natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Antal programmer, projekter og undersøgelser, der har modtaget støtte 1988
Number of programmes, projects and studies 1988 (by Member State)
Industri­, håndværks­ og servicevirksomhed
Industry, services and craA
Antal programmer, projekter og undersøgelser, der har modtaget støtte 1975­1988
Number of programmes, projects and studies 1975-1988 (by Member State)
Fordeling af bevilgede beløb i 1985­1988 per program
Regional breakdown of commitments 1985-1988 for programmes
Bevillinger 1988
Total allocation
Fordeling af bevilgede beløb i 1985-1988 per program (fortsat)
Regional breakdown of commitments 1985-1988 for programmes (continued)
Bevillinger 1988 8,23
Commitments 1988 8.23
1 alt 20,48
Total
Regional fordeling af bevillingerne* for 1988 til programmer, projekter og undersøgelser
Regional breakdown of commitments* 1988 for programmes, projects and studies
Undersøgelser søgelser
Studies
Fællesskabsprogrammer programmer
Infrastructure
1 alt håndværks- og ;ervlcevirksomhei udvilingsmullgheder
Industry, services and craft
Mldtøstgrkl. og Øer Mldtøstmakedonien Pelop. og Midtvestgrkl. Thessalien Østmakedonien Kreta 1 pi ros Thrakien Østlige Øer Multiregionale
Ana.Ster.Kai Nisoi Kentr.Dyt Makedonia Pelop.Dyt Sie Ellas Thessalla Anatoliki Makedonia Kritl 1 piros Thrakl Nlsoi Anat.Agaiou Multi-regional
Regional fordeling af bevillingerne* for 1988 til programmer, projekter og undersøgelser (fortsat)
Regional breakdown of commitments* 1988 for programmes, projects and studies (continued)
Undersøgelser søgelser
Total commit­ments
Industrihåndværks- og ;ervicevirksomhei
Industry, services and craft
Infrastruktur Regionernes egnt udvilingsmuligheder
Internally generated development
Undersøgelser søgelser
Studies commit ments
Fællesskabsprogrammer programmer
Infrastructure ture
Industri-Infrastruktur Regionernes egnt håndværks- og udvilings;ervicevirksomhe < muligheder ITALIA
Industry, services and craft
Industri-håndværks- og ;ervicevirksomhe
Industry, services and craft
Infrastruktur Regionernes egnt udvilingsmullgheder
Internally generated development
Fælles
Community
Foranstaltninger, der tager sigte på udnyttelsen af regiornernes egne udviklingsmuligheder, er ligeledes Indeholdt i programmerne.
* Measures to exploit the potential for Internally generated development are also included in programmes
Regional fordeling af bevillingerne* for 1975-1988 til programmer, projekter og undersøgelser
regional breakdown of commitments* 1975­1988 for programmes, projects and studies
Undersøgelser søgelser
Studies commit­ments
IndustriInfrastruktur Regionernes egne håndværks- og udviklingslervicevi rksomha muligheder
Industry, Services and craft
Regional fordeling af bevillingerne* for 1975-1988 til programmer, projekter og undersøgelser (fortsat)
Regional breakdown of commitments* 1975-1988 for programmes, projects and studies (continued)
IndustriInfrastruktur Regionernes egn« håndværks- og udviklingslervicevlrksomhei muligheder
Industry, services and craft development 13.11
IndustriInfrastruktur Regionernes egne håndværks- og udviklings ¡ervicevirksomhe· muligheder
Industry, services and craft
IndustriInfrastruktur Regionernes egne håndværks- og udviklingsiervicevirksomhei muligheder
Industry, services and craft development 643
Foranstaltninger, der tager sigte på udnyttelsen af regionernes egne udviklingsmuligheder, er ligeledes indeholdt i programmerne.
Measures to exploit the potential for internally generated development are also Included in programmes
Kvotafrie (saerlige faellesskabsaktionner)
"Non quota" actions (Specific Community Measures)
Særprogram
Commitment 5
Udbet./ forpl.
