natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Som det nødvendige mellemled mellem seerne og annoncørerne må tv-selskaberne dagen igennem byde på et varieret udvalg af kvalitetsprogrammer, som svarer til publikums forventninger.
As the essential intermediary between television viewers and advertisers, the distributor must offer throughout the day a range of programmes that is varied and up to the quality expected by the public.
Om seerne, så forskellige de er med hensyn til meninger og social baggrund, siger til eller fra bestemmer i forening med talentet hos dem, der laver programmerne, og med selskabets økonomiske forhold markedets love.
The acceptance or rejection by television viewers of various opinions and social origins, the talent of creative writers and the economic constraints on distributors create market laws.
Og det er disse love, som i store træk dikterer de kommercielle tv-selskabers programlægning.
The latter dictate the main lines of programming adopted by the commercial distributor.
ΠΙ — En indsats for den europæiske identitet
III - Contribution to the European identity
Deres aktiviteters kommercielle karakter giver de private tv­selskaber en kulturel og en økonomisk legitimitet i det europæiske samfund.
The commercial nature of their activities gives private distributors cultural and economic legitimacy in European society.
På begge felter yder de en betydningsfuld indsats.
They make an important contribution to these two sectors.
Det private tv spiller en rolle i de samfundsmæssige og kulturelle forandringer i Europa.
Private television participates in European social and cultural changes.
Det nøjes ikke med at afspejle de eksisterende forhold, men skaber bevægelse ved at gøre sig til talerør for befolkningens ønsker og forventninger, som konstant udvikler sig.
It not only reflects existing diversity but gives it an impetus by expressing the constantly evolving aspirations and expectations of the people.
Som et levende tv sætter det private tv friheden i højsædet og byder seerne det største programudvalg.
Live television, private television is also a free space offering viewers the widest range of programmes.
Med sin forpligtelse til at dække seernes behov er det private tv på samme tid udtryk for folkets suverænitet og garant for pluralisme.
Being obliged to respond to viewers' wishes, private television is both an expression of popular sovereignty and a guarantee of pluralism.
2) Økonomisk legitimitet
(2) Economic legitimacy
Det kommercielle tv udgør også en stærk samfundsøkonomisk drivkraft: (i) det bidrager til kvalitativt og kvantitativt at fremme den europæiske programproduktion (ii) i kraft af reklamerne medvirker det til at forbedre forbrugeroplysningen
Commercial television is a powerful motor for the development of the market economy : (i) it contributes to the qualitative and quantitative growth of the production of European programmes ; (ii) it provides better information for consumers through advertising;
(iii) endelig medvirker det i stigende grad til at skabe beskæftigelse i alle sektorer, som direkte eller indirekte er berørt af dets aktiviteter.
(iii) it plays an increasing role in job creation in all the sectors directly or indirectly linked to its activities.
ACT's medlemmer mener, at de kan yde et væsentligt større bidrag til udviklingen af den audiovisuelle industri, hvis der skabes gunstige vilkår både for programproduktion og reklame.
The members of the ACT believe that, if market conditions in the programme production section and in the advertising sector are favourable, they are bound to improve substantially their contributions to the development of the audiovisual industries.
Hermed sigtes der til følgende:
The conditions are as follows :
1) Skabelse af et gunstigt miljø for programproduktion
(1) Creation of an environment favourable to the production of programmes
Med undtagelse af specifikke nationale markeder som det britiske er programmarkedet i Europa særdeles begrænset, og efterspørgselen er væsentligt større end udbuddet.
Apart from specific national markets like the United Kingdom, the programme market in Europe is extremely small and demand considerably outstrips supply.
Hvert år udsendes der i Europa programmer af 130 000 timers varighed, mens produktionen kun svarer til 25 000­30 000. Resten importeres, hovedsagelig fra USA, Australien og Japan.
130 000 hours of programmes are broadcast in Europe each year whereas only 25 000 to 30 000 hours are produced there.
Afstanden mellem forbruget og produktionen vil stige i takt med den hastige forøgelse af stationernes antal og sendetidens længde — selv om disse faktorer ikke øger seerskarens størrelse.
This gap is certainly increasing on account of the rapid multiplication of operators and programme time, although the latter factors do not generate an increase in audience numbers.
ACT mener, at der er to hovedårsager til den europæiske audiovisuelle industris generelle krisetilstand. Den første har at gøre med de gældende regler, den anden med strukturen.
