natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den økonomiske størrelse udtrykkes i europæiske størrelsesenheder (ESE); en bedrift har en øko­nomisk størrelse på 1 ESE, hvis dens standarddækningsbidrag er lig med 1 000 ECU.
Economic size is expressed in European size units (ESU); one holding has an economic size of 1 ESU if its SGM is 1 000 ESU.
Forskelle mellem regioner (')
Disparities between regions (')
Resultaterne på grundlag af INLB's regnskabsresultater bekræfter som helhed betragtet konklusionerne i andre undersøgelser, Kommissionen alle rede har foretaget vedrørende de regionale forskelle (2).
The results obtained from the FADN data broadly confirm the findings of other studies already carried out by the Commission on regional disparities. (2)
Kortet viser, at de højeste landbrugsindkomster forekommer i England, Skotland, Danmark, Nederlandene, Belgien og området omkring Paris.
The map shows that the highest farm incomes are in England, Scotland, Denmark; the Netherlands, Belgium and the Paris Basin.
Om vendt forekommer de laveste indkomster i Italien og Grækenland.
The lowest are in Italy and in Greece.
Omkring EF-gennemsnittet befinder sig Bretagne, Emilia-Romagna, Irland, Lorraine og Rheinland-Pfalz, Franche-Comté og Rhône-Alpes; lige over EF-gennemsnittet finder vi Luxembourg, Alsace, Bourgogne, det vestlige og sydøstlige Frankrig, det nordlige Tyskland, Lombardia og Wales; under gennemsnittet det sydlige Tyskland, Nordirland, det sydvestlige Frankrig, det mellemste Grækenland samt nogle regioner i Po-dalen og det mellemste Italien og på Sicilien og Sardinien.
Brittany, Emilia­Romagna, Ireland, Lorraine and Rhineland­Palatinate, Franche­Comté and Rhône­Alpes are at the Community average; Luxem­bourg, Alsace, Burgundy, West and South­East France, Northern Germany, Lombardy and Wales are just above average; and the section below the average is accounted for by Southern Germany, Northern Ireland, South­west France, the centre of Greece and a number of a regions in the Po Valley, the centre of Italy, Sicily and Sardinia.
Forskelle i landbrugsindkomsterne mellem regionerne 100 = EF-gennemsnit for bedrifternes nettoværditilvækst/ÅAE
Income disparities between regions 100 = average Community farm net value­added/AWU
Kilde: WLB, regnskabsåret 1981/1982. (') Denne medlemsstat udgør en enkelt region i INLB.
Source: FADN 1981/82. (') In the FADN, this Member State is a single 'region'.
(') Undersøgelsen er blevet gennemført for de 69 områder i INLB.
(') The study covered 69 FADN divisions.
(2) Undersøgelse af den fælles landbrugspolitiks regionale virkninger — Kommissionen for De europæiske Fællesskaber — Serie: Regionalpolitik — Samling: Studier, nr. 2!, 1981.
(2) Study of the regional effects of the common agricultural policy — EC Commission — Regional policy series — Study No 21, 1981.
Europas regioner — Anden periodiske beretning vedrørende situationen og den socioøkonomiske udvikling i Fællesskabets regioner — KOM(84) 40 endelig udg./2.
The regions of Europe. Second periodic report on the social and economic situation and development of the regions of the Community (COM(84)40 final/2).
FORSKELLE I LANDBRUGSINDKOMSTER Γ) PÅ GRUNDLAG AF REGIONERNE
DISPARITIES IN AGRICULTURAL INCOME (1) ACCORDING TO REGION 1981-82
100 = EG-gennemsnit for landbrugsindkomsterne à
100 100 = Community average agricultural income
110 à 150 à 150 ι I ι Oplysningerne anses ikke for I tilstrækkeligt repræsentative
110 to 150 more than 150
Forskellen mellem de regioner, der danner yderpunkterne, fra den laveste (Basilicata) til den højeste (Nederlandene) er 1:8. På EF-plan ses regionseffekten mest.
The widest gap between regions is between Basilicata and the Netherlands: Dutch farmers are eight times better off than farmers in this part of Italy.
Det er klart, at den samlede virkning af effekterne region og driftsgren/økonomisk størrelse øger intervallet på grund af en større desaggregering; forskellene kan blive så store som 1:40, hvilket er næsten dobbelt så meget som de største forskelle, der kan konstateres på nationalt niveau.
It is obvious that the combination of the 'region' and 'type of production' of 'economic size' effects widens the 'range' because of the more extensive breakdown, giving ratios of 1 to 40, nearly double the widest ratios found at national level.
