natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Derfor holder EFS fast ved, at spørgsmålet om indførelsen af ny teknologi i virksomhederne gøres til genstand for forhandling mellem ar bejdsgiverne og fagforeningerne og ikke afgøres ensidigt af arbejdsgiverne.
The unions took the view that the impact of the new technologies on individual jobs, working conditions and employment in general - and indeed the key questions of who would benefit and whether the advantages would outweigh the disadvantages -
hvilke forbedringer af arbejdsforholdene, der vil kunne gennemføres, hvilke muligheder der er for nedsættelse af arbejdstiden, samt hvilke omskolingsfor- anstaltninger der vil kunne iværksættes. EFS fastholder sit hovedkrav om, at
In such negotiations, the unions'attitude to the change proposed would be conditioned by their assessment of the potential repercussions in terms of employment level, improvements in working conditions and reductions in working time, and the adequacy or otherwise of the retraining and other measures planned to ease the process of transition.
EF vedtager et direktiv om indførelse af ny teknologi, hvori arbejdsgiverne forpligtes til at informere, høre og forhandle med fagforeningerne om ind- førelsenaf ny teknologi og til at gøre en indsats på europæisk plan med hen blik på at gøre den brede befolkning fortrolig med de grundlæggende principper inden for datamatikken.
Finally, the ETUC reaffirmed its fundamental demand, namely that the Community adopt a Directive on the introduction of new technologies which would oblige employers to meet disclosure, consultation and negotiation requirements vis-â-vis the unions and to organize a European campaign to promote mass computer literacy.
Problemerne omkring de multinationale selskaber - navnlig deres betydning for de pågældende lønmodtageres beskæftigelsessituation og arbejdsvilkår - har fortsat spillet en vigtig rolle i debatten.
The problems raised by the development of multinationals and in particular the implications for the terms of employment and working conditions of workers in the companies concerned continued to be one of the main topics of discussion.
Kommissionen vedtog i juni måned et ændret forslag til direktiv (1) om infor mation og høring af arbejdstagerne i virksomheder med kompleks, i særdeleshed multinational, struktur.
Directive on procedures for informing and consulting the employees of undertakings with complex structures, in particular transnational under- takings
De vigtigste ændringer af de oprindelige forslag vedrørere en forenkling af direktivets opbygning, definitionerne af den kontrollerende virksomhed og af begrebet "afdeling", anvendelsesområdet, informationsproceduren, en forenkling af listen over de informationer, der skal videregives, en ændring af tidsinter vallet mellem afgivelsen af oplysninger fra et halvt til et helt år, begræns ning af oplysningspligten i forbindelse med hemmelige og fortrolige oplysnin ger, ændring af høringsproceduren, udvidelse af fortegnelsen over de forhold, der giver anledning til høring, udelukkelse af mulighederne for "at gå uden om" den afhængige virksomhed til den kontrollerende virksomheds ledelse samt forbud mod at gennemføre den påtænkte beslutning, førend der foreligger en udtalelse fra arbejdstagerrepræsentanterne osv
"establishment", a narrowing of the field of application, the procedure for the communication of information, a simplification of the list of items of information to be communicated, a requirement that information be passed annually rather than six-monthly, restrictions on the disclosure of secret or confidential information, the procedure for consultation,an extension of the list of circumstances requiring consultation, the dele tion of the "by-pass" provision and its replacement by a provision suspending the implementation of the proposed decision pending submission of the opinion of the employees' representatives.
I en udtalelse herom af 28. september fastholder UNICE (Sammenslutningen af industri- og arbejdsgiverorganisationer i De europæiske Fællesskaber) sin principielle modstand mod dette direktiv.
In a statement issued on 28 September, the Union of Industries of the European Community (UNICE) reaffirmed its fundamental opposition to this proposal.
UNICE er af den opfattelse, at
UNICE argues that the proposed Directive will in no way
det planlagte direktiv ikke på nogen måde vil bidrage til en forbedring af forholdet mellem arbejdsmarkedets parter, og at det vil få en skadelig ind virkning på EF-industriens konkurrenceevne.
help to improve the climate of industrial relations, whilst it will impair the competitiveness of European industry.
Forretningsudvalget for Den europæiske Samarbejdsorganisation (EFS), der holdt møde den 13. og 14. oktober, udtalte derimod, at dette direktiv er et rimeligt kompromis mellem arbejdsgiver- og arbejdstagerinteresser, og at det indeholder praktisk-gennemførlige politiske retningslinjer.
