natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er især indenfor brancherne nærings- og nydelsesmiddelindustri, kemisk industri samt jern- og metalindustri, at beskæftigelsesvæksten har fundet sted.
This growth in employment has been especially within the following lines of business: the food, drink and tobacco industries, the chemical industry and the iron and metal industries.
Beskæftigelsens fordeling på arbejdsstilling viser, at der er en forskel mellem Nordjylland og hele landet.
The distribution of employment by type shows that there is a difference between North Jutland and the country as a whole.
De selvstændige og de ufaglærte vejer tungere, hvor imod der er færre funktionærer i den nordjyske be skæftigelsesstruktur.
There are more self-employed and unskilled workers whereas there are fewer salaried workers in the North Jutland employment structure.
Arbejdsstill mg
Type of worker
Nordjylland abs. %
North Jutland Absolute %
Faglærte arbejdere
Skilled worker
Ufaglærte arbejdere
Unskilled worker
Beskæftigede lønmodtagere uden nærmere angivelse
Employed wage-earner but no further information available
Beskæftigede ialt
Total in employment
Kilde: Registerbaseret beskæftigelsesstatistik.
Source: Register-based employment statistics.
Specialkørsel for Nordjylland og "Nyt fra Danmarks Statistik".
Specially prepared for North Jutland and "News from Danish Statistics"
I relation til regionplanens målsætninger omkring det regionale bymønster, viser udviklingen at egnscenter kommuner, egnscenterkommuner under opbygning og kommunecentrene er blevet styrket i beskæftigelsesmæssig henseende.
In relation to the goals of the regional plan concerning regional urban patterns, the development shows that regional centres, regional centre municipalities during development and municipal centres have become stronger as far as employment is concerned.
Beskæftigelse i egentlig industri
Employment in industry proper
Nordjyllands amtskommune
The County of North Jutland
Kilde: Industri statistik (egne beregninger)
Source: Industrial statistics (own calculations)
Desuden er der en tendens til en industriel vækst i de svage egne.
In addition there is a tendency towards industrial growth in the weaker regions.
Især har egnene HanHerred, Vesthimmerland samt Mariager Fjord haft en ekspansion inden for frem stillingsvirksomhed.
In particular the regions Hanherred, West Himmerland and Mariager Fjord have had an expansion in manufacturing industry.
Beskæftigelse i egentlig industri 1980 og 1984 fordelt pa egne i Nordjylland
Employment in industry proper, 1980 and 1984, by regions in North Jutland.
Mariager' Fjord
West Himmerland
Nordjyl lands amts kommune
County of North Jutl anc
Kilde: Industristatistik (egne beregninger).
Source: Industrial statistics (own calculations)
Arbejdsløshed.
Unemployment.
Ledige omregnet til fuldtidsledige i % af antal forsikrede
Unemployed converted to full-time unemployed as % of the number insured
Kilde: D.S. Arbejdsløshedsstatistik.
Source: D.S. Unemployment statistics.
Arbejdsløshedsprocenterne (forsikrede ledige i % af samtlige forsikrede) er steget fra 12,3% i 1981 til 12,9% i 1984 for landet som helhed, og den er faldet fra 16,6% i 1981 til 16,4% i 1984 i Nordjylland.
The unemployment percentage (insured unemployed as % of the total number insured) rose from 1.2.3% in 1981 to 12.9% in 1984 for the country as a whole and it fell from 16.6% in 1981 to 16.4% in 1984 in North Jutland.
Forskellen mellem den nordjyske og hele landets ledighedsprocent er således næsten uændret, og ledigheden er stadig markant højere i den nordjyske region.
The difference between the unemployment percentage in North Jutland and in the whole of the country is thus almost unchanged and unemployment remains considerably higher in the North Jutland area.
Erhvervsfrekvenserne i Nordjylland er lavere end for landet som helhed, især for kvinderne.
Empioyment rates in North Jutland are lower than in the country as a whole, especially for women.
