natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Landbrugsministerne skal vedtage de nødvendige lovbestemmelser, så den nye ordning kan anvendes fra begyndelsen af produktionsåret 1985/86.
The agriculture ministers were invited to take the necessary steps to ensure that the new arrangements are implemented from the beginning of 1985/86.
For Williams-pærer, hjertekirsebær og andre sødkirsebær samt surekirsebær i sukkerlage er produktionsstøtten begrænset til en forhåndsfastsat mængde (Rådets forordning (EØF) nr. 991/84 af 31. marts 1984).
Production aid is, for the following types of fruit preserved in syrup, limited to a quantity which is fixed in advance (Council Regulation (EEC) No 991/84 of 31 March 1984): Williams pears, Bigarreau and other sweet cherries and Morello cherries.
I henhold til protokol nr. 4 i akterne vedrørende Grækenlands tiltrædelse er produktionsstøtten for bomuld begrænset til en mængde, der fastsættes årligt for EF.
Under Protocol 4 to the Act concerning the conditions of accession of the Hellenic Republic, production aid is restricted to a quantity of cotton to be determined each year by the Community.
For produktionsåret 1984/85 er denne mængde fastsat til 500 000 t (Rådets forordning (EØF) nr. 1109/84 af 31. marts 1984).
The quantity for 1984/85 was fixed at 500 000 tonnes (Council Regulation (EEC) No 1109/84 of 31 March 1984).
En overskridelse medfører, at støtten nedsættes for samtlige producenter for at forhindre en for stor produktionsstigning.
If that quantity is exceeded, production aid is reduced for all growers, in order to prevent any undue increase in production.
Flere fællesmarkedsordninger indeholder bestemmelser, der selvom de ikke svarer til produktionstærskler, indebærer en begrænsning af støtten eller priserne under visse forhold.
A number of market organizations include provisions which, although they are not equivalent to production thresholds, can serve to Limit aids or prices.
I tobakssektoren f.eks. åbner de nuværende regler således mulighed for i tilfælde af tilførsler til intervention af mængder, der ligger over en vis procentsats og en fastsat mængde, at træffe særlige foranstaltninger i form af en nedsættelse af interventionsprisen og/eller en kvantitativ begrænsning af tilførslerne til intervention.
Under the rules at present in force in the case of tobacco, special measures. - namely a reduction in the intervention price and/or a limit on the quantity of tobacco which may be sent to intervention - can be adopted if the quantity offered for intervention exceeds a given percentage of quantity.
I tilfælde af produktionsstigning for samtlige sorter ud over en vis procentsats kan der træffes passende foranstaltninger, der omfatter en nedsættelse af målprisen og den tilsvarende præmie.
Appropriate action (i.e. a reduction in the norm price and the corresponding premium) may be taken if production as a whole exceeds a certain percentage.
Reglerne indebærer endvidere, at den afledte interventionspris nedsættes med 10% for den mængde tobak i baller, som hver virksomhed frembyder til intervention, når denne mængde overstiger 25% af den mængde, som virksomheden behandler.
The rules also provide for a 10% reduction in the derived intervention price when the quantity of baled tobacco offered for intervention by a processor exceeds 25% of the undertaking's throughput.
I humlesektoren kan producentstøtten begrænses til et beløb svarende til et fastsat areal, såfremt der består risiko for strukturbetingede over skud eller forstyrrelse af markedet.
If there is danger of structural surpluses or of disruption of the market, production aid can be limited to an amount which corresponds to a given area of cultivation.
Denne rapport, der udgives i tilslutning til "Attende Almindelige Beretning om De europæiske
THE AGRICULTURAL SITUATION IN THE COMMUNITY
Rapporten består af et enkelt praktisk bind på ca. 440 sider, heraf 270 sider med statistiske tabeller, og indeholder de vigtigste informationer om Fællesskabets aktiviteter inden for den fælles landbrugspolitik i 1984 foruden detaljerede statistiske oplysninger, ofte ikke publiceret tidligere, vedrørende udviklingen på markederne for landbrugsprodukter, landbrugets strukturer samt Fællesskabets økonomi.