The view of the European Trade Union Confederation (ETUC), as ex pressed by the Executive Committee at its meeting on 13 and 14 October, is that this Directive constitutes a valid compromise between the interests of workers and employers and remains a workable instrument of industrial relations policy.
For EFS drejer det sig her om et lille, men dog betydningsfuldt skridt i den rigtige retning hen imod en demokratisering af erhvervslivet i Fællesskabet og en forbedring af arbejdstagernes rettigheder i de større virksomheder, især de multinationale koncerner.
The ETUC sees this as a small but significant step to wards democratizing the Community economy and improving worker rights vis-à-vis large firms, especially multinationals.
Det ændrede forslag til direktiv er for tiden til behandling i Rådets gruppe vedrørende sociale spørgsmål.
The amended proposal is currently under discussion in the Council
1982, ændringerne af dyrtidsreguleringen og anmodningen om nye ekstraordi nære beføjelser for 1983.
The general climate was to a large extent determined by the poli tical context: special powers in 1982, wage restraint, request for new special powers in 1983.
I løbet af året kom der atter gang i trepartskonferencerne mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter.
The tripartite conferences between the Government, employers and trade unions were resumed in the course of the year.
Selv om drøftelserne om den praktiske gennem førelse af de af regeringen vedtagne foranstaltninger vedrørende dæmpning af lønudviklingen og arbejdstid ikke synes at have voldt større problemer, har der dog vist sig at være grundlæggende meningsforskelle vedrørende skattepolitikken, vedrørende nødvendigheden af at videreføre den løndæmp ende politik og vedrørende en række spareforanstaltninger inden for de offent lige serviceorganer.
Although discussions on the implementation of government measures in the field of wage restraint and working time do not seem to have caused any difficulties, there were nevertheless major disagreements on fiscal policy, the need for continued wage restraint and economy measures in the public sector.
I løbet af de første ni måneder af 1983 blev det klart, at forhandlingerne mellem arbejdsmarkedets parter havde ført til endnu færre resultater end i
The measures announced by the Government in respect of the public ser vices provoked a general strike in this sector; this conflict demonstrated that there are certain limits to wage restraints policy which it is hazardous to exceed.
I denne periode var disse forhandlinger,dernormalt foregik i det nationale arbejds- råd (Conseil National du Travail), præget af fundamentalt divergerende opfattelser mellem arbejdsgiver- og arbejdstagerside, især med hensyn til indførelse af be stemmelser om overarbejde og med hensyn til skifteholdsarbejde.
During this period, these negotiations, which took place mainly at meetings of the National Labour Council, clearly revealed fundamental differences between employers and workers, particularly with regard to rules governing overtime and shiftwork.
Til gengæld ind traf der en afgørende bedring i forhandlingsklimaet i årets tre sidste måneder.
The situation improved, however, during the last quarter of the year: the conclusion, in the National
Et tydeligt tegn herpå var, at der i det nationale arbejdsråd kunne indgås en kollektiv aftale om pligt til information og høring om de beskæftigelsesmæssige følger af ny teknologi.
Labour Council, of a collective agreement concerning information and consultation regarding the social consequences of the introduction of new technology is particularly significant.
Denne aftale blev dog først indgået efter at regeringen havde meddelt, at den ville gribe ind, såfremt parterne ikke selv nåede til enighed.
It should be noted, however, that agreement was not reached until the Government made it clear that it would intervene if the negotiations broke down.
Forhandlingerne i de paritetiske udvalg på branche- og virksomhedsplan, der især har drejet sig om en nedsættelse af arbejdstiden kombineret med ansættelse af flere arbejdstagere, har i det store og hele båret frugt.
Negotiations between employers' and workers" representatives at sectoral and firm level, on the other hand, which dealt mainly with a reduction in working time offset by the recruitment of more workers, were, generally speaking, fairly successful.
Endvidere er trepartsforhandlingerne blevet videreført; formålet hermed har bl.a. været at forberede de meget vigtige drøftelser, der skal finde sted i 1984 om en socialsikringsreform, om lønpolitikken og om en strukturtilpasning inden for erhvervslivet.
Tripartite negotiations meanwhile continued, their main purpose being to prepare the ground for indepth discussions in 1984 on the reform of the social security system, incomes policy, and economic restructuring.