The ACT considers that two main factors are at the basis of the general malaise in the European audiovisual industry: the first concerns regulations, the second structures.
Gældende regler
Regulations
For at fremme investeringer i produktion af kvalitetsprogrammer, som kan tiltrække de seere, der nu foretrækker importerede programmer, må de europæiske regeringer vedtage nogle regler, som kan regulere markedet uden at kvæle det med alt for mange snærende bånd.
To promote investment in the production of quality programmes likely to appeal to viewers in preference to imported programmes, European governments should adopt regulatory frameworks that will regulate the market without suffocating it under the weight of too many constraints.
Men ACT er bekymret over modsætningen mellem regeringernes og visse overnationale instansers erklærede ønske om at »skabe et audiovisuelt Europa« og på den anden side det arsenal af stive regler, som mobiliseres til formålet.
The ACT is nevertheless concerned about current contradictions between the wish to create a European audiovisual market by governments and supranational bodies on the one hand, and the rigidity of the regulatory means mobilized for the purpose.
Kvotepolitikken er en illustration af denne restriktive metode.
The quota policy illustrates this restrictive approach.
ACT finder, at programkvoter kun kan tjene til kunstigt at forøge mængden af producerede programmer på bekostning af kvaliteten.
The ACT considers that quotas for programmes will only result in artificially swelling the volume of programmes produced to the detriment of quality.
Man bør først og fremmest udvikle den kontraktpolitik og de selvstyreregler, der allerede er taget i anvendelse i sektoren.
Preference should be given to the development of contractual policies and self-regulating rules already applied in the sector.
Desuden finder ACT, at det europæiske audiovisuelle markeds svaghed hænger sammen med strukturproblemer.
In addition, the ACT considers that the weakness of the European audiovisual market is linked to the structural problems.
Den europæiske audiovisuelle industris problemer skyldes, at markedsstrukturerne ikke tilskynder hverken til produktion på europæisk plan eller til eksport af programmer til den øvrige verden.
At the root of the problem of the audiovisual industry in Europe is the inability of market structures to encourage production at European level and the export of programmes to the world market.
Investering i programproduktion er en aktivitet, der er forbundet med stor risiko og kræver betydelig kapital.
Investing in the production of programmes is a high-risk activity calling for substantial capital.
Men programmerne produceres stadig på nationalt plan med henblik på et nationalt marked.
Programmes continue to be produced at national level for a national market.
Bortset fra Det Forenede Kongerige — der af sproglige grunde udgør en undtagelse — har den europæiske industri ikke den nødvendige kapacitet til at finansiere en omfattende produktion af dyre kvalitetsprogrammer, som kan gøre sig gældende på de eksterne markeder.
Apart from the United Kingdom, on account of language factors, the European industry does not have the necessary economic capacity to finance a massive production of expensive high-quality programmes for placement on foreign markets.
Tendensen til opsplitning af markedet forværres af uoverensstemmelser mellem landenes skattelovgivning og af, at de forskellige stater giver en lang række subventioner og tilskud for at støtte deres eget nationale marked.
This tendency towards the subdivision of the market is aggravated by the contradictions between the various fiscal laws and the existence of a series of subsidies and aids granted by the various countries to support their own national market.
2) Skabelse af et gunstigt miljø for reklame
(2) Creation of an environment favourable to advertising
Tv-reklame spiller en stor rolle for udviklingen af en stærk europæisk audiovisuel sektor.
Television advertising and sponsorship play a fundamental role in the development of a strong European audiovisual sector.
Men reklamen betragtes med mistro af adskillige europæiske regeringer dg underkastes detaljerede og unødvendige restriktioner.
Nevertheless, television advertising is regarded with mistrust by many European governments, and is subject to detailed and pointless restrictions.
ACT er overbevist om, at skal man kunne høste finansielle og økonomiske fordele af reklamen, er det nødvendigt, at der på europæisk plan kun indføres et minimum af regler, som vel at mærke bør udformes under hensyntagen til de reglementer, der i de forskellige lande er vedtaget af fagets egne folk.
The ACT is convinced that, to benefit from the economic and financial advantages of advertising, a minimum of regulatory action — that takes account of national rules issued by the industry itself — is essential at European level.
Både forslaget til EF-direktiv og Europarådets konvention om grænseoverskridende tv, som allerede er undertegnet, bekræfter, at man bør lette alle europæiske tv-seeres adgang til at se de programmer, der udsendes i Europa. ACT er i princippet enig i denne erklærede målsætning i de to tekster.
