natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det fremgår, at EF-landenes handelsbalancer, og navnlig eksportens, er ret følsomme over for udviklingen i de relative priser (summen af priselasticiteten i eksporten og importen er sandsynligvis større end 1 for de fleste lande og særlig for Italien). I det omfang, dette er tilfældet, er den eksterne binding hårdest for højinflationslandene — Italien, Det forenende Kongerige og Frankrig — idet de tvinges til at bringe deres inflationsrate på linje med konkurrenternes for at reducere deres handelsbalanceuligevægt eller for at bremse tendensen til nedskrivning af deres valuta.
Yet the impact of prices on the trade balance is sometimes offset or accentuated by the operation of the income elasticities of imports and exports.
Prisvirkningerne på handelsbalancen kan dels opvejes, dels accentueres af virkningerne af indkomstelasticiteterne i eksporten og importen. Der er således forskelle mellem landene med hensyn til eksporten, hvilket afspejler graden af dynamik på eksportmarkederne.
The most pronounced differences though are encountered at the level of imports, in particular manu factured imports, an indication that the external constraint arises essentially from an uneven degree of resistance to import penetration ofthe domestic market where this is not counterbalanced by a strong export position.
Men man konstaterer de største forskelle for importen og navnlig for importen af industriprodukter, hvilket viser, at den eksterne binding hovedsagelig hænger sammen med en utilstrækkelig mod stand mod importpenetration på det indenlandske marked (når den ikke modsvares af en stærk eksportposition).
During the last 15 years, the operation of income elasticities has proved particularly beneficial to Japan, which in this respect has been distinctly more fortunate than the other industrialized countries, and, within the Community, to the Netherlands and also to Italy and France, both of which have thus been able to neutralize some ofthe harmful effects of unduly rapid inflation.
I de sidste femten år har indkomstelasticiteterne været særlig gunstige for Japan, der på dette punkt klart ligger foran alle andre industrialiserede lande, men indkomstelasticiteterne har også været gunstige for Nederlandene og ligeledes for Italien og Frankrig, således at de to sidstnævnte lande i et vist
By contrast, it has had a relatively adverse impact on the United Kingdom and this probably explains why economic growth had to be slower there than in the other countries. Lastly, in Germany, income elasticities have, on
Det står dog fast, at den indsats for at tilpasse produktions strukturerne, der allerede er gjort, uden tvivl har givet mulighed for at mindske det eksterne pres, der afspejles i virkningerne af indkomstelasticiteterne, og man observerer således efter det første olieprischok et væsentligt fald i indkomstelasticiteten i importen i de fleste lande. Indsatsen på dette område bør imidlertid fortsættes og endog accelereres ligesom i Japan.
However, the efforts already under way to adapt productive structures have probably helped to reduce the external pressure reflected in income elasticities. For instance, the income elasticity of imports fell significantly in most countries after the first oil shock.
Men EF-landene bør sætte ind på to punkter; de bør dels satse på at genvinde de tabte positioner på markedet for kapitalgoder, der kendetegnes af en kraftig stigning i importen fra ikke-EF-lande til trods for investeringsafmatningen i EF, dels genskabe dynamikken på EF-markedet, idet der er flere tegn på, at dette marked ikke længere har de samme dynamiske afsmitningsvirkninger på medlemsstaternes samhandel som tidligere.
The Community countries must adopt a two-pronged response: they must recapture their former shares of the Community market for equipment goods, which has seen a rapid increase in imports from non-member countries, in spite ofthe slowdown in investment in the Community, and they must regenerate the Community market, which seems to be no longer providing the same stimulus to Member States' trade as in the past.
Priselasticiteterne i eksporten inden for EF, fordelt på de vigtigste produktkategorier (årlige data 1964­1981)
Price elasticities of intra­Community exports, by main sector (annual figures, 1964­81)
Bemærk: a — forsinkelse på et år for de relative priser, b — co­linearitelsproblem. nd — tal foreligger ikke. * — ikke signifikant elasticitet (med en fejlrisiko på 5 %). ') Bilateral handel med EF.
