This change in trend occurred despite wages and salaries rising by only 1,3% in nominal terms, implying a continued fall in real wages.
Adskillige faktorer bidrog til opsvinget i det private forbrug.
Several factors contributed to the recovery of private consumption.
Den vigtigste faktor synes at have været, at husholdningerne anså den generelle konsolideringspolitik for at være et varigt fænomen og derfor nedbragte opsparingen.
The most important seems to have been that overall consolidation policy was considered by private households to be of a lasting nature, leading to a lower level of household saving.