natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hverken satellitter, kabler eller terrestriske frekvenser er nyopdukkede fænomener, men de har udviklet sig på en sådan måde, at der er behov for en gennemgribende nyvurdering af situationen på det audiovisuelle område.
Satellites, cables and terrestrial frequencies, although none of them represents a new factor, have developed in such a way as to call for a substantial reconsideration of the audiovisual environment.
Den europæiske scene
The European scene
På den ene eller den anden måde kommer satellitter uden tvivl til at spille en stor rolle for den fremtidige udvikling i den audiovisuelle situation i Europa.
The role of satellites in future developments of the European audiovisual landscape, one way or another, will definitely be a major one.
Satellitternes oprindelige formål var at forbedre telekommunikationen, og den dag i dag er de fleste af de satellitter, der eksisterer, telekommunikationssatellitter, som hovedsa­gelig anvendes til telefoni og andre former for datatransmission.
The original role of satellites was that of improving telecommunications, and to this day the majority of existing satellites are for telecommunications, used primarily for telephony and other types of data exchange.
Men siden begyndelsen af 1980'erne er de fleste af de geostationære telekommunika­tionssatellitters transpondere blevet benyttet af tv­selskaber. Fra da af har fjernsynet i Europa været grebet af en slags satellitfeber.
Since the early 1980s, however, the majority of geo-stationary telecommunications satellite transponders are allocated to television broadcasters and a kind of satellite-rush has gripped the European broadcasting landscape.
Tabel 1.1.1 indeholder en liste over tv­programmer, der distribueres i Europa via telekommunikationssatellitter.
Table 1.1.1. provides a list of television programmes distributed by telecommunications satellites in Europe.
Telekommunikationssatellitter kan normalt reflektere et signal, der er afsendt fra jorden, til forskellige modtagepunkter på jorden på forskellige kanaler.
Telecommunications satellites can normally reflect a signal originated from the ground to various receiving points on the ground on different channels.
Signalstyrken ved modtagelsen er mellem 15 og 20 watt.
Signal power at reception is between 15 and 20 watts.
Det er et ret svagt signal, som må forstærkes for at kunne anvendes på jorden.
It is a fairly weak signal which needs to be amplified in order to be functional for service at ground level.
Det er aldrig blevet betragtet som noget handicap, så længe brugerne var magtfulde offentlige instanser som de nationale Ρ & T­væsener, og signalerne fremførte individuelle samtaler. Heller ikke da man begyndte at anvende satellittranspondere til at sende tv­signaler, havde de offentlige tv­selskaber problemer med at skaffe sig det omfattende og bekostelige udstyr, der skal til for at modtage svage signaler for derpå at forstærke og redistribuere dem via kabelnet. 15
This was never thought of as a handicap as long as users were powerful public structures such as the national PTTs and the signals carried bundles of single-voice conversations. Even in the early stages of the use of satellite transponders for television signals, public-service broadcas ters had no trouble in providing the voluminous and costly equipment needed to receive weak signals, amplifying them and redistributing them through cable networks.
Fjerskab
Finance source
3 432 280 Offentlig
3 432 280 public na US govt.
— USA's regering 3 000 Offentlig
3 000 public
Tysk Engelsk Engelsk
W.H. Smith. TVS.
Spansk Engelsk
English German Spanish English na public 887 000 public
Offentlig Licens
British Telecom. DC Thomson, Thames TV. Central TV, Thorn EMI
10 869 773 OTTcntlig
10 869 773 public
Offentlig Olïenllig
Finance source
Det gælder alle satellitsystemer, at der må investeres væsentligt mere i jordudstyr (dvs. signalmodtagere og/eller infrastruktur lil redislribuering) end i selve satellitten.
In fact, for any satellite system, investment in ground segment equipment (i.e. signal receivers and/or redistribution infrastructure) is substantially more important than investment in the satellites themselves.
Kontrol og koordinering af satellitprogrammer og frekvenstildeling sorterer den dag i dag under internationale organisationer, hvori der sidder repræsentanter for de natio­nale post­ og telegrafvæsener.