PaymV commit.
Forpl./ rammebev.
Total allocation totali.
Værf. ind.
Shipb. Var Enlargement Fisheries Lorient Fisherles Rochelle Ste. Ardennes Ste. Bourgogne Ste. Lorraine Ste. Nord-P.d.Calais Tex Alsace Tex. Ardeche Tex. Ariège Tex. Gard Tex. Picardie Tex. Vosges Tex.
Forpligtelser og udbetalinger 1981-1988 (fortsat)
Commitments and payments 1981-1988 (continued)
Forpligtelse
Special programmes
Udbet./ forpl.
Paym./ commit.
Forpl./ rammebev.
Total allocation totali
Disponible midler og forpligtelser i 1988
Available funds and commitments 1988
Værdien af ECU'en i de forskellige nationale valutaer (basis december 1988)* per enhed
Value of the ECU in national currencies (reference rate December 1988)* currency amount for one unit
172,7960000 135,5920000 tysk mark græsk drachme spansk peseta fransk franc
German mark Greek drachma Spanish peseta
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE "..*" FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS ".*.■ OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
DETEUROPÆISKE EUROPÆISKE et Fællesskab uden indre grænser
THE EUROPEAN COMMUNITY a Community with no internal frontiers
ENERGI I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB
ENERGY IN THE EUROPEAN COMMUNITY
Det Europæiske Fællesskab og Udviklingslandene (udgået) Øget Indflydelse i Virksomhederne for den Europæiske Arbejdstager (udgået) Forbrugeren i Det Europæiske Fællesskab (udgået) Det Europæiske Fællesskab og Omverdenen gennem 25 År (udgået) EF's Anden Udvidelse (udgået) Fællesskabet og dets Regioner (anden udgave) (udgået) Det Europæiske Fællesskabs Indsats på det Kulturelle Område Det Europæiske Fællesskab og Erhvervsuddannelsen
Education of migrant worker«;' children in the European Community (out of print) The protection of workers ir multinational companies (out of print) The European Community's external trade (out of print) Teacher training in the European Community (out of print) The elimination of non-tariff barriers to ¡ntra-Community trade (out of print) The European Community and the developing countries (out of print) Worker participation In Europe (out of print) The consumer in the European Community (out of print) 25 years of European Community external relations (out of print) The second enlargement of the European Community (out of print) The Community and its regions (third edition) (out of print) Cultural action in the European Community (out of print) The European Community and vocational training (out of print) The economic and monetary union (second edition) (out of print) Freedom of movement for persons In the European Community (out of print) An education policy for Europe (second edition) (out of print) The European Community's Industrial strategy (out of print) The customs union (third edition) (out of print) The European Community's transport policy (second edition) (out of print) Women in the European Community (out of print) The European Community's legal system (second edition) (out of print) The economy of the European Community (second edition) (out of print) The European Community's fishery policy (out of print) The European Community and the Mediterranean (out of print) Nuclear safety In the European Community The European Community's budget (fourth edition) The ABC of Community law (second edition!
