natgillin/translations-raw huggingface dataset:
') De finansielle tjenester omfatter kun indlægterne.
Financial services are shown as credit entries only.
Udenlandske institutioners tilsvarende indlægter i Det forenede Kongerige, som anses for ubetydelige, indgår under posten »øvrige
Similar earnings in the UK by overseas financial institutions, which are considered negligible, are included in 'Other services' debts.
2 tjenester«. )
Source: CSO.
Ekskl. olieselskabernes indtægter, som indgår under posten > andre renter, udbytter m.m.«. Kilde: CSO, United Kingdom Balance of Payments, 1983.
1983 Edition.
Løbende priser (mia UKL) Vareeksport Tjenesteeksport
Values (UKL '000 million) Exports of goods Exports of services
Tabel 4: International sammenligning af de usynlige transaktioner ')
TABLE 4: International comparison of invisible transactions1
1982 mia USD vækst i i % af samlede % p.a. udgifter i 1969­82 verden 1981 vækst i i % af samlede % p.a.
% of world credits 1981
1969­82 verden 1981 mia USD mia USD i % af vareeksport i % af vareimport
% of world credits 1981
') Tjenester samt renter, udbytter m.m., ekskl. udskilte offentlige transaktioner. :) Tallene for Irland verdrører 1981.
Services and investment income, excluding identified general government transactions. Figures for Ireland are for 1981.
Enhedslønomkostningerne i forarbejdningsindustrien og i den samlede økonomi i 1979 blev bragt på et historisk lavpunkt.
Unit labour costs in manufacturing industry and in the whole economy showing that the underlying labour cost performance of the United States has remained better than that of competitors.
Noget lignende gør sig gældende for forarbejdningsindustrien, hvor der også var tale om en forbedret relativ stilling opgjort i national valuta, men en forringet stilling målt i en fælles måleenhed, fordi den effektive valutakurs på det seneste er blevet apprecieret.
A similar picture emerges for manufacturing industry, which also saw an improved relative position in national currency but a worsening in common currency terms due to the appreciation in the effective exchange rate in the most recent period.
I forarbejdningsindustrien var produktivitetsgevinsterne særlig udtalte i 1983 (7,6%) i forbindelse med opsvinget i forarbejdningssektoren, medens aflønningen pr. lønmodtager steg noget hurtigere end for den samlede økonomi.
In manufacturing, productivity gains were particularly pronounced in 1983 (7,6%) associated with the recovery in manufacturing activity, while the growth in compensation per employee was somewhat faster than for the total economy.
Fællesskabets enhedslønomkostninger for den samlede økonomi faldt i 1983 med 5,4 % i forhold til de vigtigste konkurrenter (målt i en fælles måleenhed); den udvikling, som blev indledt i 1981 (-12,7%) og gentaget i 1982 (-4,5%), er med andre ord blevet videreført.
The Community's unit labour costs for the whole economy in relation to its principal competitors in common currency terms fell by 5,4% in 1983, continuing the movement which began in 1981 (-12,7%) and was repeated in 1982 ( — 4,5%).
Gennem disse tre år er Europas stilling med hensyn til relative omkostninger således blevet forbedret med over 20 %, således af den ugunstige udvikling i tidsrummet 1977-80 nu er opvejet.
Thus over this three-year period Europe's relative cost position has improved by upwards of 20%, cancelling out the adverse movement in the period 1977-80.
En stor del af omslaget mellem de to perioder kunne tilskrives udviklingen i de effektive vekselkurser, idet ECU apprecieredes i den første periode og deprecieredes i den anden.
Much of the swing between the periods was caused by movements in effective exchange rates, with the ECU appreciating in the first period and declining more recently.
Udviklingen i Fællesskabets interne omkostninger i forhold til konkurrenternes omkostninger (målt i national valuta) kom nemlig i tidsrummet 1979-81 helt ud af trit med udviklingen hos konkurrenterne, idet der var tale om en relativ forhøjelse på lige under 9%.
In fact, develop ments in domestic costs in the Community relative to the costs of competitors in national currency terms over the period 1979-81 had moved substantially out of line with those of competitors, registering an increase in relative terms of just under 9%.
Disse interne omkostningsstigninger er øjensynlig nu stilnet af, og den fulde virkning af udviklingen i vekselkurserne slår nu uden nogen form for dæmpende effekter igennem på de relative enhedslønomkostninger målt i en fælles måleenhed.
It would appear that this domestic cost surge has now abated and that the full effects of movements in exchange rates are being reflected on a one-for-one basis in relative unit labour costs in a common currency.