Its 440 pages, including 270 pages of tables, provide, in a single handy volume, the main information on Community activities in the area of the common agricultural policy in 1984, with detailed statistics, many of which are published here for the first time, on trends in the markets for agricultural products, agricultural structures, and the Community economy.
Rapporten foreligger på dansk, engelsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk og tysk.
This publication is available in French, English, German, Danish, Italian, Dutch and Greek.
Pris i Luxembourg, eksklusive moms
Prices to the public (excluding VAT) in Luxembourg
Meddelelser om den fælles Landbrugspolitik
Newsletter on the common agricultural policy
Til de Sydlige regioner i Fællesskabet - de integrerede æiddelhavsprogrammer
For the Southern Regions of the Community - The integrated Mediterranean programmes -
Frugt og grónsager - hvorfor tilbagekób?
Fruit and vegetables - why products are withdrawn from the market
Landbrugsforskning - fremskridt og fremtidsperspektiver
Agricultural research - progress and prospects
Udgivet af landbrugsinformationen under Generaldirektoratet for information Kommissionen for De europæiske Fællesskaber - rue de la Loi, 200, 1049 Bruxelles MÅNEDSSKRIFT · 2-1985
Published by the Agricultural Information Service of the Directorate-General for Information European Community Commission — rue de la Loi, 200,1049 Brussels MONTHLY · 2-1985
Indkomstforskelle i Fællesskabets landbrug
Income Disparities in Agriculture in the Community
Kommissionens rapport "Landbrugets stilling i Faellesskabet"(1) for 1984 omfatter et særligt kapitel "Indkomstforskelle i Fællesskabets landbrug".
A separate chapter of the Commission's Report on "The agricultural situation in the Community"(1) in 1984 is devoted to income disparities in agriculture in the Community.
I betragtning af den betydning, de i det pågældende kapitel behandlede problemer repræsenterer, gengiver vi kapitlet i dets helhed i dette nummer.
In view of their economic importance weare reprinting the complete text in question in this issue of "Green Europe".
(') Kontoret for de europæiske fællesskabers officielle publikationer ISBN 92-825-4684-5 Katalognummer: CB-41-84-765-DA-C
< ) Office for Official Publications of the European Communities ISBN 92-625-4687-X Catalogue number: CB-41-84-765-EN-C
Indkomstforskelle i Fællesskabets landbrug
Income disparities in agriculture in the Community
Det er en kendt sag, at der er indkomstforskelle inden for landbrugssektoren, men det er vanskeligt at måle disses størrelse præcist, for slet ikke at tale om at vurdere årsagerne hertil.
It is no secret that incomes vary widely in agriculture, but the disparities are still difficult to measure with sufficient accuracy and it is even more difficult to pinpoint causes.
Fællesskabets landbrug udgør et broget mønster, hvis enkelte elementer reagerer på de forskellige vilkår, der hersker for deres naturgivne og socioøkonomiske miljø.
The Community agricultural production system forms a mosaic the various parts of which react directly or indirectly to their natural and socio-economic environments, which are of course by no means uniform.
Blandt de mulige statistiske kilder er valget faldet på det tal, der ind samles gennem Informationsnettet for landøkonomisk Bogføring (INLB) ('). Anvendelse af individuelle regnskaber gør det muligt at nå længere end til de sædvanlige sammenfatninger af bedrifterne pr. stat eller region og under søge de mulige indkomstforskelle mellem grupper af bedrifter, der tilhører forskellige driftsgrene eller økonomiske størrelsesklasser.
Among the possibilities available, the statistical source chosen is the data provided by the Community's farm accountancy data network (FADN). (') The use of individual accounts provided details beyond the usual groupings of farms by State or by region and enables income disparities between groups of holdings belonging to differing types of farming or size classes to be analysed.
(') INLB indsamler oplysninger fra et udsnit af Fællesskabets landbrugsbedrifter.
