natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For første gang siden den industrielle civilisation for alvor satte i gang, gav mennesket afkald på at udrette noget, som lå inden for dets muligheder« ').
For the first time since the industrial revolution man had renounced what he was capable of doing'.2
Der er mange eksempler på faldende nytteværdi af de teknologi ske nyskabelser.
There are other examples of the decreasing usefulness of technological in novation.
På transportområdet har man f. eks. forlængst opnået det vigtigste med hensyn til tidsbesparelser.
In transport, for example, the most important gains in time have already been realized.
Alt andet lige kan udviklingen af flyvemaskinen ikke sammenlignes med jernbanen, som allerede i 1869 gjorde det muligt at komme tværs gennem USA på 6 dage i stedet for at skulle tilbringe 6 måneder i hestevogn.
The aircraft is as nothing compared with the progress wrought by the railway, which made it possible from 1869 onwards to cross the United States in six days instead of six months by coach.
Man kan også nævne det faldende marginaludbytte af anvendelsen af gødningsstoffer i landbruget2).
Another example is the marginal and decreasing efficiency offer tilizers in agriculture.3
Imod denne tese kan nævnes udsigterne til nye teknologiske udviklinger som mikroprocessorerne og bioindustrien.
However, the prospect of new technological revolutions in microprocessors and bio-industry runs against the above thesis.
Selv om nytteværdien og udbyttet af de teknologier, som har nået et vist mætningspunkt, på visse punkter er faldende, vokser de på andre og nye: for tiden divideres fabrikationsomkostningerne ved frem stilling af elektroniske komponenter med 10 hvert femte år, og dette tempo ser ikke ud til at ville standse.
In some fields the utility and the yield of mature technologies are decreasing.
Hvis automobilindustrien havde haft en lignende udvikling, ville biler nu være 1 000 gange billigere end i 1960 3).
But in others the yields are very much still increasing. The cost of producing electronic
Skal man tro den amerikanske præsidents rådgivere4), kan produktivitetsnedgangen også skyldes andre faktorer end udbyttet af teknologien og investeringsniveauet, f. eks. disse:
See, in particular, Orio Giarini and Henry Louberge: La civilisation technicienne à la dérive, Dunod 1979.
Jf. Annual Report of the Council of Economic Advisers, Economic Report to the President, januar 1979, s. 67 ff.
In other words, the efficiency with which nitrogen is converted into crop has decreased by 80% in that time'.
— Stigende økonomiske og sociale omkostninger i forbindelse med de mange nye lovbestemmelser og regler med henblik på sikkerhed og miljøbeskyttelse.
109 components is now being reduced by a factor of ten every five years, and this rate is not slowing down. If the automobile industry followed a similar development, cars today would be only a thousandth of their 1960 price.1
— En voldsom tilgang af unge og ufaglærte arbejdstagere, som ifølge visse undersøgelser skulle være forklaringen på en tredje del af nedgangen i produktiviteten.
It is thus still possible to argue that the relative reduction in R & D effort preceded the slowdown in productivity growth and is, therefore, its cause and not a consequence.
— Anvendelse af materialer, der er vanskeligere at udnytte, men mindre energiforbrugende.
Furthermore, if one is to believe the ad visers of the American President,2the reduction in productivity is due not to the decreasing yields of technology, but to the increase in social costs, created by the multifarious legislative and regulatory provisions for safety and the protection of the environment.
— Servicesektorens voksende andel i bruttonationalindkomsten: produktivitetsstigningerne i denne sektor sker meget langsommere end i industrien.
Or to the enormous influx of young persons and unskilled workers into the labour force which, according to some studies, explains a third of the slowdown in productivity; or to the choice of less high-performance materials which consume less energy; or to the increasing share in GNP of the service sector, where gains in productivity are much less than in industry.
Det sidste punkt kræver en kommentar.
This latter point is cogent.
Dels mærkes de positive virkninger af overførslen af arbejdskraft fra landbruget til de mere produktive industrier ikke længere, dels er beskæftigelsen i industrien, der er overhalet af den tertiære sektor med hensyn til andel af økonomien '), faldet.
Not only have the positive effects of the transfer of labour from agriculture to the more productive industries now run their course, but industrial employment is increasingly eroded by the increasing tertiary or service content of the economy.3We must here dis tinguish carefully the yields of technology and the obstacles to technology.
Man må derfor skelne mellem teknologiens resultater og de faktorer, som hindrer dem.