Det forventes dog, at der over de næste 510 år sker en udligning i erhvervsfrekvenserne for kvinder mellem Nordjylland og Danmark som helhed. Denne udligning i forskel i er hvervsfrekvenser betyder samtidig en større nettotil gang til arbejdsmarkedet i Nordjylland i den følgende periode, end for landet som helhed.
It is expected however that over the next 510 years there will be an equalization in the employment rate for women between North Jutland and Denmark as a whole.
Erhvervsfrekvenser i Nordjylland og i hele Danmark.
Employment rates in North Jutland and in the whol e of Denmark.
(Arbejdsstyrken i % af hele befolkningen i alderen 16-66.)
(Work force as_ % of the total population in the age group 16-66.)
1984 mænd kvinder mænd kvinder
1984 men women men women
Kilde: For 1980-tallene: S.E.: Arbejdsmarked og folkebol igtæll ingen 1981 (dækker året 1980).
Source: For the 1980 figures: S.E.: Work force and housing survey 1981 (covers the year 1980).
For 1984-tallene: D.S.: Nyt fra D.S., for hele landet og upubl. tal fra D.S. for Nordjylland (opgjort ultimo november 1983).
For the 1984 figures: D.S.: News from D.S. for the whole country and unpublished figures from D.S. for North Jutland (taken at the end of November 1983.)
Indkomstudviklingen
Income development
Indkomstniveauet i Nordjylland er under landsgennemsnittet i forhold til det øvrige land.
The level of income in North Jutland is below the national average in relation to the rest of the country.
Indenfor regionen er der desuden en relativ stor spredning (se tabel 13, side 12).
Within the region there is however a relatively wide range (see table 13, page 12).
Konklusioner vedrørende regionale uligheder - sammenligning med hele landet.
Conclusions concerning regional inequalities 2. comparison with the country as a_ whol e.
Branchestrukturen i Nordjylland er forskellig fra det øvrige Danmark.
The business structure in North Jutland is different to that in the rest of Denmark.
Der er en overrepræsentation af brancher i beskæftigelsesmæssig tilbagegang.
There is over-representation of industry which is in decline as far as employment is concerned.
Eksempelvis er der en stor beskæftigelse inden for landbrugssektoren.
For example there is much employment within the agricultural sector.
Efektiviseringen af landbrugsproduktionen med brugssammenlægninger til større brug kombineret med en relativ tilbagegang i efterspørgslen efter landbrugsprodukter betyder en aftagende beskæftigelse i denne sektor.
Making agricultural production more efficient by combining farms into larger farms and also a relative decline in demand for agricultural products have resulted in a reduction in employment in this sector.
Da denne sektor vejer relativt tungere i det samlede beskæftigelsesbillede rammes Nordjylland på dette punkt også relativt mere.
Since this sector is of relatively greater importance in the total employment picture in North Jutland, this has effected it relatively more.
Et tilsvarende problem eksisterer omkring konjunkturfølsomme brancher som fiskeri, byggeindustri, transportsektor og skibsværfter.
A corresponding problem exists in industries which are sensitive to the state of the market such as fishing, the building industry, the transport sector and ship-building.
Ændringer i efterspørgselen inden for disse brancher slår relativt hårdere igennem i Nordjylland.
Changes in demand within these industries affect North Jutland rel ati vely more.
Disse forhold kan bl.a. måles ved de traditionelle re gional udviklingsproblemer :
These conditions are reflected in the traditional regional development problems:
- en ledighed, der ligger ca. 30% over landsgennemsnittet, tet, de skattepligtige personindkomster ligger 10% under landsgennemsnittet,
- taxable personal incomes are 10% below the national average,
Uligheder indenfor amtskommunen
Inequalities within the county
Nordjyllands amtskommune fungerer ikke som et stort arbejdskraftopland.
The County of North Jutland does not act as one large labour force catchment area.
