natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EF har på sin side oprettet sit eget netværk af diplomatiske missioner i udlandet, som i øjeblikket består af over 90 delegationer og konte rer. Den seneste repræsentation er place ret i Moskva og blev åbnet i februar 1991.
There are on the one hand the offices of delegates to the countries belonging to the Lomé Convention who are charged with the execution of techni cal and financial cooperation between the EC and the ACP States.
EF har to forskellige former for kontorer i udlandet.
Nearly 150 countries now maintain diplomatic missions in Brussels accredited to the European Community.
Dels er der de kontorer, der hører under de »delegerede« i de lande, der er omfattet af Lomé-konventionen; disse kontorer varetager gennemførelsen af det faglige og finansielle samarbejde mellem EF og AVS-landene.
On its side, the Community has set up its own network of diplomatic missions abroad, currently consisting of more than 90 delegations and offices.
Den anden kategori består af delegationer (eller »re præsentationer«) i andre tredjelande eller ved internationale organisationer.
The most recent representation is in Moscow, opened in February 1991.
EF's diplomatiske missioner hører under Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og ikke under Det Europæiske Fællesskab som sådant.
The Community's diplomatic missions are in name delegations of the Commission of the European Community and not of the European Community as such.
Det afspejler EF's interne institutionelle struktur, hvorefter Kom missionen repræsenterer EF i udenrigshandelspolitiske spørgsmål.
This represents the internal institutional structure or the Community whereby the Commission re presents the Community on external trade policy matters.
Kommissionens delegationer i de forskellige lande udfører de samme praktiske funktioner som almindelige diplomatiske missioner.
On station, the Commission delegations carry out the same operational functions as normal diplomatic missions.
De har også et nært samarbejde med EF-medlemslandenes ambassader i de pågældende lande.
They also cooperate closely with the local embassies of the EC Member States.
Ellemann­Jensen, Uffe: D Da Danmark igen Sagde Ja til det
Π Agreements and other bilateral agreements Unking the Communities with non­member countries,
Fælles..., København, Schultz, 1987.
Groux, J. and Manin, P. G The European Communities in the international order, Luxembourg, Office for Official Publi­cations of the European Communities, 1984.
Nehring, Niels­Jørgen: Π »EF, det Indre Marked og Sikker­hedspolitikken« i: SNU, 1989.
Munich, 1989.
ANDRE PUBLIKATIONER
Cosgrove, C. and Jamar, J. (Ed.)
Bonne, Bjarne: Π Forholdet mellem EF og Lomé under Forandring, Center for Udviklingsforskning, 1990.
D Europe's global links. The European Community and inter­regional coop­eration, London, Pinter Publishers, 1990.
De Europæiske Fællesskaber— Kommissionen
European Communities - Commission
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 1991 -35 s.-16,2x22,9 cm ISBN 92-826-1462-X Katalognummer: CC-60-91-781-DA-C
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities 1991 - 36 pp.-16.2 χ 22.9 cm ISBN 92-826-1465-4 Catalogue number: CC-60-91-781-EN-C
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Rue de la Loi 200, Β-1049 Bruxelles
ET GENNEMSKUELIGT EUROPA
EUROPE LIVE
ET LEVENDE EUROPA så at sige øjeblikkelig ajourføring (eventuelt flere gange om dagen) og dialogprocedurerne, som ikke kræver nogen specielle forudsætninger, henvender INFO 92 sig både til det brede publikum og til erhvervskredse. kredse.
Fast transmission, the in stant updating facility (several times a day, if necessary) and dialogue procedures requiring no prior training make INFO 92 ideal for the general public as well as business circles and the professions.
INFO 92 indeholder væ sentlige oplysninger for alle, som ønsker at holde sig ajour med udviklingen frem til 1992.
INFO 92 contains vital information for all those who intend to be ready for 1992.
Brugeren kan ligeledes henvende sig til Kommissionens presse- og informationskontorer eller— for de små og mellemstore virksomheders vedkommende — de EF-rådgivningskontorer, som findes i alle Fællesskabets regioner.
The game is followed right to the end, i.e. up to the transposition of directives into Member States' internal legislation.
INFO 92 er tilgængelig for alle, fordi systemet er så brugervenligt.
Using INFO 92 is simplicity itself. It can be consulted on screen by means of a wide range of everyday equipment connected to specialized data relay networks.
INFO 92 giver nem lig mulighed for at konsultere oplysninger på dataskærme ved hjælp af en lang række almindelige terminaler, der kan tilsluttes de pågældende datanet.
