natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Man har bestræbt sig pâ at sikre, at oplysningerne var nøjagtige på det tidspunkt, hvor håndbogen gik i trykken, men det er uundgåeligt, at nogle af oplysningerne vil være forældede, selv umiddelbart efter udgivelsen.
Every effort has been made to ensure accuracy of the edition at the time of going to press, but inevitably certain parts of the information may have become outdated after publication.
Håndbogens redaktør, DAAD og Kommissionen fralægger sig ethvert ansvar for fejl eller mangler i indholdet og for den brug, der eventuelt måtte blive gjort af håndbogen.
No responsibility can be accepted by the editor, the Deutscher Akademischer Austauschdienst or the Commission for any errors or omissions in the text, or for use which might be made of the information.
Denne publikation fås også på nedenstående sprog gennem Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg, samt gennem de nedennævnte adresser:
This publication is also available in the following languages from the Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, and from the publishers named below; DA: Schultz Forlag, Montergade 21, 1116 København K DE: Verlag Bundesanzeiger, Breite Straße, 5000 Köln 1 GR: G.C. Eleftheroudakis SA, 4 Nikis Street, 105 63 Athens ES: Mundi-Prensa Libros SA, Castellò 37, 28001 Madrid FR: Journal officiel, 26 rue Desaix, 75727 Paris IT: Licosa SpA, via Lamarmora 45, 50121 Firenze NL: SDU uitgeverij Christoffel Plantijnstraat, 2500 EA 's-Gravenhage
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, L-2985 Luxembourg ISBN 92-825-7630-2 Katalognummer: CB-49-87-713-DA-C
Office for Official Publications of the European Communities, L-2985 Luxembourg ISBN 92-825-7633-7 Catalogue number: CB-49-87-713-EN-C
Printed in Denmark
Printed in the United Kingdom
Forord femte udgave de videregående uddan­nelsessystemer i Det Europæiske Fæl­lesskabs 12 medlemsstater, og den udkommer på alle de ni officielle sprog.
For the first time, this fifth edition covers the higher education systems of the 12 Member States of the European Community and appears in the nine official languages.
Denne femte udgave af Studenter håndbogen udkommer i det første år efter vedtagelsen af Erasmus-Program-met (De Europæiske Fællesskabers Handlingsprogram til Fremme af De Studerendes Mobilitet).
Since it first appeared in 1977, the Student Handbook has established itself as an undisputed source of infor­mation on higher education in the European Community and has reached an increasingly wide reader­ship in search of up-to-date infor­mation.
Siden Studenterhåndbogen udkom første gang i 1977, har den gjort sig gældende som en ubestridt informa­tionskilde vedrørende videregående uddannelse i Det Europæiske Fælles­skab, og den er nået ud til en stadigt voksende læserskare, der er interesse­ret i up-to-date oplysninger.
This fifth edition of the Student Hand book appears during the first year of the implementation of the Erasmus programme, the European Communi­ty action programme on the mobility of university students.
Dette program repræsenterer et vig­tigt omend kun delvist skridt hen mod det »Borgernes Europa« som blev besluttet af stats- og regeringschefer­ne, da de i juni 1985 vedtog Adonni-no-Rapporten. Topmødet udtrykte at­ter en gang sin vilje til at give borgerne en følelse i deres dagligliv af at tilhøre Det Europæiske Fællesskab, og det især ved at anmode medlemsstaterne og Kommissionen om at igangsætte initiativer til fremme af den frie bevæ­gelighed for hermed at gøre den bedst mulige brug af de menneskelige res­sourcer.
The Student Handbook is produced and distributed in collaboration with a number of publishing houses in the Member States, and this arrangement ensures its timely distribution to an increasingly wide public which is even more interested in obtaining the necessary information as a result of the implementation of the Erasmus and Comett programmes.
På Kommissionens vegne vil jeg her­med gerne takke »Deutscher Akademi­scher Austauschdienst«, redaktørerne, de nationale korrespondenter og forla­gene for deres værdifulde bidrag til udarbejdelsen af denne femte udgave.
On behalf of the Commission, I should like to thank the 'Deutscher Akademischer Austauschdienst', the editors, the national correspondents and the publishing houses involved for their valuable contribution to the production of this fifth edition.