(') The FADN musters data from a sample of Community holdings.
I 1981/1982, som er det sidste regnskabsår, for hvilket der foreligger fuldstændige resultater for hele Fællesskabet, afspejlede INLB's resultater, vægtet på grundlag af 1975-undersøgelsen af bedriftsstrukturen i Fællesskabet (1977 for Grækenland vedkommende), situationen for over 3 000 000 bedrifter, som dækker ca. 74 mio ha og beskæftiger, hvad der svarer til 5,5 mio årsarbejdsenheder (ÅAE).
In 1981/82, the latest marketing year for which full figures are available for the whole of the Community, the FADN figures, weighted on the basis of the 1975 survey of farm structures (1977 for Greece), covered actual conditions for more than 3 million holdings on about 74 million hectares, employing the equivalent of 5.5 million full-time workers (AWU).
Før de følgende resultater analyseres, bør det huskes, at landbrugsindkomsterne ('), som er de eneste indkomster, der er taget hensyn til, ikke er identiske med landbrugernes indkomst, idet disse kan have indtjening fra anden side (anden form for lønnet beskæftigelse, indkomstoverførsler).
Prior to an analysis of the resulte given below, it should be borne in mind that agricultural income, (*) the only income observed, is not the same thing as farmers' incomes, which may include accruals from other origins, such as other work or income transfers.
Indkomstforskellene i landbruget
Disparities in agricultural income
Et første skridt i behandlingen af forskellene i landbrugernes indkomster består i at måle, hvorledes gennemsnitslandbrugernes indkomster i de forskellige grupper adskiller sig fra hinanden, det er disse differencer mellem gennemsnit, som kaldes forskelle.
One approach to differences in incomes between farmers consists in measuring differences between 'average' farmers from group to group; it is these differences between averages which are described as 'disparities'.
Forskelle mellem medlemsstaterne
Disparities between Member States
En undersøgelse af forskellene mellem medlemstaterne er nærliggende.
An obvious yardstick is that of disparities between the Member States.
Den følgende figur viser størrelsen af de gennemsnitlige landbrugsindkomster i hver medlemsstat i forhold til EF-gennemsnittet.
The chart below shows the average agricultural incomes in each Member State, measured against the Community average.
Bedriftens nettoværditilvækst beregnes ved fra bruttoproduktionen, forhøjet med præmier og tilskud, at trække forbruget af rå- og hjælpestoffer og tjenesteydelser, skatter og afgifter i forbindelse med produktion og produktionsmidler samt afskrivning af materiel, maskiner og bygninger.
The farm net value-added is obtained by deducting, from gross production plus premiums and subsidies, farmers' intermediate consumption of goods and services, taxes and charges linked to production and to production inputs and depreciation of equipment and buildings.
Dette beløb skal så dække aflønning af arbejde, indsat kapital og driftsherregevinst.
This income remunerates all labour, capital and management.
Der opnås hermed en indikator for det samlede resultat, der er opnået inden for sektoren, og som har bidraget til skabelsen af landbrugsproduktionen. Denne mikroøkonomiske indikator ligger forholdsvis tæt op ad det makroøkonomiske begreb nettoværditilvæksten i faktorpriser.
It is an indicator of the economic performance of all the assets contributing to the formation of agricultural production.
Alle resultater er udtrykt i ECU i løbende priser og kurser, således at der kan foretages en aggregering på EF-niveau, og der kan foretages sammenligninger mellem medlemsstaterne og med andre offentliggjorte tal.
To permit aggregation at Community level and to facilitate comparisons between Member States and with other publications, the results are calculated in ECU at current exchange rates.
INDKOMSTFORSKELLE MELLEM MEDLEMSSTATERNES GENNEMSNITLIGE LANDBRUGERE
INCOME DISPARITIES BETWEEN 'AVERAGE' FARMERS IN MEMBER STATES
100 = EF-gennemsnit for landbrugsindkomsterne(')
100 = Community average agricultural income(')
Det er i Nederlandene, Danmark, Belgien og Det forenede Kongerige, at landbrugsindkomsterne er højest.