The system offers easy access to information by means of suggested menus and a logical presentation, modelledonthestructu re of the White Paper and the stages of the decision-making process within the in stitutions.
På grund af den store transmissionshastighed, mulighederne for
Inquiries may also be made to the Commission's Information Offices or — for small businesses — the Euro Info Centres now open in all regions of the Community.
Det grundlæggende princip bag EF's politik over for omverdenen er »en rimelig afvejning af egne interesser«.
One fundamental principle lies behind the Community's policies towards the outside: enlightened self-interest.
EF's egen økonomiske velfærd afhænger af en liberal, multilateral, økonomisk verdensorden og af en sund økonomi hos dets partnere, især i Den Tredje Verden. Til dette princip kan føjes ansvarsfølelse over for medlemslandenes tidligere kolonier og territorier, som har ført til særlige forbindelser, som f.eks. Lomékonventionen med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS).
The EC's own economic well-being depends on a liberal, multilateral world economic order as well as on the welfare of its partners, particularly in the Third World.
Disse målsætninger forfølges meden indsats præget af realistisk og praktisk sans og vilje tirkompromis.
These principles have been pursued with a mixture of realism, pragmatism and compromise.
På multilateralt plan har EF indtaget en ledende rolle i de globale forhandlinger om liberalisering af verdenshandelen inden for den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) og i Nord/Sydforbindelserne i FN-regi.
At the multilateral level, the Community has established a leadership role in the field of global trade liberalizing negotiations with the General Agreement on Tariffs and Trade (GATT) and in North-South relations within the UN framework.
Karakteren af EF's forbindelser med omverdenen i dag afspejler dets position som først og fremmest en økonomisk faktor.
The nature of the Community's external relations at present reflect its position as fundamentally an economic entity.
Alene EF's betydning som økonomisk magt og det forhold, at EF kan tale med én stemme på alle medlemslandenes vegne, har givet det en ledende placering i relation til verdenshandelen.
The sheer weight of its economic power and its ability to speak with one voice on behalf of all its members have propelled it into a leadership role on world trade.
Men EF er klar over, at denne rolle også indebærer et politisk ansvar, og har derfor i årenes løb udbygget
But, conscious that this role carries political responsibilities too, the Community has developed over the years its foreign policy cooperation.
** KONTORET FOR DE OØ , EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
EUROPEAN COMMUNITIES
Landegrænse
Community boundary
Udarbejdet af:
National frontier
2 pr. indbygger KKE <
Autonomous community
NB : 111 - National afgrænsning af regioner og administrative enheder.
Economic planning region
EUROPÆISKE
THE EUROPEAN COMMUNITY
FÆLLESSKAB
■•'.-Vev'
MEDLEMSSTATER, REGIONER OG ADMINISTRATIVE ENHEDER
MEMBER STATES.REGIONS AND ADMINISTRATIVE UNITS
Pris i Luxembourg, Moms ikke medregnet : ECU 7 - plastificerede kort : ECU 35
Price in Luxembourg, excluding VAT : ECU 7 - plastified map : ECU 35
DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB I 1990'ERNE
THE EUROPEAN COMMUNITY N THE 1990s
or De Europæiske Fællesskaber bliver 1 992 et ven
Τ he year 1 992 marks a watershed for the European
Fremover bør unge i alle aldre gennem undervis nings- og uddannelsesforanstaltninger forberedes til tilværelsen som borgere i el Europa, hvor der er fri bevægelighed for idéer og anerkendelse af fælles værdier.
Education and training ought, in future, to prepare young people of all ages for European citizenship, by fostering the free movement of ideas and the accep­tance of common values.
Ved årets udgang bliver EF's indre marked en realitet. Der skabes ét stort område uden indre grænser, hvor varer, tjenesteydelser, personer og kapital kan bevæge sig lige så frit som i et enkelt land.
At the end of that year, it will put in place the single European market, establishing a vast zone without internal frontiers where goods, services, peo­ple and capital move as freely as within one country.
Samtidig er EF på vej mod en fælles valuta og oprettelsen af en Politisk Union med en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
At the same time, the EC is embarked on the road to a single currency and the creation of a political union with a common foreign and security policy.
Det forbereder også en udvidelse gennem optagelse af nye medlemmer.
It is also preparing for its enlargement through the entry of new members.
EF begyndte i det små, men dets ansvarsområde er vokset i årenes løb og dækker nu de fleste økonomiske og sociale områder.
From modest beginnings, its responsibilities have expanded over the years, so that they now cover most areas of economic and social activity.
Fællesskabet er verdens største handelsmagt og er blevet en vigtig samarbejdspartner for både de industrialiserede lande og udviklingslandene. lingslandene.