* — non­significant elasticity (with a possible error of 5%).
Indkomstelasticiteterne i eksporten inden for EF, fordelt på de vigtigste produktkategorier (årlige data 1964­1981)
Income elasticities of intra­Community exports, by main sector (annual figures, 1964­81)
Bemærk: a — forsinkelse på et år for de relative priser, b — co­linearitetsproblem. nd — tal foreligger ikke.
Note: a — one­year lag on relative prices, b — colinearity problem, na — data not available.
* — ikke signifikant elasticitet (med en fejlrisiko på 5 %).
* — non­significant elasticity (with a possible error of 5%).
Den første linje angiver resultaterne af den multiple regression, den anden linje resultaterne af den simple regression. Bilateral handel med EF.
The first row gives the results of the multiple regression, and the second those of the simple regression.
Priselasticiteterne i importen inden for EF, fordelt på de vigtigste produktkategorier (årlige data 1964­1981)
Price elasticities of intraCommunity imports, by main sector (annual figures, 1964-81)
Lobende forbrugs­produkter
Basic consumer items b
* — ikke signifikant elasticitet (med en fejlrisiko på 5 %). ■) Bilateral handel med EF.
* — non-significant elasticity (with a possible error of 5%). Bilateral trade with the Community.
Indkomstelasticiteterne i importen inden for EF, fordelt på de vigtigste produktkategorier (årlige data 1964­1981)
Income elasticities of intraCommunity imports, by main sector (annual figures, 1964-81)
* — ikke signifikant elasticitet (med en fejlrisiko på 5 %).
Note: a — one-year lag on relative prices, b — colinearity problem. na — data not available. • — non-significant elasticity (with a possible error of 5°
Indkomstelasticiteterne i eksporten i forhold til EF-efterspørgslen, fordelt på de vigtigste produktkategorier (perioder 19641973 og 1973-1981)
Income elasticities of imports from the Community, by main sector (1964-73 and 1973-81)
Bemærk : * — ikke signifikant elasticitet (med en fejlrisiko på 5 %). nd — tal foreligger ikke. ') Bilateral handel med EF.
* — non-significant elasticity (with a possible error of 5%).
Fodevarer
Manu factures
Bemærk: * — ikke signifikant elasticitet (med en fejlrisiko på 5%). nd — tal foreligger ikke. ') Bilateral handel med EF.
Note: · — non-significant elasticity (with a possible error of 5%). na — data not available.
Eksport- og impor t funktionerne
Export and import functions
Sigtet er at foretage internationale sammenligninger ; derfor har de testede ligninger en traditionel form (dobbelt logaritmisk), der muliggør en simpel fortolkning i form af elasticiteter, og man har ikke for hvert enkelt land systematisk forsøgt at opstille den ligning, der ville passe bedst.
Since we were mainly interested in international comparisons, the equations tested were given a traditional form (double log) permitting a simple interpretation in terms of elasticities, and no systematic effort was made to find the form of equation that best suited each country.
Man får således :
Hence :
Formålet med de testede relationer er at vise de vigtigste strukturelle karakteristika i udenrigshandelen.
The relations tested seek to capture the main structural characteristics of external trade.
I relationerne indgår derfor kun de afgørende konkurrenceevne-determinerende faktorer (relative priser og tilpasning til den nationale og internationale efterspørgsel). De har følgende form:
They are thus confined to the key determinants of competitiveness (relative prices and degree of adaptation to domestic or export demand).
PMV hvor α < 0, λ > 0
/ with α < 0, λ > 0
= land ¡"s hjemmemarkedspris, målt ved prisen på værditilvæksten i national valuta;
= domestic price of ;', measured here by the price of value added in national currency ;
Disse funktioner er på basis af data for de enkelte år gennemregnet for perioden 1964­1981 og perioderne 1964­1973 og 1973­1981.
These functions were estimated for the period 1964­81 and the sub­periods 1964­73 and 1973­81 using annual figures.
