natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med henblik på at nå frem til tal for den samlede potentielle arbejdsstyrke er fremskrivningerne foretaget på grundlag af det udvidede arbejdsstyrkebegreb, der omfatter personer, der normalt eller sædvanligvis har erhvervsmæssig beskæftigelse, arbejdsløse, personer med lejlighedsvis beskæftigelse samt beskæftigelsessøgende.
To take account of the potentially available labour force fully the projections are based on the extended concept, i.e. including persons with a main occupation, unemployed persons and non-active persons with an occasional occupation or seeking paid employment.
På BESKÆFTIGELSESSIDEN, der i henhold til det omtalte udvidede begreb omfatter personer, der normalt eller sædvanligvis har erhvervsmæssig beskæftigelse, personer med lejlighedsvis beskæftigelse og både heltidsbeskæftigede og deltidsbeskæftigede, skelnes der mellem tre alternative sæt antagelser: en "central" hypotese, en "optimistisk" og en "pessimistisk" hypotese.
On the EMPLOYMENT side which according to the extended concept comprises persons with an occupation, main or occasional, part-time or full-time, three alternative sets of assumptions were distinguished: a "central" hypothesis, an "optimistic" and a "pessimistic" one.
På fællesskabsplan er der opstillet detaljerede antagelser for de 17 NACE-CLIO-erhverv (landbrug, 11 industrierhverv og 5 serviceerhverv).
At Community level detailed assumptions were made for the 17 NACE-CLIO branches (agriculture, 11 industrial and 5 services branches).
Disse antagelser er kombineret med fremskrivninger på nationalt plan af væksten i beskæftigelsen i de tre hovedsektorer (landbrug, industri, serviceerhverv) med henblik på at nå frem til nationale fremskrivninger af beskæftigelsen i de enkelte erhverv.
These assumptions were combined with projections at national level of employment growth in the three main sectors (agriculture, industry, services) to arrive at national projections of employment by branch.
BOKS 2.5 LABEUR-FREMSKRIVNINGEN (FORTSAT)
BOX 2.5 THE LABEUR PROJECTION (CONTINUED)
Fremskrivningerne af den regionale beskæftigelse er foretaget -uden hensyntagen til uforudsigelige udsving i den regionale økonomiske aktivitet - ved hjælp af en regressionsanalyse af de hidtidige tal for de samlede regionale beskæftigelsesandele og for den regionale beskæftigelse opdelt på brancher samt ved en sammenligning af disse resultater og resultaterne af shift-share-analyserne for 1970-74 og 1974-78.
Regional employment was projected irrespective of leads and lags in regional ecciomic activity, by using regression analysis on past data of total regional employment shares and of regional employment by branch and by comparing the results to the outcome of shift-and-share analyses for 1970-74 and 1974-78.
Regionale beskæftigelsesfremskrivninger for hver af de 17 erhverv har bidraget til beregningen af kvindernes regionale beskæftigelsesandele.
Regional employment projections for each of the 17 branches helped to establish regional female employment shares.
Vigtige elementer i de regionale fremskrivninger er antagelser på fællesskabsplan og/eller nationalt plan over væksten i BNP og produktivitet, ændringer i beskæftigelsen sektorerne imellem samt kvindernes andel af beskæftigelsen.
Important elements of the regional projections are assumptions at Community and/or national level of GDP and productivity growth, shifts in sectoral employment, and the female share in employment.
Disse antagelser udgør en ramme, inden for hvilken de regionale beskæftigelsesfremskrivninger er helt konsistente.
These assumptions define a framework within which regional employment projections are strictly consistent.
Fremskrivningerne af MANGELEN PÂ ARBEJDSPLADSER er beregnet gennem en sammenligning af arbejdsstyrke- og beskæftigelses­fremskrivninger på det pågældende niveau.
JOB DEFICIT projections were derived by comparing labour force and employment projections at the appropriate level.
Det skal bemærkes, at ved anvendelsen af det udvidede begreb ved definitionen af både udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft tages der ved fremskrivningerne af underskuddet af arbejdspladser ikke hensyn til skjult arbejdsløshed og underbeskæftigelse, men kun til ikke-erhvervsaktive arbejdssøgende personer.