The Community is the world's largest trading power and has beco­me a vital partner for industrialized and developing countries alike.
Fællesskabets måde at fungere på er meget kompleks, fordi det skal tage hensyn til alle EF-borgere, rige som fattige, og til alle medlemsstater, store som små.
The dynamics of the European Community are com­plex. It is run for the benefit of all citizens, rich and poor, and all Member States, big and small.
Dette kræver en fint afvejet magtbalance mellem EF's institutioner.
This requires checks and balances in its institutional struc­ture.
Det betyder også, at EF-landene er nød) til at udvise ansvarsfølelse og modenhed, når de for søger at nå til enighed og indgå kompromiser, og når de afgør, hvornår de fælles mål er vigtigere end nationale interesser.
It also means that EC countries must show res­ponsibility and maturity when seeking consensus and compromise and when deciding where common goals outweigh national interests.
Fællesskabet har udviklet sig til en økonomisk stormagt og stræber efter at udbygge det inare marked til en Økonomisk og Monetær Union og skabe politiske strukturer, der kan give det en ledende rolle i forsøget på at fastlægge den nye verdensorden efter den kolde krig.
Now an economic giant, the Community is striving to consolidate the single mar­ket into an economic and monetary union and to put in place political structures that will give it a prime role in helping de­fine the post­Cold War world order.
Fællesskabet er i lighed med USA og Japan bannerfører for pluralistisk demokrati og markedsøkonomi.
The Community is one of the three pillars, along with the United States of America and Japan, on which the system of plu­ralist democracy and market economy is built.
Det har indført handelsfordele for udviklingslandene, og ¡sær til landene i Middelhavsområdet og de 69 lande i AVS-gruppen (Afrika, Vestindien og Stillehavet].
It has granted trading advantages to the developing countries, giving spe­cial emphasis to the nations of the Mediterranean region and the Ó9 States of the African, Caribbean and Pacific
På trods af Fællesskabets stadig større økonomiske og politiske integration har det været muligt at bevare de forskellige kulturer, sprog og traditioner i de tolv medlemsstater.
Despite its accelerating economic and political integration, the Community has been able to preserve the distinctive cul­tures, languages and traditions of its 1 2 Member States.
Fællesskabet har som et led i det indre marked skabt et Borgernes Europa, som skal sikre, at også EF's 343 millioner borgere får direkte gavn af integrationsprocessen og afviklingen af de indre grænser.
As part of the single mar­ket, the Community has developed a citi­zens' Europe, ensuring that its 343 mil­lion people also benefit directly from the integration process and the flattenino of internal frontiers.
MennWfket skal passe på verdem, ellers vil < /er ikke . ure nogen vwrkn rit passe på. For fyrre år siden besluttede seks nationer, der rejste sig efter krigens hærgen, at forene deres vigtigste ressourcer, kul og stål, så der ikke igen kunne opstå en væbnet kamp mellem dem.
Forly years ago, six nations emerging from the ravages of war decided to pool their basic resources of coal and steel so that armed conflict between them beca­me impossible.
De sammenlagde også bevidst og målrettet en del af deres suverænitet.
They also pooled part of their sovereignty, deliberately and will­ingly.
Dermed opstod Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF), der var det første forsøg på tværnational økonomisk styring, og som skulle blive en forløber for vore dages Europæiske Fællesskab.
This was the European Coal and Steel Community (ECSC), the first democratic experiment in supra­national economic management, and precursor of the European Community of today.
Fællesskabets grundlov, Rom-Traktaten, trådte i kraft i 1 958.
The Community's basic constitution, the Treaty of Rome, came into force in 1958.
I Traktaten fastsættes der også mere umiddelbare prioriteter, herunder oprettelsen af et fælles marked, indførelse af en fælles politik på en række områder og en indsats for at formindske regionale og sociale uligheder.
These included the creation of a common market, the adoption of a series of common policies and action to reduce regional and social inequalities.
'Del eneste, der kan garantere paralleliteten mellem den økonomiske og den monelære politik, er en Politisk Union.'
The achievement of these aims gave way to the full implementation of the four 'free­doms' of the single market ­ for goods, services, people and capital.
Da disse mål var nået, kunne man gå i gang med en fuldstændig gennemførelse ar det indre markeds fire »friheder« -for varer, tjenesteydelser, personer og
'The only guarantee thai there will be a parallel between economic policy and monetary policy, is a political union'
Fællesskabets økonomiske og sociale samhørighed.