Control and coordination of satellite programmes and frequency allocation still lies with international organizations gathering representatives of the national PTTs.
Det drejer sig først og fremmest om Intelsat og dets regionale pendanter, for Europas vedkommende Eutelsat.
These organizations are essentially Intelsat and its regional equivalents, the European one being Eutelsat.
Alle nationale satellitsystemer må koordineres »teknisk« med de internationale systemer, for at man kan sikre sig mod forstyrrelse af transmissionerne.
All domestic satellite systems have to coordinate technically with the international systems, so as to ensure that there is no interference in transmissions.
I virkeligheden er både de regionale og de globale satellitsystemer strengt taget »internationale«, idet frekvenserne tildeles de nationale P & T­væsener, som så kan fremleje dem til tv­selskaber.
Both the regional and the global international satellite systems are, in fact, strictly 'international': frequencies are assigned to PTTs which, in turn, can sublease them to broadcasters. Thus, to the basic leasing cost are added PTT charges for link-up and administration.
Ud over den egentlige leje opkræver Ρ & T­væsenerne et beløb til dækning af transmission til satellitten og af administrationsudgifter. Allerede på Eutelsats første satellit, ECS­1, der blev opsendt i juni 1983, blev alle ni aktive transpondcre anvendt til tv­transmission, og i 1987 var over 70% af organisa­tionens indtægter lejeindtægter fra tv. Detaljerede oplysninger om anvendelsen af Eutelsat­satellitternes transpondcre findes i tabel 1.1.2.
However, even on the first Eutelsat satellite, ECS-1, launched in June 1983, all nine active transponders were allocated for television broadcasting, and in 1987 over 70% of the organization's revenue came from its TV leases. Details of Eutelsat satellite transponder use can be found in Table 1.1.2.
Indtil for nylig har tv ikke først og fremmest anvendt satellitterne til rundspredning det, der teknisk set defineres som transmission fra et punkt til mange punkter.
The main use for satellite links in television has not, until recently, been actual broadcasting, or what is technically defined as point-to-multipoint broadcasting.
Til trods for, at satellitter er utroligt velegnede til at sende tv­signaler til store geografiske områder, har deres umiddelbare betydning for tv­selskabcrnc i første omgang ligget i udveksling af nyhedsstof fra punkt til punkt.
In spite of the unique advantages of satellites for sending TV signals to large geographical areas, their immediate relevance to broadcas ters was point-to-point exchange of news material.
Fra den første satellit­tv­transmission blev gennemført via Telstar i juli 1962 og indtil for ganske nylig, er satellitterne, hvad billedtransmission angår, hovedsagelig blevet anvendt til at fremføre nyheds­ og begivenhedsstof.
Since the first satellite TV relay effected on Telstar in July 1962, the main video application of satellites, until quite recently, has been the relay of TV news and event material.
Tabel 1.1.2 Detaljer vedrørende Eutelsat-satellitter
Table 1.1.2 Eutelsat satellite system details
Endnu ikke opsendt
June 1983 February 1984
Transmission påbegyndt
Launch date Transmission date Life span Orbital slot
7 år 7 grader øst 14,0-14,5 GHz
7 years 13°E 14.0-14.5 GHz
7 år 13 grader øst 14,0-14,5 GHz
7 years 16Έ 14.0-14.5 GHz
7 år 16 grader øst 14,0-14,5 GHz
7 years 7Έ 14.0-14.5 GHz
14 (alle Tunktionsdygtige også i solskin og eklipse)
14 (all operable in sunlight and eclipse)
Fortrinsret 20 watt pr. kanal PAL
20 watts/channel
Med og uden fortrinsret 20 watt pr. kanal PAL
20 watts/channel
Brugere
PAL
Stråleallokation
Spot West RAI
Spot West NRK TV Lejlighedsvis billedtransmission Telefoni
Spot West NRK TV Occasional video Telephony
Kilde: Logica.
Source : Logica.