It should be noted that, because of the use of the extended concept in defining both supply of and demand for labour, the resulting job deficit projections do not take into account hidden unemployment and underemployment but include non-active persons in search of paid employment.
Hovedparten af de anvendte oplysninger er hentet fra Eurostats regionalregnskaber (især 1978-tal) og stikprøveundersøgelserne af arbejdsstyrken (især 1981 og 1979).
The bulk of the data used were taken from the EUROSTAT Regional Accounts (especially 1978 figures) and Labour Force Sample Surveys (especially 1981 and 1979).
Disse kilder har den fordel, at de rummer tilstrækkeligt pålidelige oplysninger om arbejdsstyrken og beskæftigelsen, oplysninger, der er sammenlignelige for hele Fællesskabet.
These have the advantage of providing sufficiently reliable information on the labour force and employment which is comparable across the Community.
Dog er der, hvor det har været nødvendigt, anvendt statistiske oplysninger fra andre kilder (f.eks. folketællingerne for 1981 i Belgien, Grækenland og Irland, andre nationale kilder og OECD).
However, when necessary, statistical information was also sought elsewhere (e.g. the 1981 Belgian, Greek and Irish population censuses, other national sources, OECD).
I denne periode var stigningen i industriproduktionen endnu større (5% pr. år).
Over the same period industrial output increased even more rapidly (5% p.a.).
I tiden mellem det første og det andet olieprischok halveredes BNP-vækstraten.
Between the first and the second oil price shock GDP growth declined to half its earlier rate.
Begivenhederne siden 1979 har ført til en yderligere forringet vækst i produktionen.
The events since 1979 have led to a further weakening of output growth.
I de sidste 10 år, fra 1974 til 198353, er BNP generelt vokset meget langsomt (1 3/4% pr. år), og industriproduktionen er i modsætning til før 1973 vokset endnu mindre (3/4% pr. år).
During the most recent ten year period from 1974 to 198353 GDP development was in general very weak (1 3/4% p.a.); industrial output, contrary to the experience up to 1973, has grown even less than GDP (3/4% p.a.).
Som helhed betragtet har den økonomiske udvikling i Fællesskabet været præget af en nedgang i produktionsvæksten til næsten stagnation og en stærkt aftagende produktivitets fremgang.
Overall, the pattern of economic development in the Community was marked by a drop of output growth to near stagnation, and a strong decline in productivity growth.
Dette BNP-vækstmønster har været ledsaget af en marginal beskæftigelsesfremgang i 1960'erne og 1970'erne (1973/1957 = 0,2% pr. år; 1980/73 = 0,1% pr. år) og en forholdsvis kraftig beskæftigelsesnedgang i de sidste tre år (1983/1980 = -1% pr. år).
This growth path of GDP was accompanied by marginal employment increases in the 1960s and 1970s (1973/1957 = 0,2% p.a.; 1980/73 = 0,1% p.a.) and a relatively sharp decline of employment over the last three years (1983/80 = -1% p.a.).
Fællesskabsindustriens utilstrækkelige reaktion på ændringerne i den interne efterspørgselsstruktur, investeringstræghed og for langsom tilpasning har været medvirkende årsager til produktions- og beskæftigelsesudviklingen siden 1973. Forringelsen af den internationale konkurrenceevne, afindustrialiseringen og den nedgang i realløn og -indkomster, som på et eller andet tidspunkt inden for de sidste få år54 har gjort sig gældende i flere lande, har skabt frygt for en lavere levestandard på længere sigt.
An inadequate response by Community industry to the changing structure of internal demand, sluggishness of investment, and slowness to adapt contributed to the outcome in terms of output and employment since 1973.
Den kraftige, langsigtede nedgang i produktionsvæksten har været et fremtrædende fælles træk for alle MEDLEMSSTATER. Når man ser på landenes placering efter deres vækstrate for BNP målt i faste priser i perioden 1958-1973 og perioden 1974-1983, har Det forenede Kongerige i begge tilfælde ligget i bunden og Grækenland, Italien og Frankrig i toppen.
The slump in the long term growth of output was an outstanding common feature of all MEMBER COUNTRIES.