The Netherlands, Denmark, Belgium and the United Kingdom are the countries in which farm incomes are highest.
Frankrig og Luxembourg følger herefter med indkomster, der ligger lidt over EF­gennemsnittet, Tyskland og Irland ligger lige under dette EF­gennemsnit. De laveste landbrugsindkomster fore­kommer i Italien og Grækenland.
French and Luxembourg farmers have incomes rather above the Community average, while Germany and Ireland are just a little below average.
Blandt de faktorer, der er afgørende for de betydelige forskelle mel­lem medlemsstaterne, kan nævnes de foretagne afskrivninger.
One of the factors accounting for the wide differences between the Member States is depreciation.
Disse er særlig store i Tyskland og Luxembourg, hvilket mindsker disse landes landbrugeres indkomster i sammenligning med de tilsvarende indkomster for landbrugere på samme tekniske og økonomiske niveau.
Depreciation is very heavy in Germany and Luxembourg, and this encroaches on farmers' incomes there as compared with those operating at the same technical and economic levels in other countries.
Hvorom alting er, kan det slås fast, at forskellen mellem gennemsnitsland­brugeren med den laveste indkomst (i Grækenland) og med den højeste indkomst (i Nederlandene) er 1:5.
However this may be, we may note that the strongest 'average' farmer (The Netherlands) is more than five times as well off as the weakest (Greece).
Den nederlandske landbrugers indkomst ligger på et niveau, der er 2,5 gange så højt som EF­gennemsnittet.
Dutch farmers enjoy incomes running at two and a half times the Community average.
Et andet forhold, der kan undersøges, er indkomstforskellene inden for den enkelte medlemsstat mellem velstillede landbrugere og landbrugere med ringe landbrugsindkomster.
Another important observation is that of the income disparities within each Member State between farmers who are 'well off and farmers whose incomes are low.
Med henblik herpå er i følgende tabel an­ført det gennemsnitlige indkomstniveau for de 25 % landbrugere, der befin­der sig øverst på landbrugets indkomststige (øverste kvartil), og for de 25 % nederst på stigen (laveste kvartil).
For this purpose, the table below shows the average income of the 25% of the farmers at the top of the income scale (highest quartile) and that of the 25% at the bottom of the scale (lowest quartile).
100 = EF­gennemsnit for landbrugsindkomsterne
Average agricultural income in highest quartile (') and lowest quartile (100 = average Community farm income
Gennemsnitlige indkomster i den øverste kvartil
Average income in highest quartile
Gennemsnitlige indkomster i den nederste kvartil
Average income in lowest quartile
Kilde: INLB - Regnskabsåret 1981/1982. Landbrugsindkomst: bedriftens nettoværditilvækst/AAE.
Source: FADN 1981/82.
(2) Den fjerdedel af de aktive i landbruget (ÅAE), der befinder sig nederst på landbrugets indkomststige.
(2) Quarter of those working in agriculture (AWU) at the bottom of the income scale.
Forskellen på EF­plan mellem gennemsnitsindkomsterne for de 25 % land­brugere med de højeste indkomster og de 25 % med de laveste indkomster er 1:20.
The 'range' between the average income of the 25% 'richest' farmers and that of the 25% 'poorest' farmers, for the Community, is from 1 to 20.
Landene med de mindste relative forskelle er i rækkefølge Danmark, Bel­gien, Nederlandene og Grækenland (forskel nær ved eller under 1:5).
The countries in which the ranges are relatively narrowest are Denmark, Belgium, the Netherlands, and Greece, in that order ('range' close to or below 1 to 5).
I Frankrig, Det forenede Kongerige og Irland er forskellene ca. 1:10, i Italien ligger de nær EF­gennemsnittet, hvorimod forskellene i Tyskland og Luxem­bourg som følge af antallet af negative indkomster i 1981/1982 er betydeligt større.