Men i 1982-1983 tog den luxembourgske regering fat på det da uundgåelige spørgsmål om særlige satellitter beregnede til tv-transmission.
In 1982-83, however, the Luxembourg Government raised the by then inevitable question of satellites specifically designated for television transmission.
Størrelsen (og prisen) på de antenner, der skal til for at modtage satellitternes signaler, afhænger af signalernes styrke.
The size (and the cost) of the aerials needed to receive satellite signals depend on the signal power.
Der skal store antenner til for at modtage telekommunikationssatellitters svage signaler (20 watt).
Low-power signals such as the ones transmitted by telecommunications satellites (20 watts) need huge aerials in order to be received.
Tv-transmission via telekommunikationssatellitter krævede et kraftigt modtage- og redistribueringsudstyr, som normalt kun offentlige tv-stationer havde tilladelse og kapacitet til at anskaffe.
TV broadcasting via telecommunications satellites implied a centralized powerful receiving and distributing structure, such as only public-service television stations were traditionally capable of providing.
Anvendelsen af satellitter til tv-transmission forudsætter, at der findes et omfattende kabelnet, og at de lovgivningsmæssige rammer er til stede.
The use of satellites for broadcasting is in fact conditioned by the expansion of cable networks and by the regulatory environment.
Den omfattende anvendelse af telekommunikationssatellitter med svag styrke til fjernsynstransmission rejste spørgsmålet om specielt udformede satellitter til fjernsynsformål.
The large-scale use of low-power telecommunications satellites for television broadcast ing raised the question of satellites conceived specifically for television.
Det var den luxembourgske regering, der tog hul på debatten ved i 1982-1983 at give udtryk for tanken om at opsende en satellit af mellemstor styrke med henblik på distribution af fjernsyn i Europa. I 1985 blev SLS (Société Luxembourgeoise des Satellites) til Société Européenne des Satellites (SES) og underskrev en kontrakt med RCA Astro Electronics om en satellit med 16 transpondere à 50 watt i drift og 6 i reserve, og Eutelsat annoncerede nye specifikationer, som ville bringe dets satellittranspondere op på 50 watt.
It was the Luxembourg Government that opened the debate in 1982-83 by introducing the idea of a medium-power satellite for European TV distribution.
I løbet af det følgende år fandt der en meningsudveksling sted mellem SES og Eutelsat, der oprindelig hævdede, at SES »ikke havde forelagt tilstrækkelig information med henblik på en debat om 'betydelige økonomiske skade virkninger' for Eutelsat«, og sluttelig forkastede alle SES's forslag som »helt uacceptable«. table«.
Throughout the following year a debate took place between SES and Eutelsat. which considered at first that the company had 'submitted insufficient information for a debate on "significant economic harm" to Eutelsat', and eventually ended up by rejecting all SES proposals as 'completely unacceptable'.
Det er baggrunden for de to europæiske fjernsynssatellitter af mellemstor styrke: Astra og Eutelsat II.
This was the origin of the two European medium-power television satellites, Astra and Eutelsat II.
Tabel 1.1.3 indeholder detaljerede oplysninger om de forskellige satellittyper.
Table 1.1.3 contains details on the various types of satellite.
Tabel 1.1.3 Sammenligning af satellitter med lav, middel og stor styrke
Table 1.1.3 Comparison of low, medium- and high-power satellites
Lav styrke
Low-power
Stor styrke
High-power
Frekvensområde ved transmission mod jorden (tv) - GHz
Downlink frequency (TV)-GHz
Forventet levetid
Design life
Potentielt antal modtagerhusstande
Potentially accessible homes
Kilde: Logica.
> 100 million Source: Logica.
Astra blev sendt op i december 1988.
Astra was launched in December 1988.
Begge satellitter udstyres med 16 fjernsynskanaler, som skal sende døgnet rundt og vil kunne modtages af parabolantenner af størrelsen 60 til 90 cm.
Both satellites will carry 16 24-hour television channels receivable by 60 to 90 cm dish aerials.