Et land, nemlig Irland, rykkede op fra den nedre til den øvre ende af skalaen, fordi det var i stand til at fastholde sin hidtidige vækstrate frem til 1979 (jf. tabel 3.1.-1).
One country, Ireland, moved from the low end to the top of the range because it managed to maintain its longer term growth rate up to 1979 (see table 3.1.-1).
Siden 1974 har der i de fleste REGIONER kunnet konstateres en aftagende produktionsvækst55.
Since 1974 most REGIONS showed weakening output growth55.
Der har imidlertid fortsat været en betydelig spredning i vækstraterne (jf. tabel 3.1.-2).
The dispersion of growth rates remained, however, substantial (see Table 3.1.-2).
I tre fjerdedele af samtlige regioner lå produktionsvæksten på mellem 1 1/4 og 3 ^% pr. år56
For three-quarters of all regions, output growth was in a range of 1 1/4 to 3 i% p.a.56(1979/73).
Tallene for 1983 er skøn.
Figures included for 1983 are estimates.
Se Europæisk Økonomi, nr. 14, november 1982, s. 76 og 138. Regionale tal, som kan danne grundlag for en vækstanalyse i afsnit 3.1 3.4, foreligger kun til og med 1979. De senere tendenser synes imidlertid ikke at pege i anden retning.
See: European Economy, No. 14, November 1982, p. 76 and 138.
Tallene i løbende priser er ved disse beregninger blevet deflateret med de nationale BNP-pris indekser.
For the purpose of this exercise figures at current prices have been deflated by national GDP deflators.
Gennemsnitlig årlig vækst i Fællesskabet (2,4%) ± en standardafvigelse.
Average annual growth of the Community (2,4%) ± one standard deviation.
Regionale produktionsuligheder
Regional production disparities
TABEL^ 3.1.­1 LANGSIGTET UDVIKLING I BNP MALT I FASTE PR ISERj BESKÆFT I GELSE OG PRODUKTIVITET
TABLE 3.1.-1 LONG TERM DEVELOPMENT OF REAL GDP, EMPLOYMENT, AND PRODUCTIVITY tr1 O ζ
(gennemsnitlig årlig ændring i pet.]
(annua average percentaç e change) en
(4) Uvægtet standardafvigelse.
(4) Unweighted standard deviation.
Kilde: EUROSTAT, Nationalregnskaber, og Kommissionens tjenestegrene.
Source : EUROSTAT - National accounts, ι nd Commis" »ion Services.
> οο sr t"1 stat maks. min. spred­ maks. min. spred­ maks. min. spred­ ning^) gennemsn i t ni ng ( 2 ) gennemsn i t n ing(2) gennemsn i t <
(2) average average
(1) Regionale tal i løbende priser deflateret med de nationale BNP­pri s indekser.
(1) Regional figures in current prices deflated by national GDP deflators.
(2) Standardafvigelse vægtet med regionale BNP­andele ved periodens begyndelse.
(2) Standard deviation weighted by regional GDP shares at the beginning of the period.
(3) Maks. og min. for Fællesskabet = gennemsnit for de 10 regioner med hhv. højeste e 1er laveste vækstrater.
(3) Max. and min. for the Community = average of 10 regions with highest or lowest growth rates. (4) Groningen.
De næsthøjeste er hhv. 6,5% (73/70), 2,8% (79/73) og 4,0% (79/70).
The second highest are respectively 6,5% (73/70), 2,8% (79/73), and 4,0% (79/70).
Kilde: EUROSTAT, Regiona1 regnskaber, og Kommissionens tjenestegrene.
Source : EUROSTAT - Regional Accounts, and Commission Services.
KORT 3.1.­1 VÆKSTEN I BNP I FASTE PRISER, 1979/73 (GENNEMSNITLIG ÅRLIG ÆNDRING I PCT.)
MAP 3.1.-1 GROWTH IN REAL GDP, 1979/73 (ANNUAL AVERAGE PERCENTAGE CHANGE)
Kilde: EUROSTAT, Regionalregnskaber, og Kommissionens tjenestegrene
Source: EUROSTAT - Regional Accounts and Commission Services
På der anden side var resultaterne bedst i et større antal (fjorten) overvejende mindre tæt befolkede og mindre urbaniserede eller endog mere landbrugsorienterede regioner58.
less densely populated and less urbanized or even more rural regions performed best5*.