Inden for forarbejdningsindustrien har ændringerne været mere dæmpede, men der er her især tale om et omslag i forhold til den ugunstige udvikling i første halvdel af 1970'erne, hvor aflønningen pr. lønmodtager steg kraftigt, således at indekset for forarbejdningsindustriens relative omkostninger målt i en fælles måleenhed steg fra 88,2 i 1970 til 114,1 i 1980.
Changes in manufacturing industry have been more muted, but this is primarily a reversal of adverse developments in the first half of the 1970s, reflecting substantial increases in per capita compensation, and which pushed the index of manufacturing relative costs in a common currency from 88,2 in 1970 to 114,1 in 1980.
Da forarbejdningssektoren er mere udsat for konkurrence fra udlandet, må den desuden — når de relative omkostninger målt i en fælles måleenhed har tendens til at løbe løbsk — enten begrænse lønstigningen, som det kun er lykkedes for den at gøre i tidsrummet efter 1981, eller forøge produktionen pr. lønmodtager, hvilket var tilfældet i det meste af perioden frem til 1981.
In addition, since the manufacturing sector is more exposed to foreign competition, it must, when its relative costs in common currency terms move out of line, either cut back the growth of compensation, which it only has succeeded in doing since 1981, or boost output per employee, which has been the case through much of the period up to 1981.
En stor del af produktivitetsstigningen i Europa er imidlertid blevet tilvejebragt ved omfattende afskedigelser og virksomhedslukninger, dvs. formindskelse af beskæftigelsen.
However much of the productivity in crease has been brought about, in the European case, by substantial labour shedding and factory closures, that is through a lowering of employment.
De seneste tal tyder på, at den kraftige depreciering af valutakurserne, der har fundet sted siden 1981, og en vis opbremsning af lønstigningstakten vil føre til, at indekset for relative enhedslønomkostninger i forarbejdningsindustrien målt i en fælles måleenhed i 1984 vil falde til under 1970-niveauet, selv om en uventet udvikling i valutakurserne hurtigt kan ændre resultaterne for det indeværende år.
The most recent figures suggest that the substantial exchange rate depreciation since 1981, together with some slowdown in the rise of compensation, should result in the common currency index for relative unit labour costs in manufacturing in 1984 falling below the 1970 level, although unexpected exchange rate movements can rapidly change the results for the current year.
For Japans vedkommende blev der i 1983 registreret en forholdsvis kraftig stigning i de relative enhedslønomkostninger (den samlede økonomi) målt i en fælles måleenhed (9,3%) efter en nedgang på 8,7% i 1982.
Japan recorded quite a large increase in relative unit labour costs (total economy) in common currency terms in 1983 (9,3%) following a decline of 8,7% in 1982.
Da den effektive valutakurs som helhed har været for opadgående, har de relative omkostninger målt i en fælles måleenhed i gennemsnit været voksende siden 1980.
Since the overall trend of the effective exchange has been upwards, the level of relative costs in common currency has, on average, increased since 1980.
Selv om forringelsen af forarbejdningssektorens stilling (på 9,6 %) i 1983 var noget større end for den samlede økonomi, har det samme ikke været tilfældet gennem hele det omhandlede tidsrum, og indekset for forarbejdningsindustrien lå i 1983 — efter den kraftige forbedring i 1979-80 — stadig langt under tallet for den samlede økonomi.
Although the deterioration in the position of manufacturing was, at 9,6%, somewhat higher in 1983 than for the whole economy, this has not been the case in the whole of the period covered and the index for manufacturing, after the substantial improvements in 1979 and 1980, was, even in 1983, considerably below the total economy figure.
Den jævne forbedring siden 1975 af de relative omkostninger målt i national valuta inden for forarbejdningsindustrien fremgår klart af kolonne 4 i tabel 15.
The steady improvement in relative costs in national currency terms in manufacturing since 1975 is readily apparent from Table 15 Column 4.
Hvis det blev antaget, at den konkurrencemæssige stilling inden for forarbejdningssektoren var i nogenlunde ligevægt i 1975, ville tallene betyde, at man kunne tillade sig en gennemsnitlig årlig appreciering af yen's effektive valutakurs på 5,9 %, uden at de relative omkostninger (målt i en fælles måleenhed) i forarbejdningssektoren blev forringet.
If it were assumed that the competitive position in manufacturing was in approximate balance in 1975, the figures would suggest an annual average appreciation of the effective exchange rate of the yen of 5,9% could have been afforded without any deterioration in relative manufacturing costs (in common currency).