The 'ranges' for France, the United Kingdom and Ireland are about 1 to 10, Italy has a 'range' near to the Community 'range', but Germany and Luxembourg — because of the number of negative incomes in 1981/82 — have much wider ranges.
Indkomstforskellene opgjort på grundlag af gennemsnittene i de for­skellige medlemsstater er betydelige, men de er resultatet af et stort antal faktorer, hvis virkninger efter omstændighederne kan udligne hinanden eller akkumuleres: bedrifternes størrelse, struktur og specialisering, de naturgivne forhold, bedrifternes økonomiske miljø, landbrugernes kvalifikationer osv.; hertil kommer forskellene i økonomisk, finansiel, skattemæssig og social po­litik fra medlemsstat til medlemsstat, som har direkte indvirkning på land­brugssektorens resultater.
The income disparities, measured between averages from one Member State to another, are wide, but they are the composite effect of a large number of factors, some strengthening, some offsetting, each other: size, structure and specialization of holdings, natural conditions, economic environment of the farms, skills of the farmers, etc.; further factors are differences in economic, financial, fiscal and social policy from one Member State to another, which directly influence costs and profits.
Med hensyn til de tal, der er nævnt i det fore­gående, er der tale om meget generelle oplysninger for en hel medlemsstat.
The figures given above are broad aggregations for the whole Member State.
Det er nødvendigt at betragte mindre grupper af landbrugere for at få et bedre kendskab til arten og betydningen af forskellene i landbrugsindkom­sterne.
The nature and scale of disparities in agricultural incomes cannot be properly pinpointed without an examination of smaller groups of farmers.
Forskelle mellem bedrifterne på grundlag af driftsgrenene
Disparities between holdings according to type of farming
Det er velkendt, at visse driftsgrene er mere rentable end andre.
Some types of farming pay much better than others.
I figur 10 er for hver medlemsstat og for hele Fællesskabet anført det gennemsnitlige indkomstniveau for ni grupperinger af bedrifter på grundlag af driftsgrenen.
Figure 9 shows the average incomes for nine groups of farms according to type of farming, for each Member State of the Community.
Som tidligere udtrykkes resultaterne i forhold til den gennem snitlige landbrugsindkomst for alle Fællesskabets bedrifter.
As before, the results are given in relation to the average agricultural income of all Community holdings.
Bedrifter, der er lagt an på hovedafgrøderne, frugt, blomster og grønsager (gartneribrug) samt husdyrbrug uden jordtilliggende har en indkomst, der ligger over gennemsnittet, både på EF-niveau og på nationalt niveau, når der ses bort fra nogle enkelte undtagelser.
Field crops, fruit, flowers and vegetables (horticulture) and off-land livestock farming yield above-average incomes, not only for the Community as a whole but also for the individual countries, with a few exceptions.
De bedrifter, der er lagt an på produktion af okse- eller fårekød, og bedrifter, som kun i ringe grad er specialiseret (blandet landbrug, blandet husdyrbrug), har i almindelighed en la vere indkomst.
Beef/ veal and sheep farming and non-specialized farming (mixed crops, mixed livestock) generally show lower incomes.
De laveste indkomster forekommer hos luxembourgske og tyske kvægbrugere, italienske vinavlere samt græske agerbrugere og husdyrbrugere.
The lowest incomes are those earned by Luxembourg and German cattle farmers, Italian wine-growers and Greek crop and livestock farmers.
De bedst stillede er uden diskussion de belgiske, nederlandske, franske, britiske og danske agerbrugere, de belgiske og nederlandske gartner, de belgiske, nederlandske og britiske frugtavlere, de nederlandske og danske mælkeproducenter samt svinebrugerne.
Easily the highest earners are the Belgian, Dutch, French, British and Danish crop farmers, Belgian and Dutch horticulturists, Belgian, Dutch and British fruit growers, Dutch and Danish dairy farmers and, generally, pig farmers.