Disse regioner ligger hovedsagelig i Fællesskabets periferi og hører ofte til de nationale problemområder, da de traditionelt har været præget af høj arbejdsløshed og/eller et lavt indkomstniveau; de tegner sig for 10% af Fællesskabets BNP og 12 3/4% af dets befolkning (se også kort 3.1.­1).
They are mostly located on the periphery of the Community and form part of national problem areas because of their traditionally high unemployment and/or low income levels; these regions represent, 10% of the Community GDP and 12 3/4% of its population (see also Map 3.1.-1).
Bortset fra disse fa særlige tilfælde har der ikke været nogen væsentlig korrelation mellem vækstresultat og arbejdsløshed eller BNP­niveau pr. indbygger.
Apart from these few outstanding cases there was no significant correlation between growth performance and unemployment or levels of GDP per head.
Det betyder, at regioner med et lavt BNP pr. indbygger gennemsnitlig set ikke har haft den hurtigere vækst, som var nødvendig, hvis de regionale uligheder generelt skulle mindskes; det betyder også, at de vidt forskellige arbejdsløshedsniveauer ikke har haft nogen direkte virkning på den regionale vækst.
This implies that, on average, regions with low GDP per head levels did not show the more rapid growth which would have been necessary to reduce overall regional disparities; it further implies that the widely differing unemployment levels had no direct effect on regional growth.
Vanskelighederne i de gamle industriområder siden 1973 har tilført det traditionelle billede af de regionale forskelle et nyt element.
The poor performance of old industrial areas since 1973 has added a new element to the traditional picture of regional differences.
Som det senere vil ses, har dette imidlertid ikke vendt op og ned på det generelle regionale mønster i 1970'erne, således som det undertiden antages ud fra ufuldstændige oplysninger om nye problemområder.
However, as will be seen below, this has not reversed the general regional pattern in the 1970s as is sometimes assumed on the basis of partial information on new problem areas.
Dynamiske processer og dermed følgende forandringer i tidens løb påvirker ikke hurtigt de grundlæggende produktionsuligheder; virkningerne viser sig først på meget længere sigt.
Dynamic processes and associated changes over time do not affect underlying production disparities rapidly; their effects show up only after prolonged periods of time.
Det er derfor særlig vigtigt at analysere regionale uligheder på basis af både BNP­væksten og det aktuelle produktionsniveau, idet førstnævnte er en bedre målestok for gradvise forandringer, medens sidstnævnte viser grundlæggende strukturelle stærke og svage sider.
It is therefore of particular importance to analyse both regional disparities in GDP growth and of current levels of production, the former being a more sensitive measure of gradual changes, the latter, however, capturing underlying structural strengths and weaknesses.
Ved vurderingen af niveauer og tendenser må der tages hensyn til størrelsen af den befolkning, der nyder godt af den pågældende produktion, og til den beskæftigelse, der er nødvendig for at producere en sådan mængde varer og tjenesteydelser.
The appraisal of levels and trends depends on the size of population benefitting from the output available and on the employment required to produce this volume of goods and services.
I de følgende afsnit vil produktionen derfor blive undersøgt i forhold til såvel befolkning som beskæftigelse.
Production related to both population and employment will therefore be examined in the following sections.
Som følge af den markante tilbagegang, der har præget produktionsvæksten i FÆLLESSKABET siden det første olieprischok i 1973, er stigningen i BNP målt i faste priser pr. indbygger også aftaget mærkbart.
As a result of the marked decline in output growth in the COMMUNITY since the first oil price shock in 1973, the rise in real GDP per head of population also slackened appreciably.
Da befolkningstilvæksten59set over samme periode imidlertid er blevet halveret, har udviklingen i BNP pr. indbygger ikke fuldt ud afspejlet den langsommere produktionsstigning.
However, as the long-term rate of population growth59halved over the same period, the slower increase in output did not fully show up in the trend of per capita GDP.