The Community proposal for a Directive and the Council of Europe Convention on cross-frontier television (which has already been endorsed) confirm the need to facilitate access by all European viewers to programmes broadcast on the European continent.
Men vel vidende, at både konventionen og direktivet er resultat af et kompromis, bekræfter vi vor forkærlighed for mere liberale europæiske regler, byggende på følgende principper:
However, aware that the Convention and the Directive are the result of compromise, we reaffirm our preference for more liberal European regulations based on the following principles :
Ensartede regler: Der bør gælde samme restriktioner for tv-reklame som for reklame i andre medier.
Uniform regulations : television advertising should be subject to the same restrictions as those imposed on advertising in the other media.
Minimumsnormer: Der bør på europæisk plan vedtages minimumsregler, som sikrer, at tv-reklame let lader sig skelne fra programmerne, og at visse normer for god smag og anstændighed respekteres.
Minimum standards : a minimum regulation should be adopted at European level to ensure that television advertising remains distinct and clearly recognizable compared with programmes, and that certain standards of taste and decency are maintained.
De private tv-selskaber har en særlig rolle at spille i forbindelse med skabelsen af en stærk europæisk audiovisuel industri, og gennem ACT erklærer de sig forpligtede hertil.
Private television companies have a specific role to play in the construction of a strong European audiovisual industry and, through the ACT, they express their belief in this ideal.
Men for at kunne udfylde denne rolle har de private selskaber behov for at kunne virke på et stabilt marked, som kan stimulere konkurrencen som led i en kontrolleret udvikling.
Nevertheless, to carry out this role, private distributors need to evolve in a stable market capable of stimulating competition in the context of controlled development.
Når der i de fleste europæiske lande er opstået en privat tv-sektor, skyldes det, at politikerne har lyttet til publikums krav. Det kommercielle tv er ikke desto mindre et medie som alle andre med sine særlige vækstproblemer.
In most European countries, creation of a private television sector is the result of awareness by governments of public demand.
Regeringerne bør fremme dets udvikling og ikke knuse det med restriktive foranstaltninger, som vil begrænse dets konkurrenceevne og dermed dets muligheder for at deltage i bestræbelserne for at fremme programproduktionen.
It is up to the governments to assist in its development and not to crush it under restrictive measures likely to limit its competitiveness and consequently limit its capacity to participate in the effort to promote the production of programmes.
Afhandlinger, og ikke mindst bøger, om audiovisuelle emner forældes, så hurtigt de skrives.
Documents, and particularly books, on audiovisual issues become obsolete in the time it takes to write them.
Herunder følger en langtfra udtømmende fortegnelse over nyligt udkomne værker.
The following is a far from exhaustive list of recent reference works.
Bedst lader emnet sig studere ved hjælp af fagtidsskrifterne :
The most valuable source for study in the sector remains specialized magazines :
Kommissionen for De Europæiske Fællesskabers database koncentreret om målene for det indre marked
Florence NICOLAS with the cooperation of Jacques REPUSSARD
ET GENNEMSKUELIGT EUROPA
THE SINGLE FINANCIAL MARKET
dialogprocedurerne,
A GUIDE TO WORKING IN A EUROPE WITHOUT FRONTIERS
INFO 92 er en slags som ikke kræver no brugsanvisning til det gen specielle forud indre marked, hvor sætninger, henvender der permanent gøres
A guide to working in a Europe without frontiers
af beslutningsprocessen i institu tionerne.
IN THE COMMUNITY
INFO 92 er tilgængelig for alle, fordi systemet er så brugervenligt.