The new phenomenon which could sweep away the prospect of decreasing yields in the tertiary or service sector is that for the first time for decades the technological revolution of microprocessors can potentially achieve spectacular productivity gains in the bank*, offices and insurance companies.
Det nye, der vil kunne mane spøgelset om de svigtende resultater på grund af den tertiære sektors udbredelse i jorden igen, er netop, at et teknologisk frem skridt, mikroprocessorerne, for første gang i årtier har muligheden for både at opnå enestående produktivitetsstigninger i den tertiære sektor (f. eks. banker, hvor man vil operere med elektroniske penge og afskaffe check-systemet — det kan ganske vist skabe nye vanskeligheder for beskæftigelsen) og rydde nogle hindringer af vejen.
(Banks, for example, can extend electronic money, end cheques, and extinguish large numbers of jobs.)
Man kan ikke både tale om svigtende resultater af teknologien og stigende arbejdsløshed som følge af det teknologiske fremskridt.
We should also note in passing that one cannot logically hold that technological yields are decreasing and that technological progress is generating unemployment.
Bekymringerne for konsekvenserne af teknologien med hensyn til beskæftigelsen burde berolige os, hvad angår problemet omkring resultaterne af teknologien.
Paradoxically, our doubts about the consequences of technology for employment should reassure us about the yields of technology.
Inden spørgsmålet om beskæftigelsen tages op, skal det siges, at de nye bebudede teknologiske revolutioner vil kunne få en vis multiplikatoreffekt på produktiviteten ved at rydde nogle blokerende faktorer af vejen (centralisering, de store systemers kompleksitet, miljøproblemer osv.). »Edb-teknologien og bioteknologien er i særlig grad banebrydende og kan stimulere nyskabelser i andre sektorer.
The new technological revolutions could multiply the effects on productivity by attacking other factors which currently block progress, such as the complexity of large systems, and the damage to the environment.
Udviklingen af disse teknologier munder ud i en aktiv bevarelse af de naturlige ressourcer (råvarer
'The technologies of telematics and the biotechnologies are highly innovating, and are in fact capable of stimulating
»Den tertiære sektor beskæftiger mere end 50% af den erhvervsaktive befolk ning i Europa.
' See Gunter Friedrichs: Microelectronics, a new dimension of technological change and
Beskæftigelsen i en del af denne sektor er steget ca. 20% på 16 år.
3 innovation, Paper presented to the Club of Rome. March 1979.
Med det tempo vil den tertiære sektor i 1990 repræsentere 65% af den erhvervsaktive befolkning.
67. and following. 'Le tertiaire représente plus de 50% de la population active en Europe. En part, l'emploi du secteur tertiaire a crû d'environ 20% depuis 16 ans, à ce rhythme, le tertiaire représentera 65% de la population active en 1990. soit le taux actuel des USA'. DG II B/PhG/jm 12.3.1979.
Den teknologiske udfordring og energi).
A crisis of confidence in growth and science innovation in other sectors.
Desuden kræver de ikke nødvendigvis kæmpestore pro duktionsenheder.
Their development results in an active conservation of natural resources.
Det gør det muligt at undgå nogle af stordriftens negative virkninger.
Furthermore very large production units are not necessarily required, and this makes it possible to avoid the negative effects associated with very large scales.
Udbyttet vil normalt også være meget højt og kan kontrolleres både biologisk og elektronisk.
Their thermodynamic yields are in general high and can be controlled at the biological or electronic level.
Desuden gør disse teknologier — den første takket være anvendelsen af mikroprocessorer og decentraliseret datateknik, den anden på grund af akti viteter i mindre målestok, ofte i tilknytning til landbruget — det muligt at nå frem til en hensigtsmæssig decentralisering med deraf følgende fordele for den geografiske ligevægt.
Furthermore these technologies — the first as a result of the microprocessor and decentralized data processing, the second due to activities at a reduced scale often linked with agriculture — make it possible to arrive at a valid decentralization with the advantages which arise from this from the point of view of geographical equilibrium.
Decentraliseringen giver en bedre udnyttelse af næsten alle ressourcer: energi, råvarer, plads og især arbejdkraft.«l)
Decentralization, in effect, leads to the better use of most resources: energy, materials, space and, in particular, labour."
Produktivitet og beskæftigelse
Productivity and employment
Relationerne mellem teknologi, produktivitet, vækst og beskæfti gelse er årsag til endeløse stridigheder.
The relationships between technology, productivity, growth and employment provide scope for endless argument.
