natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er ikke ret mange for ældre, der er apatiske, når det gælder deres eget barn, men de kan givetvis mangle selvtillid, når det drejer sig om at tage initiativet til kontakt med skolen, især i betragtning af de traditioner, skolerne har for at holde forældrene på afstand.
Few parents are apathetic about their own child, but may indeed lack selfconfidence to take the intitiative of contact with the school, especially in view of traditions for keeping parents at a distance.
Det må være op til den enkelte skole at få forældrene til at føle sig virkeligt velkomne og opmuntre (ikke blot tillade) et samarbejde.
The onus must be upon the school to make parents genuinely welcome and to encourage (not just allow) collaboration.
I lyset af det foreliggende forskningmateriale er det vanskeligt at underbygge et argument, der går ud på, at samarbejdet skal være en rettighed, som enten forældrene eller lærerne kan benytte sig af eller lade være.
In light of current evidence, it is difficult to sustain an argument that collaboration is an optional or dispensable right either for parents or for teachers.
På samme måde kan ingen af samarbejdspartnerne vælte ansvaret over på den anden part, og alligevel kan dette være den fundamentale årsag til hele skyldproblemet .
Similarly, neither partner can unload responsibility upon the other, yet this may
en indgående undersøgelse.
be the fundamental cause of the blame-allocation problem.
En insisteren på, at man koncentrerer sig om væsentlige ting, undgår at beskæftige sig med bagateller og mødes af andre grunde end, at der er indtrådt en katastrofesituation, er forbundet med spørgsmålene om overvindelse af frygt og en følelse af "forældrenes indblanding".
Clarity of role is essential and here school leadership and political leadership may play a part, and the issues of teachers' contracts and training (see section F below) deserve attention. Insistence on concentrating upon essentials, avoiding trivialities and meeting for reasons other than catastrophes is linked to questions of overcoming fear and sense of 'parentalinterference ' .
De fleste af de anførte hindringer har at gøre med holdningsmæssige ikke strukturelle problemer, hvilket formentlig er arsagen til, at litteraturen er fuld af formaninger.
Most of the impediments listed are attitudinal, not structural problems, which probably accounts for the amount of exhortation to be found in the literature.
Arbejdet med at overtale de implicerede parter (især skoleledere og lærere, uden hvis støtte der ikke vil ske fremskridt) vil givetvis fortsætte og kan styrkes ved en særlig uddannelse af lærere, ved offentlig omtale og ved forskningsarbejde.
Persuasion (especially of headteachers and teachers without whose support nothing can advance) will certainly continue and may increase through teacher training, publicity and research.
Van skeligheden ligger i, at man ikke kan styre holdninger, men man kan skabe strukturer og tilskynde til bestemte fremgangsmåder.
The difficulty is that one cannot administer attitudes, but one can create structures and encourage techniques.
På de følgende sider vil vi derfor behandle nogle standardfremgangsmåder vedrørende kontakt mellem forældre og lærere i europæisk sammenhæng.
The next pages, therefore, consider in the European context some standard techniques of parentteacher contact.
De vedrører på dette stadium undervisningen af det enkelte barn.
They are concerned with the education of the individual child at this stage.
Tre kommunikationsformer - individuelle møder, breve og telefonsamtaler - vil blive behandlet først.
Three modes of communication - individual meetings, letters and telephone calls - will be considered first.
Skriftlige skolemeddelelser vil blive drøftet under B.5, forældrenes ret til at se skolens optegnelser under B.6, i hvilket omfang forældrene be søger deres barns klasseværelse under B.7 og andre aspekter af personlig kontakt under B.8.
Written school re­ports will be discussed in section B.5, parental access to school records in B.6, the extent to which parents enter their child's classroom in B.7 and other aspects of personal contact in B.8.
Der er forskel på, hvorledes nogle af disse aktiviteter foregår i praksis i de enkelte medlemsstater.
There is variation in practice between countries in re­gard to some of these activities.
a) Personlige møder
(a) Personal meetings
Skolelederne, i de skoler, der indgik i vor spørgeskemaundersøgelse, fik stillet følgende spørgsmål: "Hvor ofte besøger forældrene til et barn i gennemsnit skolen for at drøfte dets udbytte af skolegangen?
Headteachers in our sample schools were asked: "How often do parents of the typical child visit the school to discuss their child's progress?
Ca gange om året".
About ... times a year".
Ved angivelse af formålet med besøget blev ved dette spørgsmål selskabelige, ceremonielle og tilfældige besøg på skolen udelukket.