Freedom of movement in the Community
De Europæiske Fællesskabers Tidende
Individual choice and higher growth
OVER GÆLDENDE EF-RETSFORSKRIFTER og andre akter udstedt af EF-institutionerne
The aim of consumer policy in the single market Eamonn LAWLOR
Værker udkommet i samlingen
Works published in the european perspectiv senes european perspectives
Fælles Standarder for Virksomhederne
TELECOMMUNICATIONS IN EUROPE
Florence NICOLAS i samarbejde med Jacques REPUSSARD
Herbert UNGERER with the collaboration of Nicholas P. COSTELLO
FRI ERHVERVSUDØVELSE I EF EN VEJLEDNING
THE EUROPEAN COMMUNITIES INTUI INTERNATIONAL ORDER
Fri Erhvervsudøvelse i EF - En vejledning
The European Communities in the international order
FFtl BEVÆGFUGHED FOR PERSONER INDEM FOR FÆLLESSKABET
Money, economic policy and Europe
Målet for forbrugerpolitikken i det indre marked Eamonn LAWLOR
The rights of working women in the European Community
Anden udgave
Eve C. LANDAU
Fra Det Europæiske Monetære System til Den Monetære Union
TRANSPORTAM EUROPEAN INTEGRATE
1992 og Derefter
Various authors
Værker udkommet i samlingen
Also available
Europæiske perspektiver
European Economy - No 35 The economics of 1992
De Europæiske Fællesskaber i den Internationale Retsorden
European Economy - No 36 Creation of a European financial area
Det Europæiske Monetære System
Energy in Europe - Special issue
Oprindelse, funktion og perspektiver
IN EUROPE
Jacques van YPERSELE i samarbejde med Jean-Claude KOEUNE
Major themes in energy
Oprettelse af et Finansielt Integreret Europa
THE COMMUNITY BUOGE THE FACTS IN FIGURES
Liberalisering af kapitalbevægelser og finansiel integration i Fællesskabet
The Community budget: The facts in figures
Endvidere foreligger:
Panorama of EC industry 1989
EF-Socialt Set - Særnummer Den Sociale Dimension af det Indre Marked
Over 125 sectors of manufacturing and service industries in focus
En analyse af de sandsynlige virkninger som de opfattes af europæiske industrivirksomheder
The European budget after the 1988 reform
EF-budgettet efter reformen i 1988
Basic studies: Executive summaries
De Europæiske Fællesskaber — Kommissionen
The "Cost of non-Europe" in public sector procurement
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer
Technical barriers in the EC: An illustration by six industries
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet) : ECU 10,50
The "Cost of non-Europe" in financial services
De forandringer, der sker i medieverdenen, kan minde om opfindelsen af bogtrykkerkunsten: Alle samfundslivets aspekter vil blive berørt, lige fra de fundamentale demokratiske rettigheder til telekommunikation og privat kommunikation.
The scope of changes occurring in the media landscape worldwide is reminiscent of the invention of printing: all aspects of social life will be affected, from fundamental democratic rights to telecommunications and private communication.
Hvordan påvirker udviklingen i Fællesskabet og det teknologiske fremskridt hinanden?
How do developments in the Community interact with technological progress?
Denne bog giver en grundig indføring i problemerne i forbindelse med udformningen af en europæisk audiovisuel politik, herunder forholdet mellem fremskridt og politisk vilje.
This book is a comprehensive guide to the issues involved and to the links between progress and will in the shaping of a European audiovisual policy.
Matteo Maggiore har studeret moderne historie og internationale forhold i Rom.
Matteo Maggiore studied Modern History and International Relations in Rome.
Han har arbejdet og studeret i Frankrig, Det Forenede Kongerige, Belgien og Vesttyskland. Sidst­nævnte sted arbejdede han inden for tv og påbegyndte et doktorarbejde ved Det Frie Universitet i Berlin.
He spent work and study periods in France, the United Kingdom, Belgium and the Federal Republic of Germany, where he worked in television and started a Doctorate in International Relations at the Free University of Berlin.
Han har været beskæftiget med EF­Kommissionens MEDIA­program og arbejder nu i Europa­Parlamentet med spørgsmål i tilknytning til EF's mediepolitik.
He worked with the Media programme of the European Commission and currently works with the European Parliament on matters concerning the EC media policy.
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE * CHfr** FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS * op « OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Uddrag af XXIII. Almindelige Beretning om De europæiske Fællesskabers Virksomhed i 1989
Offprint from the XXIIIrd General Report on the Activities of the European Communities 1989
KAPITEL V — FÆLLESSKABSRETTEN
CHAPTER V —COMMUNITY LAW
Afsnit 1 — Generelle spørgsmål
Section 1 — General matters
Generelle fællesskabsretlige principper
Section 2 — Interpretation and application of the substantive rules of Community law
Frie varebevægelser samt Toldunionen
Free movement of persons, social provisions and capital movements
Personalespørgsmål
Institutional and budgetary questions
Institutionelle og budgetmæssige spørgsmål
Section 3 — Computerization of Community law
— til kapitel V — Talmæssige oplysninger om Domstolens virksomhed
— to Chapter V — Activities of the Court in figures
Opmærksomheden henledes på, at denne publikation er et uddrag af Den XXIII. Almindelige Beretning om De europæiske Fællesskabers Virksomhed 1989.
This publication is an extract from the XXIIIrd General Report on the Activities of the European Communities 1989.