FROM SINGLE ACT TO SINGLE MARKET
FRA FÆLLESAKTEN TIL DET INDRE MARKED
In 1989, the Charter on the fundamental social rights of workers was
'Økonomi og miljø er lo sider af samme sag: En bæredygtig økonomisk udvikling kan ikke finde sted, hvis der ikke fuldt ud og systematisk tages hensyn til miljøet'.
'Economics and ecology are in the same boat: there is no viable economic growth without fully and systematically taking the environment into account' adopted.
Selv om EF's Toldunion blev indført alle rede i 1968, så den frie bevægelighed for varer blev en realitet tidligere end planlagt, gik det kun langsomt fremad med EF's integration på andre områder.
Although the EC's Customs Union was in place by 19Ó8, thereby achieving the free movement of goods ahead of schedule, progress in other areas of EC integration was slow.
Da Jacques Delors blev formand for EF-Kommissionen i 1985, fastsatte han 1992 som fristen for den endelige gennemførelse af de fire friheder, og nan besluttede, at der skulle udarbejdes en detaljeret plan for det indre marked.
When he became president of the European Commission in 1985, Jacques Delors set the 1 992 deadline for the full realization of the four freedoms and or dered a blueprint to be drawn up for the single European market.
Han foreslog også en ændring af Rom-Traktaten, som skulle lette beslutningstagningsprocessen for retsakter om det indre marked.
He also proposearevising the Rome Treaty to facilitate the decision-taking processes for single market legislation.
Medlemsstaternes regeringer gav straks deres tilslutning til hans initiativ og kastede sig ud i syv års forhandlinger, som nu nærmer sig deres afslutning.
His initiative was immediately endorsed by EC governments who launched seven years of negotiations which are now in their final phase.
Traktatændringerne, som er nedfældet i Den Europæiske Fælles Akt, der trådte i kraft i juli 1987, udvidede mulighederne for at anvende flertalsafstemninger i Ministerrådet.
The Treaty revisions contained in the Single European Act, which came into force in July 1 987, expanded the scope of majority voting within the Council of Ministers.
Dermed blev kravet om enstemmighed begrænset til følsomme emner såsom beskatning, afvikling a grænserne og arbejdstagernes rettigheder. der.
It thereby restricted the requirement for unanimous agreement to sensitive issues such as taxation, the dis mantling of borders and workers' rights.
Fællesakten medførte også en udvidelse af Europa-Parlamentets indflydelse på beslutningstagningsprocessen, og der blev for første gang fastsat regler Tor procedurerne i forbindelse med det udenrigspolitiske samarbejde.
The Single Act also extended the powers of the European Parliament in the decision-taking process and codified procedures on foreign policy cooperation for the first time.
Fællesskabets beføjelser blev udvidet til også at omfatte dele af energi-, miljø-, penge- og socialpolitikken samt forskning og teknologi.
The authority of the Community was broadened to cover aspects of energy, environment, monetary and social policies as well as research and technology.
'En fælles valuta er den cement, der binder medlemsstaterne
'A single currency is the cement thai binds our economies together'
Fællesskabets politiske struktur sideløbende med indførelsen af ØMU.
Sir león Brillan, Vice- Presiden! oí lhe European Commission
Den Politiske Unions vigtigste dimension udadtil er en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. hedspolitik.
The key external dimension of political union centres on a common foreign and security policy.
For at styrke det indre market blev EF's regeringschefer i december 1989 enige om at arbejde mod en Økonomisk og Monetær Union (ØMU).
In order to consolidate the single market, Community Heads of Government agreed in December 1989 to begin the process of economic and monetary union (EMU).
Et halvt år senere gav de også grønt lys for forhandlinger om en Politisk Union.
Six months later, they gave the goahead for negotiations on political union as well.
Forhandlingerne om ØMU og Den Politiske Union begyndte i december 1990 som to parallelle regeringskonferencer.
The negotiations on EMU and political union began at two parallel intergovernmental conferences (IGCs) in December 1990.
Det andet hovedpunkt i Den Politiske Union er en ændring af Fællesskabets institutionelle struktur, bl.a. gennem en udvidelse af Europa-Parlamentets beføjelser og en yderligere forøgelse af Rom-Traktatens anvendelsesområde.
The second focus of political union is the revision of the Community's institutional structures, notably by extending the power of the European Parliament, and expanding still further the scope of the Rome Treaty.
Der skal oprettes et centralbanksystem med ansvar for valutakurspolitikken og pengepolitikken. tikken.
To move within the Community as freely as in one's own country is a right which the Community is to grant to each of its citizens.
At kunne bevæge sig lige så frit inden for Fælles skabet som i sit egel land er en ret, som Fælles skabet vil tildele hver enkelt EF-borger.