This question, by specifying the purpose of the visit, excluded social, ceremonial and casual visits to the school.
Samtidig med,at man anerkendte, at forældrenes tilfældige besøg på sko len (der er hyppigere på de lavere undervisningstrin end på de højere) også kan omfatte drøftelsen af et barns arbejdsindsats, koncentrerede man sig ved spørgsmålet om det formelle "besøg vedrørende barnets udbytte af undervisningen". Svarene var som følger:
While recognising that casual visits by parents (which are more frequent at junior than at senior stages of education) can also include discussion of a child's work, the question concentrated on the formal "progress visit".
Antal skoler t spørgeskemaun dersøgelsen
Average ι Df Headteachers'
Gennemsnit af det af skolelederne skønnede antal forældrebesøg pr. år pr. barn
Number of schools in estimate: 3 of number of visits by parents each sample year for each child
Belgien Danmark Frankrig
Federal Republic of Germany
FORÆLDRES BESOG PÂ SKOLERNE
VISITS TO SCHOOL BY PARENTS
Forældrenes besøg på skolerne pr. år
3 4 5 6 7+ Visits to school by parents a year
Forældrenes besøg på skolerne pr. år
3 4 5 6 7 + Visits to school by parents a year
FORÆLDRES BESØG PÂ SKOLERNE
VISITS TO SCHOOL BY PARENTS
Forældrenes besøg på skolerne pr. år
Visits to school by parents a year
2 3 4 5 6 7 + Forældrenes besøg på skolerne pr. år
3 4 5 6 7 + Visits to school by parents a year
Praksis varierer inden for hvert enkelt land, således som det fremgår af diagrammerne på de to foregående sider.
Within each country there is variation of practice, as illustrated in the diagrams on the previous pages.
I to tilfælde (Danmark og Forbundsrepublikken Tyskland) svarede næsten halvdelen af skolelederne, at der som regel var to besøg om året.
In two cases (Denmark and the Federal Republic of Germany) nearly half the headteachers stated that there would be two visits a year.
I Danmark er der sat en bevægelse i gang med det formål at erstatte skriftlige meddelelser, eller i hvert fald supplere dem, gennem private møder mellem barnets forældre og lærer(e).
In Denmark there is a move to replace written reports, or at least to supplement them, by private meetings between the child's parents and teacher(s).
Eleverne er som regel til stede ved sådanne drøftelser og det anses for rimeligt at afsætte 15 minutter til disse møder under normale omstændigheder (længere hvis der er særlige problemer).
Pupils are generally present at such discussions and 15 minutes is recognised as a reasonable period for these meetings in normal circumstances (longer if there are special problems).
Det er sædvanligvis praksis med to sådanne møder om året, hvilket formentlig er forklaringen på de danske tal.
Two such meetings a year is the common practice which probably accounts for the Danish figures.
I Forbundsrepublikken Tyskland indeholder delstaternes lovgivning som re gel bestemmelser om, at der skal sendes meddelelser om barnets faglige standpunkter til forældrene.
In the Federal Republic of Germany provincial laws usually require progress reports to parents.
Skoleloven i Hamburg siger for eksempel:"Læreren er forpligtet til at tilstræbe et samarbejde med forældrene i forbindelse med elevens undervisnings mæssige aktiviteter.
The Hamburg School Law for instance, states "The teacher is obliged to seek cooperation with parents in connection with the pupil's educational activities.
Læreren skal især informere dem om udviklingen i elevens skolekundskaber" (81).
In particular, the teacher has to inform them about the state of the child's scholastic development"[813.
At de tyske skoleledere så ofte nævnte to besøg om året, kan have forbindelse med den almindelige ordning, efter hvilken forældrene kan aflægge sko len et besøg efter at have modtaget standpunktsmeddélelserne, der netop udsendes to gange om året.
The frequency with which German principals mentioned two visits a year may be related to the common arrangement whereby visits may follow the issue of school reports which in turn appear twice a year.
I Italien kan lærerne modtage personlige besøg af forældrene hver måned, ofte på en lørdag morgen.
In Italy teachers may receive parents indidually each month, often on Saturday mornings.
I Irland er mange skoler meget små landsbyskoler, hvor kontakten med forældrene danner et led i landsbyens selskabelige samvær, hvilket muligvis er årsagen til det lille antal formelle møder.
In the Republic of Ireland many schools are very small rural schools where contact with parents is part of village social life which may account for the low rate of formal meetings.