Det Europæiske Hjemmemarked (tredje udgave) EF­Kommissionen og Fællesskabets Administration Det Europæiske Finansielle Område En Fælles Landbrugspolitik for 1990'erne Europas Samling — Det Europæiske Fællesskabs Oprettelse og Udvikling (tredje udgave)
Europe as seen by Europeans — European polling 1973-86 (second edition) The Court of Justice of the European Community (fourth edition) The ECU (second edition) Wine in the European Community (second edition) The European Community's research and technological development policy (third The audiovisual media in the single European market
(Fortsættelse ρά tredje side nf omslaget)
(continuation on third page of cover)
Udarbejdet af: GD »Information,
Originating department: DC 'Information, Communication and Culture' and Publications
(Fjerde udgave)
(Fourth edition)
FÆLLESSKABET OG VERDENSMARKEDET FOR ENERGI
THE COMMUNITY AND THE WORLD ENERGY MARKET
■ AFHÆNGIGHED OG STRUKTURER INDTIL 1973
SUPPLY STRUCTURES PRIOR TO 1973
■ KRISENS OPSTÅEN
THE ROAD TO CRISIS
■ EUROPA OG VERDENSMARKEDET FOR ENERGI FRA KRISEN TIL NU
EUROPE AND THE WORLD ENERGY MARKET FROM THE FIRST CRISIS TO THE PRESENT
EUROPA EFTER OLIECHOKKENE
EUROPE AFTER THE OIL CRISES
EF'S REAKTION PA DEN NYE SITUATION PA ENERGIMARKEDET m
■ THE COMMUNITY'S REACTION TO THE NEW SITUATION ON THE ENERGY MARKET
FÆLLESSKABETS MÅLSÆTNINGER
COMMUNITY OBJECTIVES
■ ENERGIPOLITISKE MÅLSÆTNINGER FOR PERIODEN INDTIL 1995
ENERGY OBJECTIVES FOR 1995
■ DET INDRE ENERGIMARKED
■ THE INTERNAL ENERGY MARKET
Fjernelse at tekniske hindringer Liberalisering af offentlige kontrakter Indbyrdes tilnærmelse af de Indirekte skatter Fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser Statslige monopoler Konkurrenceregler og statsstøtte Omkostninger, priser og tariffer Infrastrukturer Hindringer og prioriterede foranstaltninger i de enkelte energisektorer Fast brændsel Olie og olieprodukter Naturgas Elektricitet
Rules of competition and State aid Costs, prices, tariffs Infrastructures Obstacles and priority measures in the individual energy sectors — Solid fuels — Oil and petroleum products — Natural gas — Electricity
For det tredje anvendes de enkelte energikilder for skelligt.
INTRODUCTION evenly throughout the individual Member States.
Afhængigt af forarbejdningen kan et energiprodukt anvendes til opvarmning, som råstof el ler som brændstof. Som følge afalle disse faktorer er der i de forskell ige med lemsstater opstået meget komplicerede strukturer, og ser vi på hele Fællesskabet, bliver disse strukturer naturligvis endnu mere komplicerede.
In addition, energy is used for different purposes: depending on how it is pro cessed, an energy product may be used as a fuel, as a raw material or as motive power.
EF bevæger sig hastigt mod 1992, hvor al le juridiske og tekniske forudsætninger skal være tilvejebragt, så det indre marked med fri be vægelighed for personer, varer, kapital og tjenesteydelser kan iværksættes.
The Community is well on course for 1992, the year in which the legal and technical structure of the internal market is to be in place, ushering in the free movement of goods, services and capital.
Det er klart, at et økonomisk område af denne størrelse (for øjeblikket over 320 mio. mennesker, i 1992 formodentlig ca. 330 mio.) ma have en fælles plan for sin energiforsyning, og senere skal vi se, at det også er, hvad flertallet af EF-borger-ne ønsker.
It goes without saying that such a large economic area (the Community already has over 320 million in habitants, a figure which will probably be nearer 330 million in 1992) needs a blueprint for a common energy supply.
Lad os repetere, hvorledes det indre marked defineres i den nye artikel 8A i EØF-Traktaten:
Let us consider again briefly how the new Article 8a of the EEC Treaty defines the internal market:
»Det indre marked indebærer et område uden indregrænsermed fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital i overensstemmelse med bestemmelserne i denne Traktat.« Er energi en vare?
'The internal market shall comprise an area without internal frontiers in which the free movement of goods, persons, services and capital is ensured in accordance with the provisions of this Treaty.'
Er det en tjenesteydelse?
Is energy a com modity?
Det er den fremherskende opfattelse, at energi ganske vist er et strategisk økonomisk pro dukt, men at dets markedsføring bringer det i nær forbindelse med tjenesteydelsesbegrebet.
The prevailing view is that, while energy is a strategic economic commodity, energy marketing has more to do with services.
De er utænkelige uden olie, i hvert fald i de res nuværende størrelse og udformning.