Der er foretaget en dobbelt dekomponering af udenrigshandelen : γ,
A twofold disaggregation of external trade was applied :
— geografisk med regressioner for handelen med verden og, i betragtning af EF's betydning for EF­landenes økonomier, for handelen inden for EF ; for eksporten : X¡j = g ( ^
< (^° > ) a geographical disaggregation with regressions on trade with the rest of the world and, to take account of the importance of the Community market for our economies, on intra­Community trade;
— sektoralt med regressioner for den samlede handel og handelen med industriprodukter, men også for de vigtigste produktkategorier.
(ii) a sectoral disaggregation with regressions on total trade in manufactures but also in the main product categories.
= land ("s eksportpris (gennemsnitlig værdi) til land j, i dollars;
= price of exports (average value) of i to./', in US dollars;
= OECD's eksportpris (gennemsnitlig værdi) til land j, i dollars ;
= price of OECD exports (average value) toy', in US dollars;
På samme måde har man systematisk beregnet resultaterne i de simple regressioner som funktion af BNP eller den eksterne efterspørgsel for at tage hensyn til den relative unøjagtighed, som prisindikatorerne er behæftet med.
Likewise, the results ofthe simple regressions were systematically calculated by reference to GDP or export demand in order to take account of the relative imprecison of price indicators.
Pris­ og indkomstelasticiteterne i udenrigshandelen og den eksterne binding
Operation of the price and income elasticities of external trade and the external constraint
Udviklingen i handelsbalancen i værdi afhænger således af priselasticiteterne (α and β), indkomstelasticiteterne (λ et μ), prisforskellene (p* ­ p), valutakursudviklingen (e) og den økonomiske vækst (D et Y).
The trend in the trade balance in value terms thus depends on the price elasticities (a and β), the income elasticities (λ et μ), the price differentials (p* — p), the exchange rate movements (ë), and the comparative rates of economic growth (D et Ϋ).
Den afhænger altså både af faktorer, der hænger sammen med de strukturelle karakteristika i udenrigshandelen (elasticiteterne) og de økonomiske præstatio­ner (inflationen og den økonomiske vækst).
In other words, it is determined both by factors linked to the structural characteristics of external trade (elasticities) and by economic performance (inllation and economic growth).
Pris­ og indkomstelasticiteterne i udenrigshandelen afspejler de forskellige økonomiers strukturelle karakteristika.
The price and income elasticities of external trade reflect an economy's structural characteristics.
Det enkelte lands evne til at skabe ligevægt på handelsbalancen afhænger af disse elasticiteters størrelse, men også af landets prisudvikling og økonomiske vækst i forhold til konkurrenterne.
Depending on the value of these elasticities but also on its price trends and economic growth rate relative to its competitors, each country has a different capacity for keeping its trade balance in equilibrium.
Man ser altså:
We see that :
— jo større priselasticiteterne er, desto mere afhænger handels­balanceudviklingen af udviklingen i de relative priser eller valutakursen; hvor X eksportmængde; fe )"■»
(i) the higher the price elasticities, the more the trend in the trade balance depends on changes in relative prices or in the exchange rate;
— jo lavere de er — eller jo lavere inflationsforskellen er — desto mere afhænger handelsbalanceudviklingen af indkomstela­sticiteterne og den økonomiske vækst.
= export price charged in the internationally traded goods sector;
Indkomstelasticiteternes og den økonomiske væksts betydning repræsenteres ved leddet (λΟ — μΥ).
The impact of the income elasticities and economic growth is represented by the term (λΟ — μY).
Man kan omskrive dette udtryk som funktion af den økonomiske vækstforskel mellem det betragtede land og udlandet, nemlig d = Ϋ - D, og man får derefter λΟ ­ μΫ = (λ - μ) Ϋ - Xd, og dette udtryk viser, at :
This can be rewritten to take account ofthe economic growth differential between the country in question and the rest ofthe world {d = Y — D).