Antagelsen om en ligevægtssituation i 1975 holder dog næppe stik, idet japanernes omkostningsposition i begyndelsen af 1970'erne forringedes kraftig som følge af stigende om kostninger målt i national valuta og appreciering af valuta kursen.
The assumption of a balanced 1975 position is, however, possibly extreme, since the Japanese cost position in the early part of the seventies deteriorated significantly partly due to a rise in national currency terms and partly due to exchange rate appreciation.
Siden 1975 er lønstigningstakten taget kraftigt af, hvilket var et brat omslag i forhold til lønstigningerne på over 20% i 1973 og 1974.
Since 1975 increases in compensation per employee slowed down rapidly, marking a major turnaround from the rises of over 20% in 1973 and 1974.
I tidsrummet 1978-83 var den gennemsnitlige stigning i aflønningen pr. lønmodtager i for arbejdningsindustrien på under 5 %, dvs. langt den laveste stigning blandt samtlige omhandlede lande.
In the period 1978-83 the average increase in compensation per employee in manufacturing was under 5%, by far the lowest increase in any of the countries covered.
Desuden var der tale om store produktivitetsforbedringer, særlig i forarbejdningssektoren, selv om produktivitetsforbedringerne ikke var lige så store som i 1960'erne.
In addition, productivity rises were large, particularly in manufacturing, but were still somewhat lower than those recorded in the 1960s.
I De forenede Stater udviklede de relative enhedslønomkostninger for den samlede økonomi målt i en fælles måleenhed sig i den modsatte retning af, hvad der var tilfældet for Fællesskabet, idet de i 1983 steg yderligere (5,8 %) efter de kraftige stigninger, som blev registreret i 1982 (10,6%) og 1981 (13,2%).
In the United States, relative unit labour costs in common currency terms in the whole economy moved in the opposite direction to those of the Community, rising further in 1983 (5,8%) after the substantial increases recorded in 1982 (10,6%) and 1981 (13,2%).
Dette fandt sted, efter at de relative om kostninger gennem en lang periode havde været stadig faldende som følge af dels deprecieringen af dollarens effektive vekselkurs, dels en nedgang i de relative enhedslønomkostninger målt i national valuta, hvorved indekset for de relative enhedslønomkostninger målt i en fælles måleenhed
This took place after a long period through which relative costs had fallen consistently, partly due to the depreciation in the dollar's effective exchange rate, and partly due to a decline in relative unit labour cost in national currency terms, bringing the index of relative unit labour costs in common currency terms to an historic low in 1979.
Inden for Fællesskabet har udviklingen i de enkelte medlemsstater været meget uensartet, og der har sine steder været
Within the Community, developments in individual Member States have been uneven and movements in manufacturing and the total economy aggregates have sometimes diverged markedly.
Enhedslønomkostningerne i forarbejdningsindustrien og i den samlede økonomi national valuta på 6,0 % (mod kun 3,8 % for den samlede franske økonomi). I Irland steg de relative omkostninger målt i en fælles måleenhed i 1983 en smule or den samlede økonomi, men faldt kraftigt (6,8 %) i forarbejdningssektoren, først og fremmest som følge af en stor forbedring af produktionen pr. lønmodtager i forbindelse med omfattende afskedigelser (beskæftigelsesnedgang på 6 %).
Unit labour costs in manufacturing industry and in the whole economy also the relative position continued to improve, principally due to large productivity gains.1After the substantial im further in 1983, by much the same amount as the decline in the effective exchange rate, as compensation per employee slowed down marginally and productivity grew by 3,8% in the total economy and 5,7% in manufacturing.
På den anden side var der i Italien, hvor de relative omkostninger målt i en fælles måleenhed steg med 6 %, tale om faldende produktivitet parallelt med nogenlunde lige store nedgange i produktion og beskæftigelse, medens aflønningen pr. lønmodtager steg med 13% i forarbejdningssektoren og 13,7% i den samlede økonomi.
In the latter case the increase in productivity was principally brought about through a decline of 4,4% in employment.
I Nederlandene blev der trods en appreciering af den effektive valutakurs tale om en forbedring af de relative omkostninger målt i en fælles måleenhed på 3 %, fordi stigningen i aflønningen dæmpedes kraftigt, og produktionen steg, selv om arbejdstiden blev reduceret.
As was noted in previous issues of European Economy, a major problem in the assessment of relative competitiveness is the question of the base period chosen; absolute labour cost levels, on the other hand, are difficult to estimate since productivity levels differ importantly from one country to another.