Indenfor regionen kan identifice res 7 mindre arbejdskraftoplande/egne, jfr. kortet side 3, hvorimellem der er forskelle i erhvervsstrukturen, arbejdsløshed og indkomster.
Within the region 7 smaller work force catchment areas/regions can be indentified, cf. the map on page 3, between which there are differences in the industrial structure, unemployment and incomes.
I visse egne er landbruget stærkt dominerende - eksempelvis i Vesthimmerland.
In certain regions agriculture dominates - for example in West Himmerland.
Her rammes beskæftigelsen derfor ekstra hårdt af tilbagegangen inden for land bruget.
Here the decline in agriculture has had a great effect upon employment.
I denne egn har der været satset især på den animalske produktion, hvilket giver problemer i relation til EF's landbrugspolitik på det animalske om råde .
In this region there has been a concentration upon animal production which gives problems in relation to the EEC's agricultural policy concerning animal production.
Beskæftigelsen i Nordjylland - fordelt på egne (%) 1.1.1984 (ultimo november 1983.
Employment in North Jutland -_ by region (%) 1.1.1984 (end of November 1983).
Service, trans- port,hardaL fremstilling, bygge- og anlag
Manufactu re, building and construct ion
Nordjyl lands Amtskorrrtixe
County of North Jut land
Kilde: Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (specialkørsel for Nordjylland (ultimo november 1933)).
Source: Register-based labour force statistics (specially prepared for North Jutland (end of Novemer 1983)).
Arbejdsløsheden varierer også mellem de enkelte egne
Unemployment also varies between the individual regions:
Arbejdsløsheden i Nordjylland fordelt på egne (februar 1985).
Unemployment in North Jutland by region (February 1985).
(Forsikrede fuldtidsledige i % af forsikrede.)
(Insured full-time unemployed as % of those insured.)
Kilde: D.S.: Arbejdsløshedsstatistik.
Source: D.S.: Unemployment statistics.
Også i de skattepligtige indkomster' viser de egnsvise forskelle sig.
There are also regional differences in taxable incomes.
Den skattepligtige indkomst (gennemsnitlige) i Nordjylland, fordelt på egne i 1983.
Taxable income (average) in North Jutland by region in 1983.
I årene 1982-85 er der i Nordjyllands amtskommune ydet følgende bistand:
During the years 1982-85, the fol 1 owing assistance was granted to the County of North Jutland:
Anlægslån bortfaldet i 1935. Industrihuslån og investeringstilskud i 1935 i hen hold til lov 88/1985, henholdsvis § 7 og § 6.
Capital loans were discontinued in 1985.
De støttede investeringer har medført oprettelse af følgende antal arbejdspladser:
The assisted investment has resulted in the creation of the following number of jobs:
Følgende oversigt angiver de vigtigste infrastruktur investeringer i statsligt og amtskommunalt regi - og kun i mindre omfang de kommunale og koncessionerede selskaber :
The following summary lists the most important infrastructure investments in the national and county framework - and only to a lesser extent the municipal and licensed companies:
- Godstransport: Der er etableret en ny fragtterminal i Ålborg Øst, ny postterminal i Ålborg, inkl. sor tere og transportanlæg til Ålborg postkontor på 225 mio kr. (staten), ny stykgods og ro-ro terminal i Ålborg østhavn til omsætning af containere.
- Freight transportation: A new freight terminal has been established at Ålborg East, a new post terminal at Ålborg including sorting and transportation equipment for Ålborg post office amounting to DKr 225 million (the State), and a new cargo and rol 1-on/rol 1-off terminal at Ålborg East Harbour for the container business.
De år lige investeringer' for nyanlæg i Ålborg havn har været godt 40 mio kr. årligt (staten) inkl. en ud bygning af sejlrenden fra Kattegat til Ålborg havn til 10,4 m i 1934.
The annual investment for new construction at the port of Ålborg has been at least DKr 40 million per year (the State) including work on enlarging the channel from Kattegat to the port of Ålborg to 10.4 m in 1984.