MANUEL MARÍN Næstformand for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
MANUEL MARÍN Vice-President of the Commission of the European Communities
Erasmus-Programmet repræsenterer en positiv respons til det ønske, som blev udtrykt af stats- og regeringsche­ferne om at fremme mobiliteten for et betragteligt antal studerende ved (i) at igangsætte og drive et euro­pæisk universitetsnetværk (ii) at indfører et stipendiesystem (iii) at arbejde yderligere for akade­misk anerkendelse af eksaminer og studieperioder (iv) at lette en sådan mobilitet ved hjælp af forskellige yderligere for­anstaltninger. For første gang omhandler denne
(i) launching and operating a Euro­pean university network; (ii) introducing a system of grants; (iii) pressing forward with the aca­demic recognition of diplomas and periods of study; (iv) facilitating such mobility by means of various supplementary measures.
Erasmus — Fællesskabets handlingsprogram til frem­me af de studerendes mobilitet
Erasmus: The European Community action scheme for the mobility of university students
Universitetssamarbejde Erasmus-Programmet
University cooperation within the framework of the European Community Erasmus programme
Naric — Akademisk anerkendelse af eksaminer og studieperioder
Naric: National academic recognition centres
Indledning diernes opbygning og de afsluttende eksaminer, adgangsprocedurer for udenlandske ansøgere, eventuelle ge­byrer samt uddannelsesstøtte og sti­pendier og sociale forhold.
Introduction tion on the types of higher education institutions, the organization and vali­dation of courses, admission proce­dures for foreign applicants, tuition fees (where applicable), and financial assistance and social facilities and ser­vices.
Hvis de tolv medlemsstater i Det Europæiske Fællesskab skal kunne bli­ve til et Borgernes Europa, og hvis Det Indre Marked skal kunne være fuldt etableret i 1992, som det fremgår af en beslutning truffet af Europa-Parla­mentet, så må især de unge europæere tænke i europæiske baner, når de til­rettelægger deres uddannelse. Fremti­dens kandidater, som vil få ledende stillinger i erhvervslivet, som vil blive læger, advokater, ingeniører eller læ­rere, bør tilbringe mindst en del af deres studietid i et andet medlemsland og lære dette lands sprog at kende for bedre at kunne forstå dets folks histo­rie og kultur, politik og mentalitet.
If the 12 Member States of the Euro­pean Community are to blend into a people's Europe, if the European internal market is to be fully estab­lished by 1992 in accordance with the decision made by the European Parlia­ment, then it is especially the young European who will have to plan their education and training along Euro­pean lines.
For at nå dette mål iværksatte EF-Kommissionen den 1. juli 1987 Erasmus-Programmet, der gør det mu­ligt for studerende og universitetslære­re allerede nu at etablere et indre mar­ked på de videregående uddannelsers område.
For this reason, the European Commission has been running the Erasmus programme since 1 July 1987, in order to offer students and university teaching staff the possibility of establishing an internal market in the field of higher education already now.
Hvert kapitel er efterfulgt af fem bilag: — et med nyttige adresser; — et med en statistik over udenland­ske studerende; — et med en bibliografi; — en meget nyttig liste over special­termer; — og sidst men ikke mindst en over­sigt over de studier, der findes ved hver enkelt videregående uddan­nelsesinstitution.
specialized terms; (v) and, last but not least, a survey of courses offered at the indi­vidual higher education insti­tutions.
Håndbogen indeholder også et ka­pitel, hvori den officielle tekst af råds­beslutning af 15. juni 1987 om Eras­mus-Programmet er gengivet.
The handbook also has a chapter in which the official text of the Council Decision of 15 June 1987, on the Erasmus programme is given.
Dette program omhandler bl.a. økonomisk støtte til videregående uddannelsesin­stitutioner ved oprettelse og vedlige­holdelse af et Europæisk Universitets­netværk samt delvise stipendier til stu­derende.
The programme envisages, among other actions, financial support for higher education institutions in the creation and maintenance of a European uni­versity network, as well as partial grants for students.
Alle videregående uddannel­sesprojekter, der er blevet godkendt til at deltage i Erasmus-universitets-netværket i den første udvælgelsesrunde for det akademiske år 1987/88 er angivet.
All higher educa­tion projects which have been ac­cepted into the Erasmus-university network in the first selection process made for the 1987/88 academic year have been listed.
Anden udvælgelsesrunde for det akademiske år 1988/89 vil finde sted hen imod slutningen af 1987.
The second selection process for the 1987/88 academic year will take place towards the end of 1987.
(Resultatet af denne runde var endnu ikke kendt, da denne bog gik i tryk­ken).