For example, there is virtually no alternative at present to oil in road transport or the petrochemicals industry.
I for bindelse med opvarmning, fremstilling af damp og drift af højovne har man imidlertid et valg mel lem forskel I ige former for primær energi, så det er omkostningerne, der afgør, hvilken form der benyttes.
There is at least a choice of primary energy inputs for heating, steam raising and blast furnace operation, with cost generally being the deciding factor.
I forbindelse med den sekundærenergi, der udvindes af energi kilderne (»primærenergien«) — den mest kendte og videst udbredte er elektriciteten — og vedrørende naturgas eksisterer der en række fordelingsmonopoler, der inden for hver sit område sørger for et lukket marked, hvor konkurrenterne ikke får lejlighed til at udbyde deres produkter.
Electricity, the most widely used form of secondary energy, and natural gas, are commonly subject to distribution monopolies, which close off the market in their catchment area, denying access to competitors.
Også de virksomheder, der arbejder på disse markeder, er yderst forskellige.
The undertakings operating on such markets are also highly diverse.
Side om side med mellemstore private virksomheder findes offentligretlige selskaber, nationale privatretlige virksomheder og multinationale koncerner.
Small and medium-sized private companies exist side by side with public utilities, national private enterprises and multinational concerns.
Adskiller markedets aktører sig således fra hinanden organisatorisk, gør de det ikke mindre med hensyn til rettigheder, privilegier og pligter.
And just to round off the picture, the energy sector is influenced by different political traditions in the individual Member States and, above all, differences in taxation practice.
Og for at gøre mangfoldigheden komplet: Af-
Nature and history have thus produced a situation where the in-
Deraf følger, at det indre marked for energi må være noget andet end det indre marked for f.eks. den europæiske levnedsmiddelindustri eller for EF's fabrikanter af kassettebånd.
The internal energy market will therefore in evitably differ in some important ways from the internal market in, say, the food industry or audiocassette industry.
Hertil kommer, at energikilderne er af ganske forskellig beskaffenhed — tænk f.eks. på vand, kul, olie og kerneenergi — og at medlemsstaterne fra naturens hånd er forsynet med disse energikilder (som vi herefter
Furthermore, the individual energy sources are also highly diverse in character — take water, coal, mineral oil and nuclear energy — and nature has distributed these resources (which we shall mainly consider collectively as 'primary energy' in the following) less than
hængigt af historiske forhold i den enkelte medlemsstat præges energisektoren af for skellige politiske traditioner, først og frem mest af forskellig beskatningspraksis.
dividual energy markets in the Community's Member States are still strictly compartmentalized and the free movement of energy pro ducts consequently greatly hampered.
Det korte af det lange er, at der i energisekto ren gør sig en række forskelle gældende mel lem medlemsstaterne, som i hovedsagen kan føres tilbage til to forhold, nemlig: Hvilke energiprodukter har man til rådighed, og hvilke vilkår gælder der for udvinding, distribution og anvendelse.
This has inevitably had repercussions on the competitiveness both of the individual Member States and of the Community as a whole in the international arena.
Naturgivne omstændigheder og den historiske udvikling har ført til, at de enkelte energi markeder i medlemsstaterne endnu er kraftigt afskærmede i for hold til hinanden, så den frie bevægelighed for energiprodukter møder væsentlige hindringer. Det har haft og har konsekvenser både for de enkelte medlemsstaters og for hele Fællesskabets evne til at klare sig i den ver densomspændende konkurrence.
However, the objective of the internal market is specifically to secure the Community's competitiveness and international prestige in the short to medium term. Energy has a key part to play in this owing to its vital importance for every sector of the economy and the individual citizen.
Falder de interne barrierer bort, kan energien produceres, transporteres og distribueres i større skala og dermed billigere.
The removal of in ternal barriers should provide the industry with economies of scale in the production, transport and distribu tion of energy.
Det vil forbedre de europæiske energiproducenters udbytte og deres position på det internationale marked.