Spørgsmålet er tidligere nævnt, og konklusionen var, at når stigningstakten i produktiviteten er større end i den økonomiske vækst, kan det kun medføre øget arbejdsløshed, medmindre arbejdstiden sættes ned.
We have already considered this question at some length, and have concluded that when the rate of growth of productivity is higher than that of economic growth unemployment can only increase, if working hours remain the same.
Selv om de imponerende produktivitetsstigninger i perioden med kraftig økonomisk vækst i tresserne ledsagedes af næsten fuld beskæftigelse, er det en kendsgerning, at på trods af faldet i pro duktiviteten i halvfjerdserne er arbejdsløsheden steget på grund af et endnu kraftigere fald i den økonomiske vækst: den produktivitetsstigning, der er affødt af de teknologiske nyskabelser, har »siden 1965 muliggjort en vækst i industriproduktionen uden at skabe mere beskæftigelse«, og »siden 1973 er det endog gået i den modsatte retning for EF-landene«.
While it is true that formidable gains in productivity during the period of high economic growth in the 1960s were accompanied by almost full employment, it is also true that, despite the fall in productivity in the 1970s, unemployment increased because of an even greater fall in economic growth. In other words, the gains in productivity resulting from technological innovations made possible since 1965 'the increase in in dustrial production without the creation ofjobs'.
Det fremgår klart af R. Rothwells og W. Zegwelds rapport 2).
And since 1973 exactly the opposite happened in the countries of the Community, as is shown by the R. Rothwell - W. Zegveld report.2
Trods denne eksplosionsagtige produktion ( + 28% på et år) faldt beskæftigelsen i sektoren med 4%« 3).
Even the fastestgrowing industrial sectors no longer create employment.
Man kan nævne et andet eksempel fra Tyskland: udskiftningen af mekanisk udstyr med elektronisk (ure, trykkerivirksomhed, reproduktion osv.).
'In 1976 the index of production of dataprocessing equipment in the Federal Republic of Germany was still at a level of 116 (1970= 100).
Fra 1970 til 1977 steg
However, by 1977, this index had climbed to 148.9.
Krisen ¡forholdet mellem videnskab-vækst og samfundet
The need for technological development; consequences for employment
139 produktionen 12%, produktiviteten 43,5%, mens beskæftigelsen faldt 23%.
Between 1970 and 1977 Federal German production increased by 12%, productivity by 43.5%, whilst employment was reduced by 23%.
Det skyldes blandt andet den manglende fleksibilitet på arbejdsmarkedet, som igen er en følge af, at arbejdskraften i sti gende grad er mindre indstillet på faglig og især geografisk mobilitet, at kvinderne er gået ind i erhvervslivet — samt af socialpolitik ken (social sikring) og af skattepolitikken (omfordeling).
These figures show that it is difficult to claim that the determining factors of structural underemployment are to be found mainly in the constraints of the substitution of capital for labour due to labour market rigidities, such as the lesser professional and geographical mobility of women, or social security policy, or a redistributive tax policy.
Den manglende smidighed i samfundet bærer en del af ansvaret for arbejdsløshedsproblemet.
These social rigidities must thus share responsibility for unemployment.
Visse virksomheder tøver med at ansætte folk af frygt for ikke at kunne afskedige dem, hvis det bliver nødvendigt, på grund af de sociale beskyttelsesforanstaltninger, men det er ikke hovedårsagen.
It is well known that some companies hesitate to take on new staff for fear of not being able to dismiss them if necessary. But they are not the primary cause of unemployment.
Nødvendig heden af en teknologisk udvikling
The need for technological development
Det ville være fristende at foreslå at løse problemerne ved at ned sætte produktiviteten yderligere og udsætte nogle teknologiske nyskabelser for at bringe produktiviteten ned under den økonomi ske vækst (eftersom tressernes kraftige vækst synes vanskelig at opnå igen).
It would be tempting to suggest an even greater slowdown in productivity to reduce unemployment. One way would be to delay technological innovation, so as to bring the rate of productivity growth below the GDP growth rate.
Men det ville uden tvivl kun gøre ondt værre.
Unfortunately this cure would undoubtedly be worse than the disease.
På grund af den voksende gensidige afhængighed og kravet om konkurrenceevne over for omverdenen ') må Europa benytte teknolo gien til at forbedre sin produktivitet (at beskytte visse sektorer kun stigt vil på længere sigt være ensbetydende med meget snart at måtte opgive dem).
Because of Europe's increasing interdependence and its need to maintain external competitiveness,1it must rely on technology to improve its productivity.