Den regionale indflydelse er varierende, afhængigt af driftsgrenen.
The 'region' effect varies according to type of farming.
Forskellen fra region til region er størst for specialiserede driftsgrene, f.eks. hovedafgrøderne, frugtavl og husdyrbrug, men også for blandet agerbrug og blandet husdyrbrug; de er derimod ringe mellem svine- eller fjerkræproducenter.
The disparities from one region to another are greatest for specialized types of farming such as field crops, trees or livestock farming, but also for mixed cropping or mixed livestock; but the disparities for pig and poultry farmers are small.
Den regionale faktor forstærker forskellene mellem produktionsgrenene, men som helhed betragtet er de forskelle, den giver anledning til inden for samme driftsgren, mindre end de forskelle, der kan konstateres mellem de forskellige driftsgrene, og også mindre end de forskelle, der skyldes effekten af økonomisk størrelse.
The 'region' factor strengthens the disparities between types of farming but, on the whole, the differences it leads to within the same type of farming are smaller than the differences noted between the various types of farming, and also smaller than the differences due to the 'economic size' effect.
Regionseffekten er vigtig og kompleks, og den kan ikke blot siges at hænge sammen med de naturbetingede faktorer såsom jordbund og klima, da den også indbefatter effekterne driftsgren og økonomisk størrelse, og herudover er der et samspil mellem denne og andre effekter som afsætningsmuligheder, teknisk-økonomiske omstændigheder, faglige kvalifikationer, landbrugernes socioøkonomiske miljø, mangel på bedre alternative jobmuligheder osv.
The 'region' effect is not only substantial but also complex, and cannot be accounted for solely by 'natural' effects such as soil and climate. It combines the 'type of farming' and 'economic size' effects but also interacts with other factors such as markets, technical and economic support, farming skills, the socio-economic environment of farmers and the lack of alternative employment.
Foreløbig konklusion
A tentative conclusion
Af de foregående kapitler kan det konkluderes, at elementer som driftsgrenen, bedrifternes økonomiske størrelse og regionen er vigtige faktorer for forskellene i landbrugsindkomsterne.
The above material shows that factors such as the type of farming, the region and the economic size of the holding are important contributors to farm income disparities.
Deres effekter, der tilsløres, når forskellene undersøges på medlemsstatsniveau, fremtræder klarere, når de isoleres.
Their effects, masked where disparities within Member States are considered, are clear when isolated.
Der kan opstilles et vist hierarki for indkomsterne fra forskellige produktionsgrene; det er indlysende, når der er tale om bedrifternes økonomiske størrelse; jo større økonomisk potentiel en bedrift har, jo højere er dens ind io
Incomes can be roughly ranked by type of farming; in respect of economic size of holdings, the ranking is fairly rigid; the greater the economic potential of a holding, the higher the incomes per AWU. Of all the effects,
Landbrugsindkomsternes fordeling og spredning
Distribution and dispersion of farm income
Det er ikke nok blot at kende gennemsnitsindkomsten, man må også vide, hvorledes bedrifternes resultater inden for samme gruppe fordeler sig omkring dette gennemsnit.
Information on average incomes alone is not sufficient, and information is needed on the 'scatter' of farming results around the average.
Med henblik herpå er der anvendt to kriterier: indkomsternes fordeling (fordelingen af landbrugerne i indkomstklasser) og deres spredning (forskellene mellem de enkelte bedrifters resultater inden for samme gruppe og gruppens gennemsnit).
For this purpose, two criteria have been used: income distribution (the breakdown of farmers and farmworkers according to income classes) and income dispersion (the deviations of the individual figures within a given group from the average for the group).
Landbrugsindkomsternes fordeling
Distribution of farm income
I Fællesskabet opnåede 34% af landbrugerne i 1981/1982 en ind komst på over 8 000 ECU (figur 11).
At Community level, 34% of farmers enjoyed, in 1981/82, incomes exceeding 8000 ECU (Figure 12).
Denne tredjedel af de aktive landbrugere har 56 % af jorden, 62 % af husdyrbestanden, 57 % af driftskapitalen og 63 % af den samlede gæld; de køber 63 % af forbruget af rå- og hjælpestoffer og producerer 66 % af den samlede endelige produktion.
Forming a third of the total of farmers and farmworkers, these individuals none the less accounted for 56% of the land, 62% of the livestock, 57% of the operating capital and 63% of total indebtedness; they bought 63% of the industry's inputs and produced 66% of its total final production.
De skriver sig i kraft af deres aktiviteter for 71 % af den samlede nettoværditilvækst på de undersøgte bedrifter.