= pris­ og indkomstelastici teterne i eksporten (α < 0, λ > 0) M γμ
We then get XD — μΫ = (λ - μ) Ϋ - Xd, an expression indicating that : goods sector ; exhange rate ; world demand ; e D α, λ price and income elasti­cities of exports (a < 0, λ is 0) and (i) assuming the national economy and the economies in the rest of the world are growing at the same rate and that the other factors influencing equilibrium in the trade balance (notably prices) are fixed, the trend in the trade balance depends on the difference between the income elasticity of exports and that of imports, which expresses the extent of the external constraint to which a country is subject ;
= importmængde ; = det nationale BNP; = pris­ og indkomstelastici β, μ teterne i importen (β < 0, μ > 0) — en ugunstig virkning af indkomstelasticiteterne (λ < μ) kan kompenseres ved en national økonomisk vækst, der er lavere end gennemsnittet, og at en gunstig virkning (λ > μ) modsat giver mulighed for stærkere vækst end i udlandet. Den vækstrate, der giver mulighed for at opretholde det initiale eksport/importforhold, er givet ved Ϋ = — D, hvor λ/μ, er et Eksport/importforholdet i værdi skrives: μ andet udtryk for den binding, som indkomstelasticiteterne afstedkommer.
(ii) the adverse impact ofthe income elasticities (λ < μ) may be offset by below-average growth in the national economy while a beneficial effect (λ > μ) permits faster growth than in the rest ofthe world. The growth rate enabling the initial (β < 0,μ > 0) rate of cover to be maintained is given by Ϋ = — D, λ/μ, μ The rate of cover (of imports by exports) in value terms is written: being another way of expressing the constraint imposed by the income elasticities.
ePX p*U og med α' = ­ α et β' = ­ β fås : f = ­ (α' + β' ­1) ê + (α' + β' ­ 1) (ρ* ­ ρ) + (λΟ ­ μΫ) hvor " angiver stigningstakterne.
ePX p*M and, in trend terms, if we put a' = ­ a et β' = ­ β, we get : t = ­ (a' + β' ­ 1) ê + (a' + β' ­ 1) (ρ* ­ ρ) + (λ£ > ­ μΫ) We can thus see that situations may differ considerably from one country to another depending on certain structural charac­teristics (price elasticities and income elasticities vary between countries, certain economies have much higher rates of inflation than others, and certain economies enjoy faster growth rates) but also on the general direction of economic policy.
Man ser således, at situationerne kan være meget forskellige fra land til land afhængig af visse strukturkarakteristika -priselasticiteterne og indkomstelasticiteterne varierer fra land til land, visse økonomier har større inflation end andre, nogle lande har højere vækstrate end andre — men også af fundamentale økonomisk-politiske valg -- f.eks. kan et land med en inflationstakt og pris- og indkomstelasticiteter af samme størrelse som i udlandet opnå en højere vækst, men på bekostning af en vis forringelse af handelsbalancen eller en nedskrivning af sin valuta, eller modsat acceptere en stærk valuta, men på bekostning af en mindre økonomisk vækst.
For example, assuming that inflation rates and price or income elasticities are much the same between countries, a country may be able to achieve higher growth at the expense of some deterioration in its trade balance or some measure of currency depreciation or to accept a stronger currency at the expense of slower economic growth.