De belgiske skoler har en "åbent hus"-time i løbet af ugen, hvor der under vises i religion af teologer, hvorved lærerne fritages for deres undervisningspligt; og hvis forældrene kommer for at besøge denne "åbent hus"-time, skal lærerne tale med dem.
Belgian schools have an "open hour" during the week when religious instruction is given by specialists, thereby freeing teachers from teaching duties; if parents come to see teachers during that "open hour", teachers must see them.
I Det forenede Kongerige er der stor forskel på praksis fra de møder, som virkelig er private, til det, som man har givet øgenavnet "kvægmarkeder", hvor lærerne sidder ved borde i skolens hal, og forældrene står i kø for at få nogle kortvarige og ret offentlige samtaler.
In the United Kingdom there is much variation of practice from the genuinely private meetings to what are nick-named "cattle markets" where teachers sit at tables in the school hall and parents queue for brief and somewhat public discussions.
I sekundærskolerne kan foræl drene tale med "skolevejledere", det vil sige lærere, der har et særligt ansvar for at rådgive eleverne og rette henvendelse til hjemmene.
In secondary schools contact may be with "guidance staff", that is teachers with special responsibility for counselling pupils and contact with homes.
"Home-school link teachers" (lærere, der danner et bindeled mellen hjem og skole) er i betydeligt omfang blevet ansat af skolerne i Nordirland, og de har til opgave at fremme en tæt tere kontakt med forældrene ved at organisere kontaktaktiviteter og besøge de forældre, der ikke kommer hen på skolen, i deres hjem; de overtager også timer for at frigøre deres kolleger fra undervisningen, når forældre ønsker at tale med dem i skoletiden.
"Home-school link teachers" have been appointed in a substantial number of Northern Irish schools and they have the duty to stimulate closer contact with parents by organising liaison activities and visiting homes of parents who do not come to the school; they also take over classes to free colleagues from teaching when parents want to see them during the daytime.
Der er blevet indført lignende ordninger i nogle få indre byområder i England og Skotland.
Similar schemes have been introduced in a few centre-city areas in England and Scotland.
Møderne med forældre holdes som regel sent på eftermiddagen eller om aftenen, hvor det er lettest for forældrene at komme til dem.
Meetings with parents are generally held in the late afternoons or evenings when parents can most readily get to them.
Disse breve underrettede forældrene om deres barns dårlige opførsel eller skulkeri og indeholdt en anmodning om at komme hen på skolen for at drøfte problemet.
letters, with gaps to be filled in to suit circumstances, informing parents about their child's misbehaviour or truancy and asking them to come to the school to discuss the problem.
Andre mere rutineprægede forhold som f.eks. lægeundersøgelser kunne dog også give anledning til, at der blev sendt et brev til forældrene.
Other more routine issues such as medical inspections could also warrant a letter.
Skolelederne skønnede, at der var større sandsynlighed for, at forældrene ringede til skolen (2,2 opringninger pr. år for en typisk familie i gennemsnit), end for at skolen ringede til forældrene (1,4 opringninger).
Headteachers estimated that parents were more likely to telephone the school (2.2 calls per year for the typical family on average) than the school was to telephone parents (1.4 calls).
Der var ringe forskel på de en kelte lande, dog med den undtagelse, at forældrene i Forbundsrepublikken Tyskland bruger telefonen mest (3,89 opringninger pr. år i gennemsnit), forældrene i Irland mindst; den meget lille størrelse af mange irske primærskoler betyder ofte, at de ikke har telefon.
There were few differences between countries, except that parents in the Federal Republic of Germany use the telephone most (3.89 calls a year on average), the Republic of Ireland least; the very small size of many Irish primary schools often means that they do not have telephones.
Den skandinaviske ide om "konsultationstid for telefonopkald" ifølge hvilken lærerne kan træffens i deres hjem om aftenen på visse på forhånd meddelte dage, hvor forældrene kan ringe til dem vedrørende deres barns udbytte af undervis ningen, synes ikke at have slået an i EF-landene, men danske klasselærere modtager rent faktisk en hel del telefonopringninger i deres hjem.
The Scandinavian idea of "phone-in surgeries" by which teachers are available at home on certain pre-announced evenings for parents to telephone them about their child's progress appears not to be common in EEC countries, but Danish class teachers do receive quite a number of home calls.
Nogle skolebrochurer i Danmark og Nederlandene indeholder lærernes private telefonnumre.
Some school brochures in Denmark and the Netherlands give the home telephone numbers of teachers.