(The results had not been received at the time of going to press).
EF-Studenterhåndbogen har eksiste­ret siden 1977.
The EC Student Handbook has been available since 1977.
Denne 5. udgave inde­holder for første gang bidrag fra de to nye medlemsstater Spanien og Portu­gal.
This fifth edition includes for the first time con­tributions by the two new Member States, Spain and Portugal.
Ligesom den forrige udgave inde­holder denne udgave også et kapitel om Det Europæiske Universitetsinsti-
As in the last edition, this edition also includes a
Studenterhåndbog dannelsesinstitutioner steget i den om­handlede periode.
Student Handbook share of places taken by foreign stud­ents stagnated and even fell in some Member States.
Dette er endnu en grund til at fremme undervisningen i EF-sprogene i medlemsstaternes sko­ler.
This is yet another reason for furthering the instruction of European Community languages in the schools of Member States.
For det er ofte et utilstrækkeligt kendskab til sprog, der viser sig at være den væsentligste hindring for en studieperiode i udlandet.
For it is often an insufficient knowledge of a language which proves to be the major obstacle to a period of study abroad.
tut i Firenze og et andet kapitel om Europakollegiet i Brügge.
chapter on the European University Institute in Florence and one on the College of Europe in Bruges.
Det kildne spørgsmål om anerkendelse af akade­miske grader, eksaminer og studie­perioder består, og dette har fået Kommissionen til at anmode med­lemsstaterne om at oprette informa­tionscentre på dette område.
The irk­some question of the recognition of certificates, diplomas, degrees and study periods remains, and this has caused the Commission to call upon all the Member States to establish information centres.
Adresser på disse centre og oplysninger om deres arbejdsgange er ligeledes at finde i bilaget.
The addresses of these centres and information on their methods of working can also be found in the appendix.
Samarbejdet mellem disse centre koordineres og støttes af Kom­missionen.
Cooperation between these centres is coordinated and sup­ported by the Commission.
Bidragene til denne håndbog er udarbejdet af nationale korresponden­ter udpeget af deres respektive uddan­nelsesmyndigheder.
The contributions to this handbook are the work of national correspon­dents who were appointed by their respective governments.
Man forventer ikke, at bidragene skal erstatte infor­mationsmateriale udgivet af medlems­staterne og deres uddannelsesinsti­tutioner; det er snarere hensigten at give en kort oversigt og angive yderli­gere informationskilder.
The contribu­tions are not expected to replace the information material of Member States and higher education institu­tions themselves, but are rather intended only to summarize and to point to further sources of informa­tion.
Specialtermer f.eks for forskellige typer videregående uddannelsesinstitutioner og grader er så vidt muligt bevaret på originalspro­get for at undgå de uklarheder, der kan fremkomme i forbindelse med oversættelse til andre sprog, og sam­menblanding af termer.
Specialized terms, such as for the types of higher education institutions and degrees, have generally been left in the original language in order to avoid any indistinctness of translation and confusion of terms.
Disse udtryk forklares i glosaret, der efterfølger de nationale kapitler.
These expres­sions are explained in the glossary of each national chapter.
Håndbogen udkommer på alle de ni officielle EF-sprog og kan købes hos Kontoret for De Europæiske Fælles­skabers Officielle Publikationer i Luxembourg, hos forlagene og hos EF's salgskontorer i de forskellige medlemsstater.
The handbook will appear in all nine official languages of the EC and can then be bought through the book trade, from the Office for Official Publications of the EC in Luxem­bourg, from the publishing houses and from the sales offices of the EC in the individual Member States.
Kommissionen og redaktørerne tak­ker de nationale korrespondenter og alle, der har bistået disse med at ind­samle materiale til Studenterhånd­bogen.
The Commission and the editors would like to thank the national cor­respondents and all those who sup­ported them in the compilation of the material for their cooperation.
Redaktørerne håber, at håndbogen — ud over dens informationsværdi for den enkelte studerende — også vil vise sig at være en værdifuld hjælp for politikere, universitetslærere, ministe­rielle embedsmænd og ligeledes for det brede publikum, eftersom den inde­holder en kort gennemgang af med­lemsstaternes videregående uddannel­sessystemers historie i nyere tid og de nyeste udviklinger og tendenser.
The editors hope that the handbook will, in addition to its information value for the individual student, also prove a valuable aid to politicians, university teachers, ministry officials and also the public at large, since it does offer a short overview of the recent history of higher education in the European Community and of its latest developments and trends.