Endelig faldt de relative omkostninger målt i en fælles måle enhed i 1983 yderligere i Det forenede Kongerige i nogenlunde samme takt som nedgangen i den effektive valutakurs, idet aflønningen pr. lønmodtager aftog en smule, og produktiviteten steg med 3,8 % i den samlede økonomi og 5,7 % i forarbejdningssektoren.
Table 1 presents absolute average hourly labour costs in ECU for Community countries plus the United States and Japan.
I forarbejdningssektoren blev produktivitetsstigningen hovedsagelig tilvejebragt ved en ned gang i beskæftigelsen på 4,4 %.
Although such absolute figures cannot be taken in abstract terms without data on productivity, they do provide some useful pointers.
stor forskel på udviklingen i forarbejdningssektoren og i den samlede økonomi.
Thus they suggest that up to 1982, despite the constant year by year improvement in relative unit labour costs in common currency in manufacturing in Belgium, absolute hourly costs in that country were substantially higher than in Germany and it was only as a result of the devaluation of 20 February 1982 and the accompanying modification in indexation arrangements that industrial costs were brought below those of Germany.
De relative omkostninger målt i en fælles måleenhed er i 1980'erne blevet forbedret i de fleste EF-lande i takt med, at den effektive valutakurs er faldet i samtlige lande med undtagelse af Forbundsrepublikken Tyskland, Nederlandene og — i 1980 og 1981 — Det for enede Kongerige.
In 1982 hourly costs in the Netherlands were the highest in the Community followed by Germany and Belgium with costs in these countries at much the same level as those in the United States.
Analysen af udviklingen i de enkelte lande viser i Belgien et fortsat fald i de relative omkostninger siden 1979 — målt i en fælles måleenhed for den samlede økonomi — med en tilbagegang på 2,6% i 1983.
Hourly wage costs in France, which were on a par with Italy in 1975, have since then moved steadily upwards to join a middle group composed also of Denmark and Luxembourg.
Også i forarbejdningssektoren vedblev den relative forbedring hovedsagelig som følge af store produktivitetsgevinster ').
The other group of countries comprises Greece, Ireland and the United Kingdom, the latter two with costs of much the same level as Japan.
Efter de kraftige forbedringer i 1980-82 for forarbejdningssektoren og i 1979-82 for den samlede økonomi registerede Danmark i 1983 en lille forringelse af sine relative omkostninger (målt i en fælles måleenhed), idet en beskeden depreciering af den effektive valutakurs ( — 0,2 %) ikke kunne opveje en stigning i de relative omkostninger målt i national valuta på 0,7 %.
provements in 1980-82 as far as manufacturing is concerned, and 1979-82 for the whole economy, Denmark recorded a marginal worsening of its relative cost position (in common currency) in 1983, with the small depreciation in the effective exchange rate (-0,2%) not compensating for the 0,7% rise in relative costs in national currency.
I Forbundsrepublikken Tyskland forbedredes de relative om kostninger målt i en fælles måleenhed i 1983, selv om den effektive valutakurs apprecieredes med 4,2 %; dette skyldtes, at de relative omkostninger i national valuta faldt kraftigt.
In Germany relative costs in common currency improved in 1983 despite the appreciation of 4,2% in the effective exchange rate as relative costs in national currency fell substantially.
Årsagerne hertil var en fortsat dæmpning af aflønningen pr. lønmodtager og en kraftig stigning i produktiviteten (5,7 % i forarbejdningssektoren), som førte til en egentlig nedgang i enhedslønomkostningerne i forarbejdningsindustrien, hvilket er den første nedgang, som er registreret siden 1967-68.
This was brought about by the continued deceleration in compensation per head together with a pronounced increase in productivity (5,7% in manufacturing) which resulted in an actual decrease in unit labour costs in manufacturing industry, the first decrease recorded since 1967-1968.
I Grækenland aftog de relative enhedslønomkostninger målt i en fælles måleenhed i 1983 som følge af en depreciering af den effektive valutakurs på 17,5%.
In Greece relative unit labour costs in common currency decreased in 1983, as a result of the depreciation of 17,5% in the effective exchange rate.
Dette fulgte efter en omkostningsstigning året før, som var særlig udtalt i forarbejdningssektoren, sandsynligvis som følge af de foranstaltninger, der blev truffet ved udgangen af 1981 for at forhøje lønningerne til de lavestlønnede og dyrtidsreguleringens indførelse den 1. januar 1982.
This followed a rise in costs in the previous year which was particularly pronounced in manufacturing, presumably due to the measures taken at the end of 1981 to raise wages of the lower paid and the introduction of indexation on 1 January 1982.