This wil I go hand in hand with an improvement in the European producers' financial situation and international market position.
Desuden er det et særdeles vigtigt aspekt, at et stærkere integreret europæisk energimarked vil indebære større forsyningssikkerhed for medlemsstaterne og deres erhvervsliv.
Another crucial aspect is that a more integrated energy market can decisively improve the security of supply of the Member States and their economies.
Endeligvil også Fællesskabets interne handel med energiprodukter uden tvivl tage kraftigt til, hvad der yderligere vi I bidrage til at reducere omkostningerne.
Last but not least, intraCommun i ty trade in energy products is likely to increase substantially, and thus reduce costs still further.
Og det er ikke småbeløb, det drejer sig om.
These cost factors are by no means insignificant.
Omkostningerne ved den manglende europæiske integration på ener giområdet — altså de ekstraudgifter, som for brugerne, dvs. både industriforetagender og privatpersoner, påføres af den nuværende opsplitning af energimarkedet — beløber sig ifølge EF-Kommissionens skøn til næsten en halv procent af medlemsstaternes samlede bruttonationalprodukt.
The Commission has put the costs of 'non-Europe' in the energy sector, i.e. the additional costs that energy consumers — whether in industry or the domestic sector— have to bear owing to the current fragmentation of energy markets, at almost 0.5 % of the Community gross domestic product.
Det taler for den på stand, som Kommissionen fremsætter i dokumentet »Det Indre Energimarked« fra maj 1988: »Det er af afgørende betydning for vort Fællesskabs fremtid, at der skabes et bedre integreret energimarked.
For this reason alone, we can but endorse the statement made by the Commission in its paper of May 1988 en titled 'The internal energy market': 'The establishment of a more integrated energy market is of vital importance to the future of our Community.
Det er derfor vigtigt at få identificeret alle faktiske og potentielle hindringer for en sådan stærkere integration, uanset hvilken energiform eller hvilken med lemsstat det måtte dreje sig om.« Dette spørgsmål kommer vi senere mere udførligt tilbage til. Men der er også nogle objektive forhold, som har konsekvenser for alle ener giformer, og som alle medlemsstaterne må bøje sig for, uanset hvilke hindringer og barrierer de ellers opretholder.
We should therefore endeavour to identify all the potential or existing obstacles confronting the various energy sources and the various Member States.' We shall return to this subject later.
Men det er netop det erklærede formål med det indre marked at styrke EF's konkurrenceevne og at sætte Europa i stand ti I at hævde sig i morgendagens verden og ikke først i en fjernere fremtid.
These are the security of supply and the strategic nature of energy generation and energy products.
Detvil ikkeblotvære til fordel forde private forbrugere, men også gavne industrien, for så vidt den bruger energi, og det gør den næsten i alle tilfælde.
These constraints were abruptly revealed during the first oil crisis in 1973.
Det vil øge chancerne for stabil vækst og bedre udsigterne for beskæftigelsen. gelsen.
Let us therefore begin with the Com munity's position in the world energy market.
Fra Anden Verdenskrigs afslutning til i dag har verdensmarkedet for energi ændret sig gennemgribende.
The world energy market has changed fun­damentally since the end of the Second World War.
— I løbet af de første 30 år, altså til først i 70erne, steg industrilandenes forbrug af pri­mærenergi til over det dobbelte.
Several factors have been im­plicated in this development: (i) an increase of over 100% in primary energy consumption in the industrialized countries in the first three decades up to the early 1970s; resulted in an unprecedented expansion of energy consumption.
menligne og addere dem: Et ton olieækviva­lenter (toe) svarer til 10 mio. kilokalorier (for­kortet kcal.). Fjorten år senere var forbruget allerede fordoblet, og i 1988 var det steget til 7 750 mio. toe.
World consumption in 1950 stood at around 1 900 million tonnes of oil equivalent (a unit which measures the various energy sources according to their equivalent calorific values, so that they can be compared and added: one tonne of oil equivalent (toe) corresponds to 10 million kilocalories (kcal); 14 years later consump­tion had already doubled, increasing to a total of 8073.5 million toe by 1988.