Det er paradokset i postulatet om konkurrenceevne-produktivitet, der umiddelbart medfører højere arbejdsloshed for at undgå endnu hojere ledighed i fremtiden. Af det første paradoks følger logisk et andet: automatiseringen kan bl. a. takket være mikroprocessorerne blive en losning på krisen — som i sig selv er en hindring for at udvide automatiseringen.
To protect some sectors artificially and per manently would be to condemn them tomorrow. This is the result of the paradox of competitiveness and productivity.
Medmindre vi igen får en kraftig okonomisk vækst er anvendelsen af teknologien nødvendig.
In the absence of a return to a high rate of economic growth, recourse to technology is vital, but it will aggravate unemployment.
Den vil forværre arbejdsløsheden, men sikkert mindre, end hvis man ikke benyttede sig af den.
However, un employment will rise less than it would do if technology was not in troduced.
Denne hypotese gælder i det mindste til 1985, fordi den erhvervsaktive befolk ning i Europa indtil da vil vokse tre gange så hurtigt som i perioden 1965-1975.
This hypothesis is valid at least until 1985. Between now and then the active population in Europe would increase at a rate three times higher than in the period 1965-75.
Der kan sættes spørgsmålstegn ved dette krav, men så må hele det samfunds økonomiske system og vor livsform tages op til revision jf. afsnit B.2.7.
One can question this constraint, but it is in fact the entire socio-economic organization and lifestyles which it is necessary to examine. See 2.9.1.
Indtil det sker, er udnyttelsen af teknologien det eneste middel for Europa til at undgå at blive overhalet af USA og Japan og samtidig indhentet af udviklings landene.
Meanwhile recourse to technology is the only method if Europe is not to be simultaneously overtaken by the USA and Japan and be caught up by the developing countries.
I virkeligheden kan mikroprocessor-revolutionens indvirkning på beskæftigelsen udmærket tænkes i højere grad at blive af kvalitativ end af kvantitativ art. Eksemplet fra den kemiske industri viser, at automatiseringen hovedsagelig træder ind i stedet for de gentagne processer, der kun kræver forholdsvis ukvalificeret arbejdskraft.
The consequences of the microprocessor revolution on employment may eventually be more qualitative than quantitative. The example of the chemical industry shows that automation mainly replaces repetitive and semi-skilled tasks.
Eksemplet fra tekstilindustrien gør det klart, at de teknologiske ændringer især får antallet af ingeniører og højt kvalificerede teknikere til at stige på bekostning af mellemteknikere, uden at anvendelsen af faglærte arbejdere formindskes tilsvarende.
The textile industry suggests that technological change mainly increases the number of engineers and highly-qualified technicians at the expense of intermediate grades.
Det fremgår også af den følgende kurve.
Skilled labour is not reduced, as can be seen in the diagrams on the following page.
Udviklingen af »the informal economy« udgør en løsning af beskæftigelsesproblemet, men hindrer samtidig oprettelsen af flere arbejdspladser i den ter tiære sektor.
Paradoxically the development of the informal economy, that is to say that of production outside the formal market, is a response to unemployment but also constitutes a brake on the creation of jobs in the tertiary sector. See P. Nora and A. Mine: L'informatisation de la Société, Doc. Française, Paris 1978; Michel Godet and J.P. Plas: 'Les banques pourraient être la sidérurgie de demain', in Le Monde 20.2.1979. Op. cit. p. 110.
Ufaglært
Unskilled
Faglært
Semi-skilled
Efter teknologiske ændringer
After technological change
Den teknologiske udfording passes de nye behov.
Chapter 5: The major technological changes in the next few decades
Desuden indebærer mikroprocessor-revolutionen nye muligheder for decentralisering og mindre produktionsenheder. De små og mellemstore virksomheder skaber mere beskæftigelse end de store: »In the light of a recent study by Birch (1979), which showed that two thirds of all new jobs in industry in US came from companies employing fewer than twenty people, and that no fewer than four fifths of all new jobs came from firms less than five years old« ').
It is unlikely that a new ' technological innovation ' which is currently un dergoing basic research can be usable in less than ten to twenty years.
Uden at ville forudsige noget om en mulig reel indvirkning af andre afgørende nyskabelser, som måske bliver udviklet på kortere sigt, vil det afgørende træk ved de teknologiske ændringer inden for den nærmeste fremtid (1990) være en accelerering, øget udbredelse og anvendelse samt en spredning i alle mulige forskellige sektorer af eksisterende nyskabelser med udgangspunkt i nogle nøgleområder.