For Frankrings vedkommende blev der i 1983 registreret en nedgang i de relative omkostninger målt i en fælles måleenhed for såvel forarbejdningsindustrien som den samlede økonomi.
For France a decrease in relative costs in a common currency was registered in 1983 both for manufacturing and the whole economy.
Denne forbedring var mindre udtalt end i de to forudgående år, særlig inden for forarbejdningssektoren, hvor der blev registreret en stigning i de relative enhedslønomkostninger i
This improvement was less pronounced than in the previous two years, especially in manufacturing, which recorded a rise in relative unit labour costs in national currency terms of 6,0% (as against only 3,8% for the French economy as a whole).
') Det kan være uhensigtsmæssigt for et land, der befinder sig i en udsat konkurrencesituation, at medregne alle produktivitetsgevinster som faktorer, der forbedrer konkurrenceevnen, eftersom en nedsættelse af enheds lønomkostningerne kan opnås ved at formindske beskæftigelsen.
In Ireland com mon currency relative costs increased marginally in 1983 in the total economy but declined substantially (6,8%) in manufacturing, principally due to the large improvement in output per head resulting mainly from a substantial labour shedding (with employment declining 6%).
Dette problem med fortolkningen af tallene kan foreligge i omvendt form for andre lande, idet overbeskæftigelse kan føre til en forringelse af den målte konkurrenceevne, men muliggøre større produktivitetsgevinster (og dermed bedre konkurrenceevne som målt her) i opsvingsfaser.
On the other hand, in Italy, where the relative cost position in common currency showed a rise of 6%, productivity fell with approximately equal decreases in output and employment, while compensation per head rose at a rate of 13% in manufacturing and 13,7% in the total economy.
Andre problemer i tilknytning til fortolkningen af dataene er behandlet i tidligere artikler vedrørende internationale sammenligninger af omkostninger og priser i Europæisk Økonomi.
In the Netherlands, despite an appreciation of the effective exchange rate, com mon currency relative costs improved by 3% as the rise in compensation slowed down noticeably and output picked up, despite a reduction in working hours.
Der henvises bl.a. til Europæisk Økonomi fra marts 1982.
Finally in the United Kingdom relative costs in common currency fell
Selv om sådanne absolutte tal ikke kan betragtes løsrevet fra data om produktiviteten, giver de alligevel nogle nyttige oplysninger.
It may be inappropriate for a country in a delicate competitive position to count all gains in productivity as factors improving competitiveness since a reduction in unit labour costs can be achieved by a reduction in employment.
De antyder således, at de absolutte omkostninger pr. time i Belgien indtil 1982 — trods den konstante årlige forbedring af de relative enhedslønomkostninger målt i en fælles måleenhed i dette lands forarbejdningssektor — lå væsentligt højere end i Forbundsrepublikken Tyskland, og det var kun i kraft af devalueringen den 20. februar 1982 og den ledsagende æn dring af dyrtidsreguleringen, at industriens omkostninger blev bragt ned under det tyske niveau.
This difficulty in the interpretation of the figures may exist in reverse for other countries, i.e. labour hoarding may lead to a deterioration in measured competitiveness, but enable more significant gains in productivity, and hence competitiveness as measured here, to be made in recovery phases. Other problems associated with the interpretation of the data have been set out in previous articles in European Economy on international comparisons of costs and prices.
I 1982 var dene derlandske lønomkostninger pr. time de højeste i Fællesskabet efterfulgt af Forbundsrepublikken Tyskland og Belgien; i disse lande lå omkostningerne på nogenlunde samme niveau som i De forenede Stater.
See in particular European Economy, March 1982.
For servicesektorens vedkommende gives i tabel 2 nogle brudstykker til et billede af de absolutte niveauer og for skydningerne heri i tre servicesektorer sammenlignet med forarbejdningssektoren.
As far as the services sector is concerned, some fragmentary information is provided in Table 2 on absolute levels and changes in three service sectors compared to manufacturing.
Sådanne data kan i høj grad være påvirket af, at de kollektive overenskomster træder i kraft på forskellige tidspunkter i de forskellige sektorer, men tallene tyder alligevel på, at nogle sektorer i nogle lande, især banksektoren i Belgien og Det forenede Kongerige, har været mere afskærmede end andre og har været i stand til at opretholde en lønstigning, der har været større end den fremherskende lønstigningstakt i andre sektorer.
While such data can be significantly influenced by different starting dates of pay agreements in the various sectors, it does suggest that in certain countries some sectors, in par ticular the banking sector in Belgium and the United Kingdom, have been more insulated than others and have been able to maintain increases in remuneration above the going rate in other sectors.