Som landsdelshavn og regional hovedhavn har Ålborg havn haft ca. 90% af godsomsæt-
90% of the freight business in the region during the period (excluding ferry freight) and approx.
Kapitel II, side 14, ningen i regionen i perioden (excl. færgegods) og ca. 6% på landsplan.
Chapter II, page 14.
Havne i øvrigt: Der er foretaget en del af udbygningen af statshavnene i Nordjyllands amt dels i form af udvidelser, dels i form af moderniseringer.
Other ports: A number of improvements have been carried out to the State ports in the County of North Jutland, partly in the form of expansion and partly in the form of modernizations.
Der er foretaget følgende statslige investeringer i 1981-35: Frederikshavn 36,1 mio kr., Skagen 56,8 mio kr. og Hirtshals 128,1 mio kr.
The following state investments were made in 1981-85: Frederikshavn DKr 36.1 million, Skagen DKr 56.8 million and Hirtshals DKr 128.1 mil lion.
Lufthavne: De statslige investeringer i Ålborg lufthavn i perioden 198185 beløber sig til 50,7 mio kr. der hovedsagelig er gået til udvidelser og moderniseringer af lufthavnen
Airports: State investments in Ålborg Airport during the period 1981-85 amounted to DKr 50.7 million, which were mainly for expanding and modernizing the airport.
Veje: Investeringerne i hoved- og landevejsnettet i perioden fordeler sig med ca. 70 mio kr. årligt til nyanlæg og ca. 150 mio kr. årligt til vedligeholdelse og drift (staten og amtskommunen).
DKr 70 million per year for new construction and approx. DKr 150 million per year for maintenance and operations (the State and the county).
Som en særlig foranstaltning til den vestlige del af regionen er investeret 21 mio kr. (staten) i bro og dæmningsanlæg ved Sebbersund i 1983.
As a special measure for the western part of the region DKr 21 million (the State) was invested in bridge and dam construction at Sebbersund in 1983.
Der er i forbindelse med opbygning af AUC foretaget anlægsinvesteringer i perioden på 300 mio kr. (staten).
In connection with the construction of Ålborg University Centre there was capital investment during the period amounting to DKr 300 million (the State).
I samme periode er antallet af studerende fordoblet fra 2.000 til 4.000.
During the same period the number of students doubled from 2 000 to 4 000.
Nordsøcenterets etablering og udbygning.
The establishment and enlargement of the North Sea Centre.
Nordsøcentret er etableret og udbygget i perioden med et tilskud på ialt 55 mio kr. fra Regionalfonden.
The North Sea Centre was established and enlarged during the period with a subsidy totalling DKr 55 million from the Regional Fund.
Ud over en direkte beskæftigelse på 140 arbejdspladser på centret har det haft en stor indirekte virkning på udviklingen i området.
In addition to providing direct employment for 140 people, the centre has had a great indirect effect upon development in the area.
Fiskere og vodbindere har dygtiggjort sig på Nordsøcentret og besøg fra ud landet har medvirket til ikke bare ordrer til er hvervsvirksomheder, men også til forskningsopgaver, efteruddannelse og rådgivning i forbindelse med
Fishermen and netmakers have perfected their knowledge at the North Sea Centre and visits from abroad have resulted in not only orders for the industrial undertakings but also in research projects, further education and consultancy connected with the fishing sector.
Ungdomsarbejdsløshedsbekæmpelse
During the period 1981-85 the County Council used approx.
I perioden 1981-1985 har amtsrådet til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden brugt ca. 183 mio kr., hvilket er omkring en tredobling af det lovpligtige beløb.
DKr 183 million for combatting youth unemployment. This is three times the amount required by law.
Pengene er hovedsagelig anvendt til jobskabelsesprojekter, kurser for unge arbejdsledige, produktudvikling, lære/praktikpladser samt undervisnings- og pro duktionsprogrammer .