B.5 SKRIFTLIGE SKOLEMEDDELELSER a) Formålene med meddelelserne
(a) Purposes of reports
Den formaliserede skriftlige meddelelse udgør en af de almindeligste kommunikationsformer mellem skole og hjem.
The formalised written report is one of the commonest methods of communication between school and home.
Den omhu, hvormed den udarbejdes, dens indhold, dens hyppighed og i hvil ket omfang den er et middel, hvorved forældrene kan give udtryk for deres vurdering, danner indikat orer for indstillingen over for hjem/skolesamarbejdet i almindelighed.
The care with which it is prepared, the content, the frequency and the extent to which it is a means by which parents can give their assessment provide indicators of attitudes towards homeschool liaison in general.
Der kan være følgende potentielle formål med meddelelsesformularer:
Potential purposes for report forms may be : -
1) At gøre det muligt for skolens lærerstab at informere foræl drene om et barns udbytte af undervisningen over en bestemt periode.
To enable school staff to inform parents about a child's progress over a period of time.
2) At gøre det muligt for familien at informere lærerstaben om hjemmets synspunkter vedrørende de erfaringer, der i løbet af en bestemt periode er gjort med skoleundervisningen.
To enable the family to inform school staff of home views on the schooling experience over a period of time.
3) At udveksle synspunkter mellem hjem og skole som indledning til en samtale.
(iii) To exchange views between home and school as a prelude to discussion.
4) At bistå ved den undervisningsmæssige planlægning for bar nets fremtid.
To assist in educational planning for the future of the child.
5) At tilvejebringe en sammenhængende beretning vedrørende elevens udbytte af undervisningen.
To provide a means of conveying information, other than assessment of the pupil, between school and home.
Man har draget værdien af de skriftlige skolemeddelelser i tvivl, især når det drejer sig om meddelelser, der er meget tyndbenede, upersonlige, udsendes med lange mellemrum og udtryk kes i brede kategorier, der symboliseres ved standpunktskarakterer eller kodebetegnelser. De vigtigste argumenter mod skriftlige skolemeddelelser er følgende:
The value of written school reports has been questioned, especially when reports are attenuated, impersonal, infrequent and expressed in broad categories symbolised by grades or codes, The main arguments against written school reports are:
1) De begrænser eller forhindrer en dialog mellem skole og hjem.
They limit or prevent dialogue.
3) Når der afsiges værdidomme (f.eks. "god" , "tilfredsstillende", "ikke tilfredsstillende "osv.), fremgår det ikke klart, hvilke normer de gives efter.
(iii) When value-judgements are made (e.g. 'good', 'satis factory', 'unsatisfory', etc) the standards against which they are made are not clear.
4) De er upersonlige.
They are impersonal.
5) De kan bruges til at give det udseende af, at den grundlæg gende forpligtelse til at informere forældrene om elevens udbytte af undervisningen er blevet opfyldt og derigennem anvendes til at unddrage sig en mere effektiv kontakt.
They may be used to give the appearance of fulfilling the basic obligation to inform parents of pupil's progress and thereby used to evade more effective liaison.
6) Udfærdigelse af meddelelsernelægger beslag på tid og kræfter.
Reports take time and effort to write.
I visse dele af England har der været sat en bevægelse i gang for at erstatte de skriftlige meddelelser med personlige møder mellem lærere, forældre og elever.
In parts of England there has been a move to replace written reports with face-to-face meetings between teachers, parents and pupils.
Dette forudsætter imidlertid, at de to forskellige aktiviteter, udfærdigelse af medde -leiser og samtale, kan erstatte hinanden, men man kan hævde, at en skriftlig meddelelse (især hvis det drejer sig om en tosidig meddelelse, hvor forældre i samme grad som lærere får lejlighed til at fremkomme med deres meninger) kan berede jordbunden for en samtale, således at mødet giver det størst mulige udbytte.
This makes the assumption that the two activities, report-writing and discussion, are interchangeable, but it may be argued that a written report (especially if it is a two-way report in which parents make their observations as well as teachers) can prepare the ground for discussion so that the meeting is as useful as possible.
Ved at erstatte skriftlige meddelelser med møder går man også glip af meddelelsernes element af sammenhængende beretning.
Also, replacement of reports by meetings removes the record element of reports.
I visse dele af Forbundsrepublikken Tyskland anvendes meddelelserne som grundlag for en efterfølgende samtale.