Indhold i Europæisk Økonomi nr. 1 til 15
List of contents of European Economy Nos 1 to 15
Den økonomiske udvikling på kort sigt Det europæiske monetære System Bemærkninger Dokumenter
European Monetary System Texts ofthe European Council of 4 and 5 December 1978 Shortterm economic trends and prospects The European Monetary System Commentary Documents
Den økonomiske udvikling på kort sigt Tilpasning af arbejdstiden
Shortterm economic trends and prospects Adaptation of working time
Den økonomiske udvikling på kort sigt Lånoptagelses- og långivningsinstrumenterne i forbindelse med Fællesskabets finansielle instrumenter
Shortterm economic trends and prospects Borrowing and lending instruments looked at in the context of the Community's financial instruments
Den økonomiske udvikling Enhedslønomkostningerne iforarbejdningsindustrien og i den samlede økonomi
Economic trends and prospects Unit labour costs in manufacturing industry and in the whole economy
Økonomisk årsberetning 1982-1983 Økonomisk årsoversigt 1982-1983
Annual Economic Report 1982-83 Annual Economic Review 1982-83
Den økonomiske udvikling Budgetteringssystemer og -procedurer Enhedslønomkostninger Finansielle markeder i Grækenland
Economic trends and prospects Budgetary systems and procedures Industrial labour costs Greek capital markets
Udviklingen i erhvervsstrukturerne i de europæiske økonomier siden oliekrisen 1973-78 Europa — Tilpasningsevnen i søgelyset
Changes in industrial structure in the European economies since the oil cruis 1973-78 Europe — its capacity to change in question!
Række A — Den økonomiske udvikling
Series A — Recent economic trends
Række B — Økonomiske udsigter ­ resultaterne af konjunkturundersøgelserne hos virk­somhedsledere i Fællesskabet
Series B — Economic prospects - business survey results
Række C — Økonomiske udsigter­ resultaterne af konjunkturundersøgelserne blandt de europæiske forbrugere
Series C — Economic prospects - consumer survey results o
Pris abonnement alle tre tillæg:
Price all three supplements: ECU 23.32 / BFR 950 / IRL 16.00 / UKL 13.80 / USD 27
(3 numre årligt): ECU 19,64 / BFR 800 / DKR 154 tillæg A, B og C
Price annual subscription (3 issues per year): ECU 19.64 / BFR 800 / IRL 13.50 / UKL 11.60 / USD 22.80
Europæisk Økonomi
European Economy + Supplements A, B and C
Navn og adresse :
Name and address:
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER · GENERALDIREKTORATET FOR ØKONOMISKE OG FINANSIELLE SPØRGSMÅL
DIRECTORATE GENERAL FOR ECONOMIC AND FINANCIAL AFFAIRS
Fællesskabets lånoptagelse og långivning i 1982
The borrowing and lending activities of the Community in 1982
— Række A — »Den økonomiske udvikling« udkommer månedligt undtagen i august og beskriver ved hjælp af tabeller og diagrammer den seneste udvikling i industriproduktion, forbrugerpriser, arbejdsløshed, handelsbalance, valutakurser og andre indikatorer.
— Series A — 'Recent economic trends' appears monthly except in August and describes with the aid of tables and graphs the most recent trends of industrial production, consumer prices, unemploy­ment, the balance of trade, exchange rates, and other indicators.
I denne række offentliggøres ligeledes Kommissionens makro-økonomiske prognoser og meddelelser til Rådet vedrørende den økonomiske politik.
This Supplement also presents the Commission staffs macroeconomic forecasts and Commission communications to the Council on economic policy.
Abonnementsbetingelserae er angivet på bagsiden, og salgskontorernes adresser er angivet på omslagets tredje side.
Subscription terms are shown on the back cover and the addresses of the sales offices are shown on page 3 of the cover.
Medmindre andet er angivet, er Generaldirektoratet for økonomiske og finansielle spørgsmål, Kommissionen for De europæiske Fællesskaber, rue de la Loi 200,1049 Bruxelles, ansvarligt for teksternes offentliggørelse; forespørgsler, der ikke vedrører salg og abonnement, bedes stilet til denne adresse.
Unless otherwise indicated the texts are published on the responsibility of the Directorate-General for Economic and Financial Affairs of the Commission of the European Communities, rue de la Loi 200, 1049 Brussels, to which enquiries other than those related to sales and subscriptions should be addressed.