Medens væksten i BNP pr. indbygger lå på næsten 4 % pr. år i perioden 1973/57, var den nede på 2% om året i perioden 1979/73.
From nearly 4% per year in the period 1973/57, the growth in per capita GDP was down to 2% a year in the period 1979/73.
Under den seneste økonomiske afmatning har der kunnet konstateres et faktisk fald, og i 1983 lå BNP pr. indbygger, beregnet i faste priser, omkring 2% under 1980­niveauet.
The recent recession saw an actual fall, with real per capita GDP in 1983 standing roughly 2% below its 1980 level.
Der er kommet nogle regioner til i denne gruppe, hvilket skyldes deres relativt hurtige befolkningstilvækst.
Growth of Groningen reflects essentially the development of natural gas production in this region.
fællesskabsgennemsnittet. De ringe resultater i disse områder kan derfor ikke generelt forklares med den demografiske udvikling alene.
See chapter 2.1, Table 2.1.-1.
(gennemsnitlig årlig ændring i pet.]
(annual average percentage change)
Nat iona 11 te Ζ stat maks.
Member State max.
(1) Standardafvigelse vægtet med de regionale befolkningsandele ved per odens begyndelse. (2) I 1975­priser og ­valutakurser.
(1) Standard deviation weighted by regional population shares at the beginning of the period.
(3) Maks. og min. for Fællesskabet = = gennemsnit for de 10 regioner med hhv. højeste e 1er laveste vækstrater. (4) Ekskl. Groningen.
(3) Max. and min. for the Community = average of 10 regions with highest or lowest growth rates.
Kilde: EUROSTAT, RegionaI regnskaber, og Kommissionens tjenestegrene.
Source : EUROSTAT ­ Regional Accounts and Commission services.
INDBYGGER, 1979/73 (GENNEMSNITLIG ÅRLIG ÆNDRING I PCT.)
MAP 3.2.-1 GROWTH IN REAL GDP PER HEAD OF POPULATION, 1979/73 (AVERAGE ANNUAL PERCENTAGE CHANGE)
Standardafvigelse =1,0
Standard deviation = 1,0
Regionale produktionsuligheder
Source: EUROSTAT - Regional Accounts and Commission Services
Relativt BNP(1) pr. indbygger
Relative GDP(1) per head of pop.
Taberregioner(3) deraf: med lavt indkomstniveau(2) med højt indkomstniveau(2)
Losers(3) of which: with low income level(2) with high income level(2)
Vinderregioner(4) deraf: med lavt indkomstniveau(2) med højt indkomstniveau(2)
Winners(4) of which: with low income level(2) with high income level(2)
(2) BNP pr. indbygger i købekraftspariteter, 1973, over eller under fællesskabsgennemsnittet.
(2) GDP per head of population in purchasing power parity, 1973, higher or lower than Community average.
(3) Gennemsnitlig årlig vækst i BNP, målt i faste priser, pr. indbygger mindst 0,5 procentpoint under fællesskabsgennemsnittet.
(3) Average yearly growth rate of real GDP per head of population at least 0,5% points lower than Community average.
(4) Gennemsnitlig årlig vækst i BNP, målt i faste priser, pr. indbygger mindst 0,5 procentpoint over fæl 1esskabsgennemsnittet.
(4) Average yearly growth rate of real GDP per head of population at least 0,5% points higher than Community average.
(5) Regioner med vækstrater, der afviger mindre end +/­ 0,5 procentpoint fra fællesskabsgennemsnittet.
(5) Regions with growth rates less than +/- 0,5% points difference from Community average.
FIGUR 3.2.-1 MÆNGDEMÆSSIG VÆKST I BNP PR.
Growth rate
INDBYGGER 1979/73 OG OPRINDELIGT (1973) PRODUKTIONSNIVEAU
GDP level(l) EUR10= 100 1973 1979
Herved undgås det, at valutakurserne øver vilkårlig
This avoids random exchange rates influences on the classification of reg ions o i-h
CO indflydelse på regionernes placering under eller over gennemsnittet med hensyn til BNP pr. indbygger.
Italian and British regions slip tn as above or below average in GDP per head.