Economic and monetary union requires the full completion of the single market, fixed exchange rates between the national currencies of Member States and the creation of a single currency, the ecu.
Medlemsstaternes økonomiske politik skal samordnes, især med hensyn til inflationstakten, finanspolitikken og en begrænsning af underskuddet på statens finanser.
Economic policies of Member States must be compatible with each other, especially as concerns inflation rates, fiscal policies and the limitation of budget deficits.
ØMU's første fase begyndte i juli 1990.
Stage I of EMU began in July 1991.
Anden fase skal efter planen starte i 1994.
The second Stage is due to start in 1994.
EF udøver i dag slor tiltrækning på de nye demokratier i Central- og Østeuropa, der søger en ny identitet som medlemmer af Fællesskabet.
The EC is now a magnet for the newly democratic countries of Central and Eastern Europe who seek a new identity as part of the Community.
Med fællesskabspagten om de grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale retligheder er der blevel skabt el rimeligt niveau for social tryghed og sociale sikringsydelser.
The European Social Charier lays down a reasonable level of social security and social benefits.
55 % af EF's borgere går ind for en fælles mønt i stedet for de forskellige nuværende valutaer, gerne inden for fem eller seks år.
A survey carried out in the autumn of 1990 {Eurobarometer No 34, December 1990] showed that 55 % of Community citizens were in favour of a single currency replacing the existing currencies within five to six years.
I Italien er der tale om 72 %, og i de øvrige EF­lande svinger tallet mellem 64 % og 35 %: Grækenland ¡64 %j, Frankrig ¡62 %}, Belgien og Nederlan­dene ¡61 %l, Irland {58 %), Portugal ¡55 %j, Spanien ¡53 %), Tyskland (50 %), Luxembourg (47 %], Det Forenede Kongerige ¡38 %) og Danmark ¡35 %).
In Italy the figure was 72 %, and elsewhere it ranged from 64 to 35 %: Greece (64 %), France ¡62 %), Belgium and The Netherlands 16 I %), Ireland ¡58 %), Portugal ¡55 %), Spain {53 %), Germany ¡50 %), Luxembourg (47 %), the United Kingdom (38 %), and Denmark ¡35 %).
Endvidere er kun 23 % af samtlige europæere imod, at der vedtages en fælles mønt.
Only 23 % of Community citizens were against the adoption of a single currency.
De største handelsnationers andel af verdenshandelen ') i 1989 (i %):
The share of world trade' held by the principal trading nations in 1989 (in %):
Det Europæiske Fællesskab er verdens største handelspartner. Det skyldes EF- piodtlkkVliiV
The European
I 1988 iværksatte Fællesskabet ERASMUS-program-met, der skal øge de studerendes mobilitet i EF.
Since 1988 the Community has been operating lhe Erasmus programme which aims to encourage student mobility within the Twelve.
150 000 unge har allerede dellagel i programmet.
One hundted and filly thousand young people have already taken part.
De nye traktater om ØMU og Den Politiske Union betragtes som en nødvendig konsolidering af Fællesskabet forud For den kommende udvidelse.
The new treaties on EMU and political union are regarded as a vital deepening of the Community in advance of its coming enlargement.
Enhver europæisk, demokratisk stat, der økonomisk set er tilstrækkeligt udviklet, kan ansøge om medlemskab.
Any State which is European and democratic and sufficiently economically advanced can apply for membership.
Optagelsen sker efter forhandlinger mellem ansøgerstaten og Fællesskabet om, hvor dan hvert af de nye medlemmer skal ind føre fællesskabsretten, og fastsættelse af en overgangsperiode indtil fuld integration. tion.
Entry follows negotiation between the candidate country and the community concerning the way each newcomer adopts EC legislation and the fixing of a transitional period to full integration.
Fællesskabet har fået nye medlemmer tre gange.
The Community has brought in new members on three occasions.
Storbritannien, Irland og Danmark kom med i 1973, Grækenland blev det 10. medlem i 1980, mens Spanien og Portugal fulgte efter i 1986.
Britain, Ireland and Denmark joined in 1973, Greece became the tenth member in 1 98 1 while Spain and Portugal followed in 198Ó.
SOCIALPAGTEN
THE SOCIAL CHARTER
Der er for øjeblikket fem lande, der ansøger om medlemskab, nemlig Østrig og Sverige (som begge er medlem af EFTA, Den Europæiske Frihandelssammenslutning) samt Tyrkiet, Malta og Cypern.
There are currently five applicants for membership: Austria and Sweden (both members of the European Free Trade Association), plus Turkey, Malta and Cyprus.