Af tendenser kan nævnes indførelsen af praktisk orienterede korte videregåen­de uddannelser i flere medlemsstater, der reflekterer en reaktion på de øgede kvalifikationskrav, der stilles ved jobs, hvortil man ikke hidtil har behøvet nogen form for videregående uddan­nelse. En anden tendens er, at man er begyndt at inddrage erhvervsuddan­nelsesinstitutioner i de videregående uddannelsers område, samt at der er skabt nye typer videregående uddan­nelsesinstitutioner og nye diplomer og grader.
Among these trends has been the introduction of practically orientated short study courses in several Member States, thus showing a reaction to the rising level of requirements in occupa­tion which had so far not needed any form of higher education; another trend is the inclusion of vocational training establishments into higher education, as well as the creation of new types of higher education institu­tions and of new diplomas and degrees.
Det er interessant at konstate­re, at de advarsler, som mange politi­kere har udtalt om, at antallet af stu­derende ville falde i den nære fremtid, ikke har vist sig sande indtil nu: i samtlige medlemsstater er antallet af studerende ved de videregående ud­
It is interesting to note that the warnings given by many politi­cians that the number of students would fall in the near future has not been proven up till now: in all Mem­ber States the number of students in higher education has risen during the period under review. In contrast, the
Det videregående uddannelsessystems opbygning De videregående uddannelsesinstitutioner / Studenter­tal / Studiernes opbygning og de afsluttende eksami­ner
Organization of higher education Types of higher education institutions/Student statistics/Organization and validation of courses
Adgang og indskrivning Første informationer / Adgangsbetingelser / Adgangs­begrænsning / Anerkendelse af udenlandske akademis­ke grader og eksaminer / Adgangsprøver / Ansøgning og indskrivning / Gebyrer
Admission and registration Initial information /Entry requirements/Limitations/ Recognition of foreign certificates and degrees/Entry examinations/Application and registration/Tuition fees
Kendskab til undervisningssproget, sprogkurser og andre kurser
Knowledge of the language of instruction, language courses and other courses
Uddannelsesstøtte og stipendier
Financial assistance and scholarships
Bestemmelser vedrørende indrejse og ophold
Entry and residence regulations
Sociale forhold Social- og sygeforsikring / Studie- og erhvervsvejled­ning / Muligheder for erhvervsarbejde / Studenteror­ganisationer / Leveomkostninger / Bolig / Studenter­faciliteter / Faciliteter for handicappede
Social aspects Social security and health insurance/Advisory services /Student employment/Student organizations/ Cost of living/Accommodation/Services for students/ Facilities for disabled students
Bilag Adresser / Oversigt over studieretninger ved videregå­ende uddannelsesinstitutioner / Studenterstatistik / Bibliografi / Glosar
Appendices Addresses/Survey of courses of study at higher edu­cation institutions/Student statistics/Bibliography/ Glossary
Den belgiske forfatning af 1831 fast­slår princippet om undervisningsfrihed og fastsætter, at staten er ansvarlig for uddannelsessystemet.
The Belgian Constitution of 1831 pro­claims the principle of educational freedom and makes provision for an educational system organized by the State.
Inden for disse forfatningsmæssige rammer har der udviklet sig forskellige former for videregående uddannelsesinstitutio­ner: De af staten, provinserne eller kommunerne oprettede og styrede videregående uddannelsesinstitutioner og de private uddannelsesinstitutioner, der hovedsagelig har tilknytning til kirken.
Within this constitutional frame­work different forms of institutions have developed in the area of higher education. These include, on the one hand, the official institutions created and administered by the State, the provinces or the local communities and, on the other, the private institu­tions, most of which are churchassociated.
Alt efter fagområde, struktur og studieformål skelnes der mellem følgende former for videregående uddannelser: (enseignement universitaire/'universitair on derwijs); videregående tekniske ud­dannelser (enseignement supérieur technique/hoger technisch onderwijs); videregående økonomiske uddannelser (enseignement supérieur économique/ economisch hoger onderwijs); videre­gående landbrugsuddannelser (enseignement supérieur agricole/agrarisch hoger onderwijs); videregående paramedicinske uddannelser (enseignement supérieur paramédical/ paramedisch hoger onderwijs); videregående sociale uddannelser (enseignement supérieur social/sociaal hoger onderwijs); vide­regående kunstuddannelser (enseignement supérieur artistique/artistiek hoger onderwijs); videregående pædago­giske uddannelser (enseignement su périeur pédagogique/pedagogisch hoger onderwijs) og videregående mariti­me uddannelser (enseignement supérieur maritime/maritiem hoger onderwijs). wijs).