Der er eksperter, der mener, at menneskeheden i løbet af anden halvdelaf det 20. århundrede har brugt lige så megen energi som i tidsrummet fra dens opdukken til 1950.
It is estimated that man will have used as much energy in the latter half of the twentieth cen­tury as throughout the whole period of his existence on Earth until 1950.
Fra 1950 til 1973 steg verdens samle­de energiforbrug i gennemsnit 5%. pr. år el­ler med det dobbelte af de vækstrater, der kendtes i det 19. århundrede.
World energy consumption increased by an average of 5% per annum between 1950 and 1973, which is twice the known rates from the 19th century.
Medvirkende til denne udvikling var en vedvarende øko­nomisk vækst, som længe holdt sig stabilt på langt over 5% i gennemsnit; hertil kom en kraftig befolkningstilvækst på over 1,9% pr. år og frem for alt stabile energipriser.
Steady economic growth of well above 5% on average over many years, rapid popula­tion growth of + 1.9% per annum, and, above all, stable energy prices favoured this trend.
— Der fremkom en helt ny energikilde, nem­lig kerneenergi, som i 1973 sammen med jordvarme og vandkraft netop dækkede 4% af forbruget (nu 12%).
(ii) large­scale displacement of solid fuels (hard coal and lignite), which covered over 80% of energy requirements in the countries of the future European Community after the Second World War, by mineral oil and, subsequently, natural gas.
— De to oliechok i 1973 og 1979/1980, som har ændret situationen mere end noget andet.
Oil, which ac­counted for approximately 10% of European energy requirements at the beginning of the 1950s, increased its share to 59% in 1973, while solid fuels declined to 23%; (iii) the emergence of a completely novel energy source in the form of nuclear power, which covered just 4% of requirements in 1973 together with geothermal energy and hydropower (now 12%); (iv) two oil crises in 1973 and 1979­80 which changed the picture more radically than any other factor.
Europa afspejlede nøje de tendenser, der gjorde sig gældende i den øvrige verden.
These international trends were faithfully reflected in Europe.
I EF's daværende 9 medlemsstater nåede ener­giforbruget i 1973 knap 1 mia. toe. Dengang kunne ingen forudse, at efterspørgselen i Eu­ropa kunne mættes, ej hel 1er var der udsigt ti I stilstand i væksten.
Energy consumption in 1973 in the Community of the Nine reached approximately 1 000 million toe.
Det kan derfor ikke un­dre, af EF­Kommissionen fremskrev de davæ­rende vækstrater og forudsagde et energibe­hov i 1985 på 1,8 mia. toe og for 1988 lige­frem en fordobling af forbruget i 1973. løvrigt indgik det i prognosen fra dengang,
It is therefore not surprising that the Commission extrapolated the existing growth rates to arrive at a pro­jected energy demand of 1 800 million toe for 1985; for 1988 it assumed a doubling of the 1973 figure. It was also predicted that:
— at fast brændsels andel vil le falde yderlige­re, nemlig til kun 10% af behovet i 1985
(i) the share of solid fuels would continue to decline to just 10% of demand in 1985; consider these factors in­
— at naturgas og olie samme år vi I le have for­øget deres andel til hhv. 15 og 64%
(ii) the share of natural gas and oil would in­crease to 15 and 64% respectively in the same year, and
— at kerneenergien kunne påregne en over­ordentlig stærk stigning, nemlig fra 1,4% i 1973 til ca. 9% i 1985.
The development of the world economy since the end of the Second World War has
Verdensøkonomiens udvikling siden Anden Verdenskrigs afslutning har medført en forø­gelse af energiforbruget, som er uden fortil­fælde.
(iii) there would be a massive expansion in­nuclear energy from 1.4% in 1973 to about 9% in 1985.
Prognoserne kommer vi senere tilbage til.
Europe needs an internal market without frontiers.