Såfremt 1973­ eller 1975 ­ va I u ta kurse r ne anvendes, ville alle italienske og britiske regioner blive ρ I ace ret i højre side, medens alle tyske og franske regioner ville rykke over i venstre side.
Applying 1973 or 1975 exchange rates would lead to a result in which all to the right hand side while all German and French regions would figure
Med de valutakurser, der cw Η· O 3
C in the left hand side.
CD n har været gældende siden 1980, ville placeringen svare nogenlunde til ovenstående, dog ikke for de italienske regioners vedkommende på grund af det stadige gab mellem valutakursen og KKP i I ta I ien.
At exchange with the o the classification would be rather similar to the one given above because of a persisting gap between exchange rates and PPP rates prevailing since 1980, exception of Italian regions, n ro
Kilde:
ISOI.IT­OFÎ
(gennemsnitlig årlig ændring i pet . , i 1975­pri ser;
(annual average percentage change at
indbygger
Relative GDP per head in
Gennemsn i t
Average
I købekraftspariteter.
This avoids as above or below average in GDP per head.
Såfremt 1973­ eller 1975 ­ va I u ta kurse r ne anvendes, ville alle italienske og britiske regioner blive placeret i højre side, medens alle tyske og franske regioner ville rykke over i venstre side. Med de valutakurser , der
Applying 1973 or 1975 exchange rates would lead to a result in which all to the right hand side while all German and French regions would figure
*­. ζ har været gældende siden 1980, ville placeringen svare nogenlunde til ovenstående, dog ikke for de italienske regioners vedkommende på grund af det stadige gab mellem valutakursen og KKP i I ta I¡en.
Ζ rates prevailing since 1980, the classification would be rather similar to the one given above with the exception of Italian regions, because of a persisting gap between exchange rates and PPP for this country.
De udvalgte regioner er dem, der har haft en vækstrate, som afviger mindst +/­ 0,5 procentpoint
The regions selected are those where growth rates diverged at least +/­ 0,5% points from the Community
(2) fra fællesskabsgennemsnittet Stærkt påvirket af stigningen på 2,1% pr. år. i naturgasproduktionen.
(2) average of 2,1% p.a.. Heavily influenced by the
Kilde:
: EUROSTAT and Commission
INDBYGGER
Relative Level of GDP/head, 1973
Medlemsstaterne
High level 'winner"
Både i Fællesskabet og på det
Countries above the Community average ate­,
Regionale produktionsuligheder
The Regions of Europe
Lande over fællesskabsgennemsnittet
Countries above the Community average
Lande over fællesskabsgennemsnittet
Countries below the Community average lie Τ
Iøbende pr i ser og
At current prices and
ECU­vekselkurser købekraftspar i teter
ECU exchange rates purchasing power parities and ECU exchange rates
gennemsnit maks.
average max.
gennemsnit
average
(5) Maks. og min. = gennemsnit for de 10 regioner med hhv. højeste eller aveste niveauer. (6) Ekskl.
(5) Max. and min. = average of 10 regions with highest or lowest rates.
Den næsthøjeste region er Bremen med 161. (8) Ile­de­France. Den næsthøjeste region er Haute­Normandie med 136. (9) Overslag for Korsika, som et særligt problemområde hhv. 57, 54 og 60.
90 l··· (7) Hamburg, the second highest region is Bremen with 161%.
Kommissionens tjenestegrene og EUROSTAT­overslag.
The fluctuations were due to the erratic movements in exchange rates mentioned earlier.
tjenesteydelser, og dermed også det generelle prisniveau, bliver højere end i de svagere lande.
Overall price levels therefore will tend to be lower in weaker countries than in stronger countries.
Ifølge begge argumenter skyldes forskellene mellem valutakurser og købekraftspariteter strukturforhold i forbindelse med landenes indkomstniveau.
Since labour is more expensive in stronger countries the price of services tends to be higher than in weaker countries and so does the overall price level.
Selv om de her nævnte påvirkninger ikke giver en fuldt tilfredsstillende teoretisk forklaring, og en sådan forklaring endnu ikke findes, kan de alligevel være en vis praktisk rettesnor.
However, this list of influences does not give a fully satisfactory theoretical explanation, and no such explanation as yet exists. It nevertheless provides some practical guide.