Their work accounted for 71% of the overall volume of farm net value-added in the holdings observed.
Det skal bemærkes, at der i alle medlemsstater bortset fra Luxembourg og Grækenland forekommer »landbrugsvirksomheder«, som er i stand til at opnå individuelle indkomster på over 40 000 ECU.
In eight Member States (i.e. except Luxembourg and Greece), there are 'agricultural undertakings' capable of achieving individual incomes of more than 40 000 ECU.
Heroverfor står.at ncesten A % af landbrugerne i 1981 havde en negativ indkomst.
The other extreme is that of the farmers — nearly 40% — 'receiving' negative incomes in 1981.
Disse lainal > rugere har i forhold til deres bruttoproduktion haft for stort et forbrug afkoder og tjenesteydelser og et betydeligt låneforbrug.
These farmers actually consumed more in the way of goods and services and borrowings than their gross production.
FORDELING AF LANDBRUGSINKOMSTERNE(1) I FÆLLESSKABET
) IN THE COMMUNITY
% af det samlede antal arbejdsenheder i hver indkomstklasse
% of AWU in each Income class
(') Landbrugsindkomst: bedriftens nettoværditilvækst pr. ârsarbejdsenhed.
Source: FADN, 1981-82. (') Farm net value-added/AWU. '
Ikke repræsenterede klasser.
Passes not represented.
Det er et spørgsmål, om ikke bestræbelserne på at anskaffe maskiner og for bruget af goder og tjenesteydelser udefra i visse tilfælde er gået for vidt i forhold til den økonomiske effektivitetsgrad.
There is some evidence that in certain cases farmers may have gone beyond the efficiency threshhold in their efforts to improve equipment and step up inputs of goods and services from outside the farm.
En mere detaljeret analyse vil ligeledes være på sin plads i denne sammen hæng for at fastslå arten af de omkostninger, der udviser størst spredning, og for at finde frem til, hvilke indkomster der er opnået af bedrifter, hvis om kostninger ligger højt eller lavt, eller med andre ord den omkostningskombination, der med størst sandsynlighed fører til de højeste indkomster.
A more refined analysis would also be of value in this context in identifying the costs the amounts of which show the widest dispersion and in indicating at what income levels are found the holdings whose costs are highest or lowest — in other words, in identifying that combination of costs most likely to yield the best incomes.
Landbrugsindkomsternes spredning
Dispersion of farm incomes
En betragtning af de enkelte bedrifters resultater viser, at der forekommer betydelige afvigelser i forhold til gennemsnittet.
Observation of individual figures shows wide deviations from the averages.
Nederlandene, Belgien, Danmark, Grækenland og Det forenede Kongerige (hvis der ses bort fra Nordirland) er relativt homogene; det er i Tyskland og Italien, at der er størst spredning i indkomsterne.
The Netherlands, Belgium, Denmark, Greece and the United Kingdom (apart from Northern Ireland) are relatively homogeneous; incomes show the widest dispersions in Germany and Italy.
I Frankrig, Luxembourg og Grækenland ligger spredningen nær den, der kan iagttages på EF-niveau.
In France, Luxembourg and Greece, dispersion roughly matches that of the Community as a whole.
Inden for samme produktionsgren kan der konstateres betydelige afvigelser, undtagen i gruppen husdyrbrug uden jordtilliggende.
Within a single type of farming, there are wide deviations, except among off-land livestock farmers (pigs, poultry).
Med hensyn til størrelsesklasserne er der tendens til, at de store bedrifters resultater er mere homogene end de mellemstores.
With regard to size classes, the figures for the largest holdings tend to greater homogeneity than those for the average-sized holdings.
Der forekommer ligeledes i velstående regioner landbrugere med lav indkomst, og på samme måde er der fattige land brugere inden for driftsformer, der anses for rentable; det modsatte forekommer lige så hyppigt.
There are also low-income farmers in 'prosperous' regions just as there are 'poor' farmers in types of farming regarded as profitable, and the reverse is just as often the case.
Udvikling i landbrugsindkomstforskellene
Changes in income disparities
Perioden 1976-1981 var præget af et fald i landbrugsindkomsterne i faste priser i 1979 og 1980; dette fald var særlig kraftigt i visse regioner. (').
Within the 1976/81 period, agricultural incomes in real terms declined in 1979 and 1980, and the decline was particularly marked in certain regions. (l)
I samme periode ser det ud til, at indkomstforskellene generelt har stabiliseret sig; de øges imidlertid mellem bedrifter af forskellig økonomisk størrelse.
During this period, income disparities seem to have generally stabilized; however, they grew wider as between holdings of differing economic sizes.