I Danmark kom den siddende regering i mindretal i december 1983, da det ikke var muligt at opnå enighed om finanslovsforslaget (hvilket udløste et folke tingsvalg i januar 1984) samt om det program, regeringen havde fremlagt for folketinget om vækst og modernisering.
In Denma rk, mention has to be made of the fall in December 1983 of the government of the day on account of hability to reach a final agreement on the budget (fresh elections took place in January 1984) ,. and also of the submission to the Folketing of the main lines of government policy, which envisage the promotion of growth and the modernisation of organisation of pro duction.
Forholdene på arbejdsmarkedet har været præget af forhandlingerne om indgåelse af nye overenskomster i den private sektor; disse forhandlinger fuldførtes, uden at det kom til nogen arbejdskonflikter, og uden at regeringen havde brug for at gribe ind.
In this context, industrial relations were marked by the conflict-free conclusion of new collective agreements, in the private sector, without the need for intervention on the part of the authorities.
De nye overenskomster, der dækker perioden frem til marts 1985, indebærer en mærkbar begrænsning af lønudviklingen i forhold til de foregående år, selv om det dog vil være muligt at holde den samlede gennemsnitlige årlige lønstigning i nærheden af de 4%, som regeringen havde sat som mål.
These new agreements, which run until spring 1985, involve a con siderable reduction in the rate of pay increases over previous years, with the result that it will be possible to keep the average increase in wages and salaries at about the 4 % set as a goal by the Government.
Som allerede nævnt har der været ret få arbejdskonflikter i 1983 i forhold til de foregående år, og antallet af overenskomststridige strejker lå
As indicated above, there were few industrial disputes in 1983 com pared with earlier years.
Blandt de stedfundne arbejdskonflikter kan nævnes en strejke blandt havnearbejderne, der protesterede mod de nye regler om beregning af supplerende dagpenge efter en lavere sats.
Among the disputes which did take place, refe rence should be made to the dock strike called in response to new legisla tion relating to supplementary daily allowances.
I Forbundsrepublikken Tyskland var forholdet mellem arbejdsmarkedets parter og regeringen præget af regeringsskiftet i efteråret 1982 og den nye kristelig-liberale regerings valgsejr den 6. marts 1983.
In the Federal Republic of Germany, relations between the two sides of industry and the Government were marked by the change of Government in the autumn of 1982 and the confirmation of the new Christian Democrat/Li beral coalition in the election on 6 March.
Den nye regerings politik til sanering af de offentlige udgifter, der kom til udtryk i de be budede og gennemførte nedskæringer på det sociale område, i en begrænsning af lønudviklingen til 2% på årsbasis for de tjenestemandsansatte samt i form af diverse opfordringer til løntilbageholdenhed og endog lønpause, har ført til en ændring af især fagbevægelsens holdning til regeringen; men selv om forholdet mellem de nævnte parter er blevet mere køligt og anspændt, har fagforeningerne dog gentagne gange givet udtryk for, at de er rede til at samarbejde om en løsning af problemerne.
This government's policy of reducing public expenditure deficits, which took the form of both imme diate and proposed cuts in the social sector, a 2 % limit on salary in creases for civil servants and calls for wage restraint or even a wage freeze, helped bring about a change, particularly as regards the attitude of the trade unions to the government; although their relations with the government have become more strained and cooler, the unions repeatedly declared their readiness to cooperate.
Fra regeringsside har man fortsat ført en række samtaler med lederne af fagforeningerne og arbejdsgiver- s ammens lutningerne.
For its part, the government kept up its top level talks with the unions and the employers' associations.
Trods en mindre stigning i den økonomiske aktivitet, der især viste sig i form af en styrkelse af den indenlandske efterspørgsel, først og fremmest inden for byggesektoren, var der dog snævre grænser for, hvor meget der var at "fordele", og i betragtning heraf udviste forhandlingsparterne på arbejdsmarkedet megen ansvarsbevisthed.
In spite of signs of improvement and slight recovery in the eco nomy, due especially to increased domestic demand, particularly in the building sector, there was still little in the way of surplus to be shared out. In view of this fact both sides of industry showed a sense of responsibility.