They are divided up as follows into subject area, struc­ture and study aims: universities (enseignement universitaire/universitair onderwijs); colleges of technology (enseignement supérieur technique/ technisch hoger onderwijs); colleges of economics (enseignement supérieur économique/economisch hoger onder wijs); colleges of agriculture (enseignement supérieur agricole/agrarisch hoger onderwijs); colleges of para­medical professions (enseignement supérieur paramédical/ paramedisch hoger onderwijs); colleges for social professions (enseignement supérieur social/sociaal hoger onderwijs); col­leges of art (enseignement supérieur artistique/artistiek hoger onderwijs); colleges for the teaching profession (enseignement supérieur pédagogique/ pedagogisch hoger onderwijs) and col­leges of maritime studies (enseignement supérieur maritime/maritiem hoger onderwijs).
De studerende kan frit vælge, hvil­ken videregående uddannelsesinsti­tution, de ønsker at studere ved.
Students are free to choose the insti­tutions of higher education they wish to attend.
Undervisningen foregår på den på­gældende regions sprog: På fransk i den vallonske region, på nederlandsk i den flamske region og på begge sprog i arrondissementet Bruxelles.
Teaching is done in the language of the region involved: French in the Walloon region, Dutch in the Dutchspeaking region and both languages in the arrondissement of Brussels.
Alle akademiske grader tildelt af videregående uddannelsesinstitutioner har — uanset hvilken organisations­form (statslig, regional, kommunal eller privat) disse uddannelsesinsti­tutioner måtte have — samme officiel­le værdi, såfremt de er blevet attesteret og protokolleret af det efter loven der­til autoriserede kontrolorgan.
All academic degrees issued by insti­tutions of higher education which have been certified and recorded by the supervisory body invested with this authority on the basis of laws and regulations, have the same official value regardless of where the adminis­trative responsibility for the institution of higher education in question lies (State, province, commune or private individual).
I indledningen til ovennævnte lov understreges det gentagne gange, at universiteternes hovedmål er at beva­re, udbrede og fremme lærdom og videnskab.
As is repeatedly emphasized in the preliminary report on the above-men­tioned law, the primary task of the universities consists in preserving, dis­seminating and promoting science and scholarship.
Derfor er undervisningsog forskningsopgaverne snævert for­bundet med hinanden.
Thus the tasks of teach­ing and research are closely interre­lated.
De øvrige vide­regående uddannelsesinstitutioners ho­vedmål er at udbrede kendskabet til videnskaberne og deres anvendelse inden for de forskellige erhverv, som deres uddannelser forbereder til.
The main aim of the other insti­tutions of higher education consists in the dissemination of scientific knowl­edge and its application in the differ­ent professions they provide prepara­tion for.
De to former for videregående ud­dannelsesinstitutioner betragtes som værende på samme niveau. De har hver deres funktioner og specifikke
Higher education in Belgium was legally structured for the first time on
Heri klassificeres alle uddannelser, der føl­
The two types of institution of higher education are considered to be
Studenterhåndbog
Student Handbook on an equal level.
Andre videregående uddannelsesinsti­tutioner formål, som igen er bestemmende for strukturer og undervisningsmetoder inden for den pågældende institutionstype.
They prepare students for various professions, mainly in industry, com­merce, agriculture, paramedical and social work, teaching, interpreting, applied arts and the media.
De videregående uddannelsesinstitutioner
Types of higher education institutions
De her nævnte uddannelsesinsti­tutioner er lige så forskelligartede som de uddannelser, de tilbyder. En del af dem, f.eks. instituts supérieurs de commerce/handelshogescholen, fun­gerer som universiteter.
The higher education institutions listed under this heading are just as diverse as the courses of study they offer.
Andre, f.eks. écoles normales/'normaalscholen, har bibeholdt deres specifikke organisa­tionsstruktur.
Others, such as the école normales/normaalscholen, have retained their own specific character.
I Bilag 2 er der en fortegnelse over alle de uddannelser, der tilbydes ved denne type uddannelsesinstitutioner.
In Appendix 2 the student will find a list of all the courses of study offered by this type of higher education insti­tution.