Blandt de mindre specialiserede landbrugere er indkomsten relativt tilfredsstillende i Benelux, Danmark og Det forenede Kongerige, medens de tyske, italienske, irske, græske og endog franske medlemmer af denne gruppe har en mindre tilfredsstillende indkomst.
Among the less-specialized farmers, those in the Benelux, Denmark and the United Kingdom have relatively satisfactory incomes, but German, Italian, Irish, Greek and even French mixed farmers have lower incomes.
På EF-niveau er indkomstforskellen mellem bedrifterne på grundlag af driftsgrenen i det tilfælde, hvor den er størst, 1 (polykultur): 3,6 (husdyrbrug uden jordtilliggende); i de enkelte medlemsstater er de ekstreme forskelle mellem gennemsnitslandbrugere grupperet på grundlag af bedriftstypen lig med eller mindre end den værdi, undtagen i Italien, hvor forskellen er større.
At Community level, the income disparity between holdings according to type of farming ranges from 1 (mixed farming) to 3.6 (off-land livestock farming); within each Member State, the widest gaps between 'average farmers' grouped according to type of farming are equal to or smaller than this range, except in Italy, where the range is wider.
Forskellen mellem figurens laveste og højeste punkt svarende til en kombination af medlemsstatseffekten og driftsgrænseffekten er 1:15.
The range between the lowest point and the highest point in the chart — combination of the 'Member State' and 'type of farming' effects — is 1 to 15.
INDKOMSTFORSKELLE I LANDBRUGET PÀ GRUNDLAG AF DE VIGTIGSTE DRIFTSGRENE
INCOME DISPARITIES ACCORDING TO THE MOST IMPORTANT TYPES OF FARMING
(') Landbrugsindkomst: Bedriftens nettoværditilvækst pr. årsarbejdsenhed.
Source: FADN 1981-82.
Kilde: INBL, Regnskabsåret 1981/82.
(') Farm net value-added/AWU.
Forskelle mellem bedrifterne på grundlag af økonomisk størrelsesklasse (')
Disparities according to size of farm (')
Som det fremgår af nedenstående tabel, kan forskellen melem de for­skellige grupper af økonomisk størrelse på EF­niveau være på 1:7,8.
As the table below shows, the gap between economic size groups, at Community level, can be as much as 1 to 7.8.
Forskel­len mellem de ekstreme niveauer, der fremkommer ved samtidig virkning af effekten og den økonomiske størrelse, er 1:20.
The gap between extremes obtained by combination of the 'country' and the 'economic size' effects becomes 1 to 20.
Tabellen illustrerer således virkningen på indkomsten af strukturforskellene i Fællesskabets landbrugs­sektor.
The table thus shows the influence on income of structural differences in the commercial farming sector in the Community.
Landbrugsindkomsternes størrelse (') på grundlag af bedrifternes økonomiske størrelse 100 = EF­gennemsnit for landbrugsindkomsterne
Levels of agricultural income (') related to economic size of holdings 100 = average Community agricultural income
(J) Kun Nordirland.
Source: FADN 1981/82.
I Italien, Det forenede Kongerige og Irland er forskellen mellem yder­punkterne af nogenlunde samme størrelse som EF­gennemsnittet, hvorimod den er større i Frankrig.
In Italy, the United Kingdom and Ireland, the gap between the extremes is close to the Community figure, but it is wider in France.
Selv om ikke alle størrelsesklasser er repræsenteret i materialet, kan det generelt siges, at jo større bedrifternes økonomiske stør­relse er, jo højere er landbrugernes indkomster.
Generally speaking — although the sample does not include all the size classes — the larger the holding, the higher the income.
(') Analysen omfatter bedrifternes økonomiske størrelse, som måles ved hjælp af et økonomisk kriterium: standarddækningsbidraget.
(') The analysis concerns the economic size of holdings measured by an economic criterion: the standard gross margin (SGM).
På denne måde kan alle bedrifter sammenlignes og klassificeres på grundlag af en enkelt enhed, uanset hvilken produktion der er tale om.
Use of this criterion enables all the holdings to be classified by a single yardstick, whatever their types or production.