Redaktionen afsluttet i juli 1983
The manuscript was completed in July 1983
Gengivelse er tilladt med kildeangivelse, dog forbudt over kommercielle edb-net uden Kommissionens tilladelse
Reproduction is subject to acknowledgement of the source, except in the case of commercial data-base networks, where the authorization of the Commission is required
Rapport om Fællesskabets lånoptagelse og långivning i 1982
Report on the borrowing and lending activities of the Community in 1982
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet
Communication from the Commission to the Council and to Parliament
Forkortelser og symboler
Abbreviations and symbols used
Belgien Danmark Forbundsrepublikken Tyskland Grækenland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Det forenede Kongerige Fællesskabet i alt Fællesskabet bortset fra Grækenland
Belgium Denmark Federal Republic of Germany Greece France Ireland Italy Luxembourg The Netherlands United Kingdom Total of the Member States of the European Community Community without Greece
Belgiske francs Danske kroner Tyske mark Drachmer Franske francs Irske pund (punt) Italienske lire Luxembourgske francs Nederlandske gylden Pund sterling Europæisk valutaenhed Dollar (US) Schweizerfrancs Yen
Belgian franc Danish krone German mark Greek drachma French franc Irish pound (punt) Italian lira Luxembourg franc Dutch guilder Pound sterling European currency unit US dollar Swiss franc Yen
Andre forkortelser, etc.
Other abbreviations
Metodologiske bemærkninger
Methodological comments
ECU ECU'ens værdi pr. 31. december 1982 Overensstemmelse mellem lånoptagelse og långivning
The ECU Value of the ECU at 31 December 1982 Balance between borrowing and lending
Den økonomiske situation i Fællesskabet 2. EF's investeringsfremmende foranstaltninger
The economic situation in the Community 2.
Udviklingen i investeringerne En ramme for foranstaltningerne Prioriteterne
The investment situation A framework for action The priorities
Udviklingen i Fællesskabets lånoptagelse og långivning
The growth of Community lending and borrowing activities
Det nye Fællesskabsinstrument (NIC) Euratom Den europæiske Investeringsbank (EIB) Relationerne mellem Kommissionen og EIB
The New Community Instrument (NCI) Euratom European Investment Bank (EIB) Relations between the Commission and the EIB
Lånoptagelsen
Borrowing
Situationen på kapitalmarkederne i 1982 4.1.1.
Situation on the capital markets in 1982 4.1.1.
Almindelig oversigt 4.1.2.
General 4.1.2.
Udviklingen i rentesatserne 4.1.3.
Interest rate developments 4.1.3.
De internationale obligationsmarkeder 4.2.
International bond markets 4.2.
Fællesskabets lånoptagelse i 1982 4.3.
Community borrowing in 1982 4.3.
Samordningen af lånoptagelsen
Coordination of borrowing
Långivningen inden for Fællesskabet
Lending in the Community
Almindelig oversigt Virkningerne på beskæftigelsen Udviklingen opdelt på sektor og land
General Employment effects Sectoral and country breakdown
Långivningen inden for Fællesskabet opdelt på instrument
Lending in the Community by instrument
Det nye Fællesskabsinstrument (NIC) 6.1.1. Global analyse 6.1.2. Investeringsprojekternes karakteristika 6.2.
New Community Instrument (NCI) 6.1.1.
Lån med rentegodtgørelse til genopbygning af de katastroferamte områder i Italien og Grækenland 6.3.
Subsidized loans for reconstruction in the earthquakestricken areas of Italy and Greece 6.3.
Den europæiske Investeringsbank (EIB) 6.4. Euratom 6.5.
European Investment Bank (EIB) 6.4. Euratom 6.5.
Det europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF)
European Coal and Steel Community (ECSC)
Långivningen uden for Fællesskabet
Lending outside the Community
Rentegodtgørelser fra Fællesskabet i forbindelse med långivning inden for Fællesskabet
Community interest subsidies for loans contracted within the Com munity
Mekanismer EMS-godtgørelser Godtgørelser vedrørende genopbygning efter jordskælv EKSF-godtgørelser
Interest subsidy mechanisms EMS interest subsidies Interest subsidies for reconstruction in earthquakestricken areas ECSC interest subsidies