Dermed introduceres relativt omkostningseffektivt satellit­tv for individuelle modtagere.
They will therefore introduce relatively cost-effective satellite broadcasting for individual reception.
Tre transpondere, der stadig er ledige, forsøger man specielt at afsætte til tyske stationer for om muligt at »europæisere« satellitten.
Three transponders still have to be allocated, and are being promoted especially with German broadcasters, in an effort to 'Europeanize' the satellite.
Afgørende betydning for Astras kommercielle succes får formentlig British Telecom (BT), som har truffet aftale med SES om at markedsføre 11 af de 16 transpondere og at medvirke til at udvikle markedet for jordmateriel. (Det er i den forbindelse bemærkel­sesværdigt, at BT er en af de tre hovedsignatarer bag Eutelsat).
As far as the commercial success of Astra is concerned, a crucial role is likely to be played by British Telecom (BT), which has agreed with SES to market 11 of the 16 transponders and to help develop the ground equipment market (it is remarkable, in this respect, that BT is one of the three main signatories of Eutelsat).
Tabel 1.1.4 Europæiske DBS­satellitter
Table 1.1.4 European DBS satellites
Opsendt ved hjælp at
Country of origin
Forenede Kongerige (privatfinansieret)
2 3 nominal August 1989 expected spring 1990
August 1989 Forventeligt forår 1990
UK (private funding)
Note: Spørgsmålstegn står for »endnu ikke besluttet«.
Note: ? = nol yet decided.
Men allerede sidst i 1970'erne opstod idéen om satellitter med meget stor styrke (200-250 watt pr. kanal), som ville kunne sende tv direkte til hjemmene, fordi en relativt lille parabolantenne er tilstrækkelig til at modtage signaler, der er ti gange så kraftige som telekommunikationssatellitternes. Dette koncept blev kaldt Direct Broadcasting by Satellite (DBS).
Since the late 1970s, however, the idea has emerged of very high-power satellites (200 to 250 watts per channel) capable of direct-to-the-home TV broadcasting thanks to the comparatively small dish aerial needed to receive signals 10 times as strong as those coming from telecommunications satellites.
Sådanne bestemmelser, der har til formål i videst muligt omfang at hindre »overspild« ved grænserne, er naturligvis overflødige i forbindelse med satellitter, der er konstrueret med henblik på at kunne nå større, internationale seerskarer.
Such regulations, designed to prevent as much transborder 'spill-over' as possible, are evidently redundant in the face of satellites conceived with a view to reaching larger, international audiences.
Et fænomen som satellit-tv inden for en enkelt stats grænser kan næsten få en til at tænke på udtrykket »at skyde spurve med kanoner«.
In fact, broadcasting by satellite within the borders of a single State makes one think of something like shooting a fly with a cannon.
Den første europæiske DBS-satellit, den franske TDF1, blev sendt op i oktober 1988.
The first European DBS satellite, the French TDF1, was launched in October 1988.
Ud over den statsejede, kulturelle kanal La Sept vil også Canal Plus anvende denne satellit, og det til såvel en fransk- som en tysksproget kanal.
Apart from the government-owned cultural channel La Sept, Canal Plus will be using this satellite for both a French- and a German-language channel.
Tabel 1.1.4 og 1.1.5 indeholder opsendelsesdatoer for de europæiske DBS-satellitter og for nogles vedkommende desuden andre karakteristika.
Launch dates for European DBS satellites, as well as characteristics of some of them, are given in Tables 1.1.4 and 1.1.5.
Den italiensk-britiske Olympus fulgte i juli 1989, efter at den tyske TV-SAT1, der blev opsendt i 1987, var gået tabt uden nogen sinde at komme til at fungere. Det står fast, at Olympus skal sende italiensk fjernsyn (RAI) på en kanal.
The Italian-British Olympus followed in July 1989, after the German TV-SAT 1, launched in 1987, failed to open in orbit and was lost.