The money was mainly used for job creation projects, courses for young unemployed people, product development, training/practical courses and education and manufacturing programmes.
Der er i perioden givet tilskud til ca. 8.000 lære/prakt ikpladser.
During the period subsidies were given for approx. 8 000 training/practical places.
Jobskabelsesprojekterne har givet job til ca. 1.200 unge.
Job creation projects have provided jobs for approx. 1200 young people.
En del af projekterne er etableret i samarbejde med private virksomheder.
Some of the projects were set up in co-operation with private undertakings.
Den beskæftigelsesmæssige betydning af jobskabelsesprojekterne kan vurderes ved at sammenholde be skæftigelseseffekten af disse med udviklingen i ung doms ledigheden .
The importance of the job creation projects can be evaluated by comparing their effect upon employment with the development in unemployment among the young.
I perioden 198185 er ungdomsledigheden faldet i Nord jylland med 14,5%, svarende til ca. 1.600 personer.
During the period 1981-85 unemployment among the young fell in North Jutland by 14.5%, corresponding to 1600 people.
Sammenlignet med hele landet har der således været et kraftigere indhug i ungdomsledigheden i Nordjylland, hvor ca. 75% af faldet skyldes jobskabelsesprojekternes beskæftigelsesmæssige virkninger (netto).
Compared to the country as a whole, great inroads have therefore been made into youth unemployment in North Jutland, where approx. 75% of the fall is due to the net effect of job creation projects upon employment.
Udviklingsmuligheder og betingelser/sandsynlig udvik ling indtil 1990
Development potential and conditions/probable development up to 1990.
Det forventes, at der i Nordjyllands amtskommune vil ske en vækst i beskæftigelsen frem til 1990 på omkring 5% svarende til ca. 12.000 arbejdspladser.
It is expected that in the County of North Jutland there will be an increase in employment up until 1990 of about 5% corresponding to approx. 12 000 jobs.
Arbejdskraftbalance 1985-90
Balance of manpower 1985-90
Landbrug 26.800 Fremstillingsvirksomh . 45.500
Agriculture Manufacturing in < iustry Building and construction
Bygge- og anlæg Handel Transport Offentlige ydelser Anden privat service Uoplyste
Commerce Transport Public services Other private services No information
Med en vækst i denne størrelsesorden vil Nordjylland kunne nærme sig arbejdsløsheden på landsniveau.
With an increase of this magnitude North Jutland could approach the national level for unemployment.
Væksten i beskæftigelsen vil imidlertid være afhængig af, hvor godt det lykkes de nordjyske virksomheder at udnytte de nye teknologiske muligheder.
The increase in employment will however be dependent upon how well the undertakings in North Jutland succeed in making use of the opportunities provided by new technology.
Således er ovennævnte tal baseret på en forudsætning om, at brancherne i Nordjylland vil klare sig relativt bedre end gennemsnittet.
The above figures are thus based upon an assumption that industries in North Jutland will manage rel atively better than the average.
Det er derfor nødvendigt at styrke anvendelsen og udviklingen af ny teknologi.
It is therefore necessary to provide support for the use and development of new technology.
Tilgangen til arbejdsmarkedet forventes at stige med op til 3%, hvilket betyder, at arbejdsløsheden kun vil falde i mindre omfang.
New intake to the labour market is expected to increase by up to 3% which means that unemployment wil 1 only fal 1 to a lesser extent.
Da der samtidig er store sæson svingninger i arbejdsløsheden, er det vigtigt, at de nye arbejdspladser skabes inden for sektorer, hvor følsomheden overfor sådanne udsving ikke er så stor.
Since there are also large seasonal variations in unemployment, it is important that new jobs are created in those sectors where sensitivity to such variations is not so great.
Indeks for beskæftigelsen 1990.
Index for employment in 1990. By region. 1985 = 100.