Teksten har ikke undergået nogen ændring, hvilket Indebærer, at henvisninger til "denne Beretning" er henvisninger til Den XXIII. Almindelige Beretning.
The text has in no way been modified: references to "this Report" should therefore be construed as references to the XXIIIrd General Report.
I en dom afsagt den 11. maj ') fastslog EF-Domstolen for første gang, at en af Revisionsretten truffen afgørelse kunne tages til påkendelse på grundlag af EØF-Traktatens artikel 173.
In Maurissen and Union syndicale v Court of Auditors1the Court of Justice for the first time held admissible an action based on Article 173 of the Treaty against an act of the Court of Auditors.
Generaladvokaten havde således navnlig påberåbt sig den retspraksis, der kunne udledes af Domstolens dom i sag 294/8 3,2)). I dommen fremkom Dom stolen endvidere med en række præciseringer vedrørende klagefrister.
The judgment is in accordance with the opinion of the Advocate-General, who based his view on the Court's decision in 'Les Verts' v European Parliament.2In its judgment the Court also gave certain clarifications on the subject of time-limits for bringing actions.
La Fédération de l'industrie de l'huilerie de la CEE (Fediol) havde - på basis af forordning (EØF) nr. 2641/844) - anlagt sag med påstand om annulation af en kom- missionsafgørelse, hvori der blev givet afslag på en anmodning om iværksættelse af en sag 193 og 194/87); EFT C 149
In Seed Crushers' and Oil Processors' Federation (Fediol) v Commission4 the applicant sought annulment of a Commission decision rejecting a request for examination of allegedly illicit commercial practices on the part of Argentina in regard to the export of soya bean meal on the basis of Regulation (EEC)
2) Dom af 23.4.1986 (»De Grønne «/Europa-Parlamentet, sag 294/83), Sml. 1986, s. 1339.
Joined Cases 193 and 194/87: OJ C 149, 16.6.1989.
1973, s. 215 og dom af 5.6.1980, sag I08/79,Sml. 1980, s. 1769.
Case 70/87: OJ C 183, 20.7.1989.
FÆLLESSKABSRETTEN undersøgelse af, om Argentina udøvede uretmæssig handelspraksis i forbindelse med eksport af sojaskrå.
No 2641/84.1The Court dismissed the action, which was based on the incompatibility of such practices with certain provisions of the General Agree­ment on Tariffs and Trade.
Domstolen ') afviste sagsøgerens påstand om, at den ovennævnte praksis var uforenelig med visse bestemmelser i GATT-aftalen.
The Court thus asserted its jurisdiction to examine whether certain commercial practices were contrary to GATT rules.
Dolmstolen støttede sin kompetence på, at den anfægtede retsakt kun fastslog, at den pågældende praksis ikke var i strid med GATT-bestemmelserne, og at grundforordningen definerede »uretmæssig handelspraksis« som værende enhver adfærd fra et tredjelands side, som i international han del er uforenelig enten med folkeretten eller med almindeligt anerkendte regler.
The Court claimed jurisdiction on the ground that the decision challenged restricted itself to stating that the practices in question were not contrary to the General Agreement, and the basic Regulation defined as illicit commercial practices any practices attributable to a third country in international trade which were incompatible either with international law or with generally accepted rules.
Ved kendelse af 31. juli2) præciserede Domstolen, hvilke betingelser der skulle være opfyldt for at tage en begæring om udsættelse af gennemførelsen af en negativ administrativ afgørelse til påkendelse.
By its order in MS ν Commission2the Court set out the conditions for the admissibility of an application for suspension of enforcement of a negative administrative decision.
I den såkaldte Binder-sag3) fastslog Domstolen, at de fællesskabsretlige toldbestemmelser, der skal offentliggøres i EFT, udgør den eneste positive ret på området, hvilken enhver formodes at kende.
In Binder3the Court ruled that the Community tariff rules, which are required to be published in the Official Journal, constitute the only law on the subject, a law which everyone is presumed to know.
Domstolen har i to præjudicielle afgørelser4) gentaget sin hidtidige retsprak
In Schräder and Wach auf'4 the Court reiterated its ruling in Hauer5
sis 5), hvorefter grundlæggende rettigheder udgør en integrerende del af de generelle retsprincipper, hvis overholdelse Domstolen skal tilsikre. Med henblik herpå skal
to the effect that fundamental rights are an integral part of the general principles of law, of which the Court must ensure the observance.