Det fremgår bl.a. af den kendsgerning, at det netop i 1983 lykkedes at afslutte en række årelange og vanskelige forhandlinger, bl.a. om en aftale vedrørende valg af fagforeningsrepræsentan ter i den kemiske industri samt forhandlinger om større tryghed i ansættel sen og bedre indkomstsikring.
This is reflected in the fact that during the year under review they were able to conclude negotiations which had gone on for many years, such as an agreement concerning the election of trade union representatives in the chemical industry and agreements on improved job and income guarantees.
Der kan dog ikke ses bort fra en vis politisering af fagforeningernes akti viteter, hvilket bl.a. gav sig udslag i DGB's opfordring til kortere arbejds nedlæggelser den 5. oktober , bl.a. i forbindelse med spørgsmålet om ned rustning og fred.
Trade union activities took on a noticeably more political colou ration, a tendency which made itself felt mainly by the DGB call for brief work stoppages on 5 October related to disarmament and the peace movement.
Det er også nyt, at arbejdstagerne som protest mod ned læggelse af virksomheder og afskedigelse af personale i visse tilfælde er gået over til midlertidigt at besætte deres arbejdsplads, således som det f.eks. er sket inden for værftsindustrien, I det store og hele forløb de kollektive overenskomstforhandlinger i 1983 dog, uden at det kom til større arbejdskonflikter eller andre spektakulære begivenheder.
Another new development is the fact that some workers, for example those in the shipbuilding industry, have taken to occupying temporarily their places of work in protest against closures and dismissals.
Under hensyn til den øgede prisstabilitet - inflationsraten udregnet på års basis var således i perioder helt nede på 2 1/2% - holdt de indgåede løn overenskomster sig inden for ret beskedne rammer, med lønstigninger på ca.
Because of the considerably steadier nature of price movements - the annual inflation rate fell to 2 1/2 % at times - the wage rises agreed on remained relatively low at around 3.2 %.
overenskomstforhandlinger i 1984 at stille massive krav om en nedsættelse af den ugentlige arbejdstid til 35 timer med fuld lønkompensation, idet der den 7. juni på et møde mellem de enkelte industriforbund og hovedbestyrelsen for DGB var blevet vedtaget en henstilling herom.
trade union demand for a reduction in the working week to 35 hours with full compensatory wage adjustment after the adoption of a recommendation to this effect at the meeting of the individual industrial trade unions with the federal executive of the DGB on 7 June.
Repræsentanter for fag foreningerne har ved flere lejligheder understreget, at de er parat til om nødvendigt at gribe til omfattende strejker for at få dette krav gennem ført.
On several occasions trade union representatives underlined that they would be ready to carry through this demand, if necessary with the help of a massive industrial dispute.
Arbejdsgiverrepræsentanterne har på deres side foreslået fagforeninger ne at gå ind i forhandlinger om en efterlønsordning.
On the other hand, employers offered to negotiate agreements on early retirement schemes with the trade unions.
På arbejdsgiversammenslutningens årlige generalforsamling i december måned blev det fastslået, at man er imod enhver form for nedsættelse af den ugentlige arbejdstid.
During its annual Conference in December, the German Confederation of Employers confirmed once again its hostility to any reduction in weekly working time.
Arbejdsgiversammenslutningens formand udtrykte dog generelt vilje til at genoptage dialogen med fagforeningerne; ifølge hans opfattelse behøver en sådan dialog ikke nødvendigvis at antage form af officielle trepartsforhandlinger, som man kendte fra tidligere, men kan fore gå under mindre formelle former.
The president of the Employers' Confederation de clared that it was prepared to renew the dialogue with the trade unions; this dialogue should not necessarily taken the former form of "concerted action", but could perhaps'take the form of a flexible round-table.
I Grækenland har forholdet mellem arbejdsmarkedets parter været præget af den forværrede økonomiske situation. Der har været tale om tilbagegang for landbrugsproduktionen, yderst beskedne private erhvervsinvesteringer, nedgang for eksporten og forøgelse af arbejdsløsheden.
In Greece, industrial relations were affected by a deterioration in the economic situation: a decline in agricultural production, a low level of investment activity in private industry, falling exports and rising unemployment.
I foråret gik en strejkebølge hen over landet. Adskillige sektorer (banker, offentlige befordringsmidler, hospitaler, skoler, samt statslige eller almen nyttige organisationer) blev berørt, og den førte til, at parlamentet vedtog lov nr. 1365/83 om socialisering af virksomheder af almennyttig eller offentlig karakter.