Den stærkeste vækst forventes at ske inden for jernog metalindustrien og privat servicevirksomhed.
The greatest increase is expected to take place in the iron and metal industries and the private service industries.
Dette medfører især en stigning i beskæftigelsen i Frede rikshavn-, Brønderslev- og Ålborg-egnen.
This will lead to an increase in employment in the regions of Frederikshavn, Brønderslev and Ålborg in particular.
I Hjørring-, Frederikshavn- og Brønderslev-egnen er der endvidere forventning om en vækst i beskæftigelsen inden for nærings- og nydelsesmiddelindustri, som i de øvrige egne ventes at have faldende beskæftigelse.
In the regions of Hjørring, Frederikshavn and Brønderslev it is also expected that there will be an increase in employment in the food, drink and tobacco industries which in the other regions are expected to have falling employment.
Sektorerne landbrug og fiskeri ventes at have faldende beskæftigelse i alle egne dog relativt mindst i Vest himmerland og Mariager Fjord.
The agriculture and fisheries sectors are expected to have falling employment in all regions although relatively less in West Himmerland and Mariager Fjord.
De her anførte udviklingstræk baserer sig på en frem skrivning af beskæftigelsen på grundlag af de nuværende tendenser i bl.a. den af regeringen førte økonomi ske politik.
These developments are based upon a projection of employment on the basis of the current trends in, among other things, the economic policy being followed by the Government.
Samtidig er der ikke i forudsætningerne inddraget en vurdering af, hvilke konsekvenser en forstærket re gional indsats vil kunne få.
At the same time an evaluation of the consequences of greater investment in the region has not been included in the assumptions.
En særlig regional indsats, hvor de regionaløkonomiske virkemidler koncentreres om eksisterende styrkepositioner bl.a. gennem opbygning af industrielle miljøer, vil kunne resultere i en bedre balance på arbejds markedet.
Special regional investment, where the regional economic resources are concentrated on existing positions of strength by, for instance, developing industrial environments, would result in a better balance of manpower.
Når bortses fra få undtagelser er der ikke på infrastrukturområdet væsentlige hindringer for udviklingen i Nordjylland.
Disregarding a few exceptions, as far as infrastructure is concerned there are no great obstacles to hinder the development of North Jutland.
Den altovervejende flaskehals for en øget beskæftigelse er manglende anvendelse af ny teknologi i produktionsprocesserne i mange små og mellem store virksomhmeder.
The main bottleneck preventing increased employment is the lack of use of new technology in the production processes in many small and mediumsized undertakings.
En forudsætning for at dette kan lade sig gøre er, at den fornødne kvalificerede ar bejdskraft findes.
A precondition for this being able to take place is that the required qualified labour can be found.
Dette er ikke altid tilfældet og manglende uddannelse er derfor en anden flaskehals for udviklingen.
This is not always the case and insufficient education is therefore another obstacle hindering development.
Industrielle miljøer og ny teknik
Industrial environments and new techniques.
Sammenlignes erhvervsstrukturen i Nordjylland med resten af landet træder der en række forskelle frem.
If the industrial structure of North Jutland is compared to that of the rest of the country a number of differences can be seen.
Der er en relativ stor landbrugssektor, hvorfra der på grund af strukturændringerne i landbruget sker en afvandring til andre erhverv.
There is a relatively large agricultural sector, from which there is migration to other industries on account of the structural changes in agriculture.
Samtidig har landbruget et flaskehalsproblem, idet der er vanskeligheder ved . at skaffe uddannede medhjælpere til sektoren.
At the same time agriculture has a bottleneck problem in that there are difficulties in obtaining qualified workers for the sector.
Landbrugets og fiskeriets produktion danner dog stadig grundlag for en stor forædlingsindustri, som på trods af en generel stagnation har været i stand til at forøge beskæftigelsen.
Agriculture and fisheries production still provides the basis however for a large secondary industry which in spite of general stagnation has succeeded in increasing employment.