Parts of the Federal Republic of Germany and the United Kingdom use reports as the basis for subsequent discussion.
b) Informationskilder vedrørende skolemeddelelser i Fællesskabet bet
(b) Sources of information on EEC school reports
Vi har indsamlet informationsmateriale på to måder: 1) samtaler med lærerpersonale, når vi besøgte EF-landene, og 2) henvendelser til skoleledere, der reagerede på vort spørgeskma ved at sende os eksempler på skolemeddelelsesformularer, som blev an vendt ved deres skoler.
We obtained information in two ways: (i) discussions with per sonnel when visiting EEC countries, and (ii) a request to headteachers who responded to our questionnaire to send us examples of school report forms used in their schools.
I Italien, Frankrig, Luxembourg og For bundsrepublikken Tyskland er der en væsentlig grad af standardisering enten på landsplan eller på regionalt plan (skønt der lejlighedsvis dukker lokale varianter op), og vi modtog eksemplarer af standardformularer.
In Italy, France, Luxembourg and the Federal Republic of Germany there is a substantial degree of standardisation either nationally or provincially (though occasional local variants appear) and we obtained examples of standard forms.
Fra de fem lande, hvor der findes en betydelig variation, modtog vi en prøve på 1 087
From the other 5 countries, where substantial variation occurs, we obtained a sample of 1,087 report forms for analysis. (See Appendix 2.)
c) Forskellige former for meddelelser i Fællesskabet
(c) Types of report in the EEC
Der anvendes mange forskellige meddelelsesformularer, og i den følgende liste skitseres de mest almindeligt anvendte former.
Many types of report forms are used and the following list outlines the main approaches.
Nogle formularer er en kombination af flere træk.
Some forms combine several fea­tures.
Det er denne type, der er mest almindelig.
These are the commonest type.
Meddelelserne in deholder et sammendrag af elevens udbytte af undervisningen og arbejdsindsats i løbet af en bestemt periode (f.eks. en måned, et semester eller et halvår).
They summarise achievement and effort over a period of time (e.g. a month, a term or a half­year).
De er som regel kun til brug for forældrene.
They are usually for parents only.
Dette er offentlige dokumenter, som kan fremvises for potentielle arbejdsgivere, og som eleverne får overrakt.
Year­end and leaving certificates. These are public documents which may be shown to potential employers and are given to pupils.
De kan enten alene indeholde en angivelse af, hvilke fag eleven har gennemført undervisningen i, eller de kan indeholde oplysninger om elevens faglige standpunkter (hvilket er tilfældet i Italien).
They may merely record courses completed or (as in Italy) they may include indications of attainment.
I disse journaler indfører eleverne notater om de hjemmearbejder, de har fået for, og om andre forhold vedrørende sko len med det formål at skabe en daglig kontakt mellem skole og hjem.
In these pupils record homework set and other school matters to provide a means for daily liaison be­tween school and home.
(De anvendes i Belgien, Danmark og Frankrig) .
(They are used in Belgium, Denmark and France).
De ligner journaler, men formålet med dem er ikke først og fremmest at notere hjemmearbejde, og de har blanke sider i stedet for at være opdelt i dage.
Communication booklets. These are similar to day­books, but they are not primarily for recording homework and they have blank pages rather than being divided into days.
Når som helst enten lærere eller forældre ønsker at meddele sig til hinanden, kan de skrive i bogen.
Entries may be made whenever the teacher or parent wants to communicate with the other.
(De er almindeligt anvendt i Danmark),
(They are common in Denmark).
I dem skitseres i grove træk det arbejde, som må påregnes at være udført i løbet af en bestemt periode, idet det samtidig angives, hvilke fremskridt eleven har gjort.
Curriculum progress reports. In these the broad outlines of work which should have been covered in a period are listed with indications of the child's progress.
De anvendes mest i primær skolerne.
They are most commonly used in primary schools.
Det angives, hvilke færdigheder og niveauer der forventes af eleven, og undertiden titlerne på de anvendte skolebøger samt hvor langt barnet er nået i dem.
Skills and levels expected are listed and sometimes the titles of work books used and stages in them reached by the child.
(De bruges især i Nederlandene).
(These are especially used in the Netherlands).
Det er pjecer, der kan bruges til mange forskellige formål, og som indeholder de vigtigste oplysninger om skolen: hvem der løbende har ansvaret for de forskellige sider af elevens skolegang; hvorledes forældrene kan komme i forbindelse med dem, skoleskemaet og mange forskellige andre oplysninger
These are multiple­purpose booklets containing basic information about the school: who is currently responsible for aspects of the pupil's school experience; how to contact them;timetables; and a variety of other information as well■as spaces for re­porting on progress and for exchange of information be­tween parents and teachers.