A rash of strikes broke out in various sectors (banks, urban transport services, hospitals, the education system, state bodies and public utilities) in spring, leading to the adoption by Parliament of Law No. 1365/83 on the socialization of public utilities and public service undertakings.
Vedtagelsen af de i denne lov indeholdte bestemmelser om strejkeretten, der i øvrigt har været udsat for kraftig kritik, førte til en alvorlig krise inden for den græske arbejdstagersammenslutning, som dog blev overvundet på sammenslutningens
The highly controversial provisions introduced by this Law with regard to the right to strike have caused a major crisis within the Greek Confederation of Labour which was, however, resolved at its Twenty-Second Congress.
I Frankrig har regeringen fastholdt og forstærket sine bestræbelser på at bekæmpe inflation og arbejdsløshed, og forholdene på arbejdsmarkedet har således været præget af de meget store og presserende problemer af økonomisk og finansiel art.
In France, the Government stopped up its efforts to control unemployment and curb inflation while industrial relations were affected by the urgency and scale of current economic and financial problems.
I forbindelse med en justering af frankens værdi inden for rammerne af det europæiske valutasamarbejde blev der med henblik på at skabe balance i indenrigs- og udenrigsøkonomien gennemført en spareplan, der indebar en række økonomiske og finansielle stramninger.
Following a realignment of the franc in the European monetary system, economic and financial austerity measures were instituted to restore the internal and external economic balance.
I den sammenhæng blev regeringens beslutning om at begrænse prisstigningerne for 1983 til 8% kædet sammen med kravet om, at samme begrænsning overholdes i forbindelse med væksten i lønomkostningerne.
In this context, the Government decision to place an 8 % ceiling on price rises in 1983 Led to the imposition of the same ceiling on wage increases.
Denne kriseplan indeholder desuden en række vigtige bestemmelser om oprettelse af lønmodtagerfonde i erhvervsudviklings- og jobskabelsesøjemed; i den forbindelse har regeringen pålagt landsudvalget for de kollektive overenskomstforhandlinger at foretage en undersøgelse af, hvorledes der eventuelt kan oprettes sådanne lønmodtager fonde.
Some of the most important provisions in the austerity plan concerned the creation of special funds for industrial development and job creation.
1983 indeholder bestemmelser om skattemæssige fordele i forbindelse med de beløb, der bindes i de nævnte fonde.
Bargaining Committee to examine the possibility of introducing such funds.
Fagforeningernes svækkede indflydelse og regeringens krisepolitik har dog ikke været til hinder for en ret livlig forhandlingsaktivitet på uddannelses området (hvor der er indgået en aftale om vekseluddannelse for unge under
The Committee concluded that the two sides of industry should have the greatest possible degree of freedom to negotiate regarding the details of these funds and their operation. The Finance Law of 29 December introduces tax exemptions for the amounts committed.
26 år), vedrørende arbejdsløshedsforsikringen samt vedrørende en nedsættelse af arbejdstiden.
The weakening of trade union power and the firmness of the Government's stance did not prevent some progress from being made in consultations on training (agreement on linked work and training for young people under 26), unemployment insurance and reductions in working time, partly due to growing tendency on the part of employers to take the initiative in this field.
Denne forhandlingsaktivitet skyldes til dels, at arbejds giverne i stigende grad er begyndt at tage initiativet hertil. Der har såle des været ført forhandlinger inden for flere erhvervssektorer.
Negotiations continued in several branches and various agreements were concluded: on video terminal work in the banking sector; on parttime work in the Paris transport system; on the reduction of working time in the aerospace industry; on wages in the metalworking and textiles sectores in the Paris area; on the renewal of the "social" agreement" in the steel industry; on the job classification system and promotion in the motor vehicle sector.
F. eks er der indgået aftale inden for bankvæsenet om arbejdet ved dataskærm, inden for transportsektoren i Paris er der truffet aftale om deltidsarbejde, medens der inden for flyindustrien er indgået aftale om en nedsættelse af arbejdstiden.
A national inter-trade agreement on management staff - the first of its type covering this category of employees - was also concluded.
Desuden kan nævnes: lønaftaler inden for metalindustrien i
It contains a number of guidelines to be implemented through negotiations in the respective branches.
Antallet af arbejdskonflikter har været dalende.
Fewer industrial disputes took place.