Den anden transponder, der oprindelig var tiltænkt den nu indstillede kanal Europe TV, er der tale om at overlade BBC med henblik på en kanal med betegnelsen »Best of BBC«. Afløseren for TV-SAT1, TV-SAT2, kommer sandsynligvis til at sende de samme kanaler, som den første tyske satellit skulle have sendt, nemlig SATI, RTL-Plus og de offentlige kanaler Drei Sat og Eins Plus.
For the second transponder, originally assigned to the now ceased Europe TV channel, there are talks of allocation to the British BBC for
Tabel 1.1.5 Nogle europæiske DBS-satellitters væsentligste karakteristika
Table 1.1.5 Main features of some European DBS satellites
(for 2 satellitter) Fremstillet af
Construction costs (two satellites)
Kilde: Logica.
Source: Logica. Note: — nol operational.
Ser man et øjeblik bort fra overvejelserne over gældende regler, kan heller ikke DBS-programmernes økonomi anses for sikret.
Apart from regulatory considerations, however, the economics of DBS programmes should not be taken for granted.
Med undtagelse af det britiske BSB modtager de som betydningsfulde »teknologidemonstratorer« alle omfattende stats støtte.
All of them except for the British BSB are heavily State-funded as significant 'technology demonstrators'.
BSB's eksempel er i sig selv egnet til at gøre indtryk: Selskabet, der er 100% privatfinansieret, må efter de flestes skøn investere ca. 700 mio. ECU i løbet af de ti år, satellitten er i drift.
The case of BSB is in itself impressive: 100% privately financed, the company will, according to most estimates, have to invest some ECU 700 million over the 10 years' lifetime of its satellite.
Med fem kanaler bliver det 14 mio. ECU årligt pr. kanal!
With five channels, this stands for ECU 14 million a year per channel!
Selv statsstøttede programmer får problemer, hvor det private erhvervsliv, som i Frankrig, er yderst forsigtigt med at gå med i regeringens ambitiøse planer om opsendelse af DBS-satellitter og markedsføring af det nødvendige udstyr til modtagelse i hjemmene — for slet ikke at tale om tekniske tilbageslag som uheldet med den tyske TV-SAT1 og den forsinkede opsendelse af Olympus. Højopløseligt tv kan imidlertid komme til at virke til gunst for DBS.
Even State-backed programmes face perplexity where, as in France, private industry showed extreme caution in joining ambitious government programmes for the launch of DSB and the marketing of the necessary home-receiving equipment, not to mention technical setbacks such as the mishap which occurred with the German TV-SAT 1, and the delays in the launch of Olympus.
(Sammenhængen mellem disse to fænomener behandles i et senere afsnit).
(The link between the two will be treated in a later section.)
Fremover bliver teknologien og navnlig konkurrencen og de faldende forbrugerpriser på modtageudstyr afgørende for de forskellige tv-satellitprogrammers succes.
In the future, technology and, especially, competitivity and the decreasing rate in consumer prices for receiving equipment, will be crucial to success in the various television satellite programmes.
Meget vil afhænge af, hvornår og hvor kraftigt industrien engagerer sig i fremstillingen og markedsføringen af det nødvendige materiel.
Much will depend on the timing and degree of industry commitment to the production and marketing of the necessary hardware.
Tabel 1.1.6 og 1.1.7 indeholder prognoser over udbredelsen af tv-udstyr udelukkende beregnet til modtagelse (TVRO = television receive-only equipment).
Some forecasts on TVRO (television receive-only equipment) penetration are shown in Tables 1.1.6 and 1.1.7.
Sådanne prognoser er naturligvis af afgørende betydning for enhver kommerciel satsning inden for DBS.
Such forecasts are evidently vital to all commercial DBS ventures.
Tabel 1.1.6 Satellitmodtagelse indtil udgangen af 1994: Installeret modtageudstyr
Table 1.1.6 Satellite reception to end-1994: Installed TVROs
(I 000 stk.J
( I 000)
SES og Eutelsat I og II
SES and Eutelsat I and 11
Kilde: Logica.
Source: Logica.