Without prejudging the possible impact of other fun damental innovations which might be developed in the short term, the significant fact in technological change until 1990 will be the acceleration and diffusion through the widest range of sectors of the main existing innovations.
Mere specifikt vil det vigtigste træk ved forandringerne være øget overførsel af kontrolfunktioner fra mennesker til maskiner i forbindelse med processer i og driften af systemer.
A principal characteristic of this change will be the transfer from men to machines of the control of operations and systems, from the relatively simple to the most complex.
Det gælder både de relativt enkle og de mere komplicerede.
The nature, conditions and consequences of the foreseeable technological changes remain to a large extent uncertain.
') R. Rothwell og W. Zegweld, op. cit., s. 156.
(1) the technology ofinformation, (2) bioscience and biotechnology, (3) energy.
Sterre teknologiske ændringer i de kommende årtier
Exploitation of the oceans will not effect us until much later.
— Datateknologien — Biovidenskab og bioteknologier — Energi — Oversættelse — Bearbejdning — Administration af information — Styring af informationssystemer.
The prospects are none the less fabulous. Some experts estimate that 70% of the planet's resources are to be found under the oceans.
Selv om det kan forekomme overdrevet i de avancerede industri lande at ville fremskynde konsolideringen — inden 1990 — af et såkaldt data-samfund, som skulle være væsensforskelligt fra industrisamfundet med hensyn til strukturen i produktionsevnen, samfundsstrukturen og de dominerende værdisystemer, ved vi, at vore vestlige samfund i høj grad er påvirket af, hvad man kan kalde en »datamatiseringsproces«.
Their marginal exploitation today could be developed quickly, not only in the case of hydrocarbons at depths of more than 200 m but also for mineral resources.
De fremskridt, der er gjort på halvleder-området (miniaturisering, integrerede kredsløb), har ikke været de eneste afgørende faktorer.
Space technology is often wrongly held to be unfruitful for major technological changes. This is perhaps true for the 1980s, but not for the following decades.
Også optoelektronikken, »the display technology« m.m. har spillet ind i væsentlig grad.
Space technology presents an enormous reservoir of potential innovation for the future.
Udbredelsen af datateknologierne har været genstand for omfat tende forskning i USA (Parker, Porat) og i EF-landene.
Europe should reinforce its technological cooperation in the other fields as it has done for space, where the European Space Agency has fostered cooperation, with the technological success of the Ariane rocket.
') »Data« i ordets bredeste betydning af statistiske oplysninger, almindelig viden, relationer mellem begivenheder, tankevirksomhed m.m.
Information, taken in the widest sense of statistical data, general understanding of rela tions on events, thought, etc.
Den teknologiske udfordring med hensyn til karbonhydriderne (dybder over 200 meter), men også hvad angår mineralressourcerne (polymetalholdige), hvis kommercielle udnyttelse skulle kunne begynde i slutningen af firserne.
It may be too exaggerated to suggest that between now and 1990 a socalled information society, clearly different from our present industrial society in its productive power, social structure and value-systems, will be established.
Et område på 6 millioner kvadratkilometer i Stillehavet skulle alene kunne levere hele verdens forbrug af kobolt og halv delen af forbruget af nikke!.
Nevertheless, it is true that our Western societies have already heavily invested in a process of ' informatization of society''.
Hertil kommer aqua-kulturen, som i forhold til fiskeriet er, hvad husdyrbrug er i forhold til jagten (i nogle tilfælde skulle produktionen kunne øges 1 000 gange).
The new information technologies use resources drawn on inventions for the transmission of information and, to a large extent, on electronics, such as electronic data-processing, automatic text-processing, measurement and control technologies.
Det er måske rigtigt — i firserne — men det gælder ikke for tiden derefter, for rumfartsteknologien indeholder et enormt potentiel for nye opfin delser.
The diffusion of information technologies has been the subject of detailed research in the United States (Parker, Porat) and also in the Community countries.
Europa bør styrke sit teknologiske samarbejde på de andre områder i lighed med, hvad der er sket på rumfartsområdet, hvor »European Space Agency« (Den europæiske Rumfartsorganisation) har vist vejen til et udbytterigt samarbejde med ARIANE-rakettens teknologiske og om kort tid også kommercielle succes.
Edwin Parker suggests that one should separate from the various other categories of active persons those specialized in the acquisition, processing or diffusion of information.