Tabel 1.1.7 Prognoser over udbredelsen af satellitantenner
Table 1.1.7 Satellite dish penetration estimates
Det Forenede Kongerige — det eneste land i Europa, hvor DBS for alvor er taget i brug — er i dag en slagmark, hvor Rupert Murdochs tv­kanaler, der sendes via Astra, kæmper med British Satellite Broadcastings (BSB's) DBS­program.
The United Kingdom, the first full-scale DBS-user country in Europe, is to this day the battlefield for Rupert Murdoch's Astra-based television channels and the British Satellite Broadcasting (BSB) DBS programme.
Det Forenede Kongerige bliver også det forsøgsområde, hvor DBS's europæiske succes vil blive afprøvet.
It is also going to become the testing ground for the European success of DBS.
Et vigtigt resultat af kampen er, at der for Det Forenede Kongeriges vedkommende er indført to forskellige transmissions­ og krypteringsstandarder; i Europa som helhed bliver der sandsynligvis tale om tre.
The battle brought to the fore a major consequence: the adoption, for the UK alone, of two different transmission and encryption standards; in the whole of Europe there will probably be three.
Transmissionsstandarderne bliver PAL, D-MAC og D2-MAC; krypteringsstandarderne (der tjener det formål at hindre ikke-abonnenter i at modtage signalerne) kaldes Palcrypt, Eurocrypher og Eurocrypt.
The standards for transmission will be PAL, D-MAC and D2-MAC, the standards for encryption (needed in order to exclude non-subscribers from signal reception) are called Palcrypt, Eurocypher and Eurocrypt.
Astra transmitterer Murdochs fire kanaler ved hjælp af PAL-systemet, mens BSB vil anvende D-MAC.
Astra transmits Murdoch's four channels in PAL, while BSB will use D-MAC.
Om satellit-tv direkte til hjemmene bliver en økonomisk succes hænger i høj grad sammen med, hvilke reklameindtægter der kan påregnes. Dette afhænger igen af seertallet, som kun kan forventes at stige, hvis
The economic success of direct-to-the-home satellite broadcasting is closely related to advertising investment in television.
(i) udgifterne til udstyr er lave (ii) programmerne er tilstrækkelig interessante.
(i) equipment costs are low, (ii) programming is sufficiently attractive.
At der findes to forskellige standarder i forbindelse med modtagelse af satellit-tv gør det nødvendigt at købe to forskellige slags modtageudstyr eller at foretage et valg mellem to kanaler.
The existence of two different standards for satellite broadcasting reception makes it necessary to buy two different kinds of reception equipment or else to choose between two sets of programmes.
Det indebærer, at omkostningerne ikke kan reduceres så stærkt som ellers.
This reduces the decrease in costs.
Tilskyndelsen til at fremstille individuelt modtageudstyr er ikke særlig stor for øjeblik ket.
The incentive for individual receiving equipment manufacturers is not very high at the moment.
Ifølge prognoserne vil mellem 1,6 og 2,2 mio. husstande i Det Forenede Kongerige modtage satellit-tv ved udgangen af 1991.
Forecasts talk of 1.6 to 2.2 million homes in the UK receiving satellite broadcasts by the end of 1991.
Men kun 45% heraf vil eje DBS-modtageudstyr, idet flertallet vil være tilsluttet kabelnet eller fælles modtageanlæg.
Of these, only 45% will actually own DBS receiving equipment, as most will be connected to cable networks or communal reception systems.
I Det Forenede Kongerige som andetsteds kommer kampen derfor i sidste instans til at stå om programmernes kvalitet.
In the United Kingdom as elsewhere the final battle will be fought therefore, on programme quality.
(Det spørgsmål kommer vi tilbage til i senere afsnit).
(This is an issue which we will address in later sections.)
Betragter man den britiske situation, er det nærliggende at antage, at det til en vis grad bliver kabelindustrien, der bliver sejrherre i kampen mellem Murdoch og BSB.
Consideration of the British situation suggests that the winner of the Murdoch-BSB war could be, to a certain extent, the cable industry.