Denne indikators udvikling på fællesskabsplan er det vejede gennemsnit af ændringerne i de enkelte medlemsstater. De anvendte vejningskoefficienter er de enkelte mellemstaters andele af bedriftens nettoværditilvækst i bedriftens nettoværditilvækst for Fællesskabet.
The change in the indicator at Community level is the weighted average of the rates of change in each Member State; the weightings used are the respective shares of farm net value-added of each Member State in the farm net value-added of the Community.
Deflator for beregningen i faste priser er det implicite BNP-prisindeks.
The deflator used is the GDP deflator.
Udvikling på EF-niveau af forskellene i de gennemsnitlige landbrugsindkomster på grundlag af effekterne — 1976-1981 ndkomstforskelle på grundlag af effekter
Changes at Community level in disparities in average farm incomes, according to effect, 1976-81
Kilde: WLB.
Source: FADN.
Selv om der sker ændringer inden for de enkelte driftsgrene, f.eks. er der tale om et relativt fald i indkomsterne for gartnere og vinavlere, hvor imod situationen bedres for kvæghold og fårehold, så må det dog konstateres, at det indbyrdes forhold med hensyn til gennemsnitsresultater, for så vidt angår driftsgrene, økonomiske størrelsesklasser eller regioner på trods af en vis udligning ikke ændres i større omfang; der er tendens til, at de bestående forskelle opretholdes.
Whilst changes are observable with regard to types of farming — e.g. horticulturists and wine-growers saw their incomes ease down in relative terms while sheep and cattle farmers made gains — it is clear that although some ground lost was made good, the hierarchy in average performances between types of farming, economic size units and regions has not changed substantially, the old disparities tend to persist.
Hvad regioner angår, er den mest markante ændring, at Det forenede Kongeriges regioner er kommet kraftigt med og nu er blandt de ti regioner, der har Europas højeste gennemsnitsindkomst, og at de tyske regioner er gået tilbage; tre græske regioner befinder sig nu nederst i klassificeringen sammen med de ti italienske regioner, der allerede befandt sig her.
At regional level, the main feature is the promotion into the highest average incomes in the Community of the United Kingdom regions, and the decline of the German regions; in the lower classification, 3 Greek regions join the 10 Italian regions already at the bottom of the league table.
For så vidt angår udviklingen i indkomstspredningen inden for land bruget i en enkelt medlemsstat og i en enkelt region, har man de steder, hvor der er mulighed for at vurdere fænomenet sikkert, indtryk af at stå over for en accentuering af yderværdierne.
With regard to the dispersion of farmers' incomes within a single Member State or a single region, wherever this can be properly observed there is an impression of an accentuation between the extremes.
Kan dette være tegn på, at sektoren er på vej til at splittes i to grupper, landbrugere i traditionel forstand og mere foretagsomme landbrugere, der ud over at have store produktionsmidler til deres rådighed også har den fornødne kapacitet til at kombinere disse bedst muligt, til at foregribe markedsudviklingen og til konstant at tilpasse sig til det økonomiske og finansielle miljø?
Does this mean that commercial farming is tending to split into two groups, 'traditional' farmers and farm managers, in the modern sense of this word, possessing not only ample equipment but also the definite ability to optimize the combination of different assets, to anticipate market movements and adapt promptly to changes in the economic and financial environment?
Samtidig med at spredningen accentueres, kan der ses en større variation i landbrugets indkomster fra det ene år til det andet; dette gælder specielt visse driftsgrene (svin, fjerkræ, korn osv.).
With growing dispersion, there is also a greater variation in farm income from one year to the next, especially for certain types of farming (pigs, poultry, cereals, etc.).
Det ser ud til, at det er land brugerne med de største indkomster, der oplever de største udsving over et vist tidsrum.
It would seem that the farmers achieving the best incomes are also those who have to contend with the widest income fluctuations.
For at forstå denne stigende ustabilitet i indkomsterne på kort sigt må man se nærmere på udsvingene inden for de elementer, indkomsterne er sammensat af, dvs. produktionens omfang, salgsprisen samt omfanget af produktionsfaktorerne og deres købspris, og disse udsving slår desto mere igennem på indkomsterne, jo større de betalte omkostningers andel ud gør af den endelige produktion.
The growing short-time instability in incomes must be interpreted on the basis of changes in the factors determining income, i.e. the volume of production and farmgate prices on the one hand, and the prices and the quantities of inputs on the other, with income reflecting these changes all the more closely the larger the share of paid costs in the value of final production.
Den stigende ustabilitet inden for indkomsterne på kort sigt er således endnu et element, der må tages i betragtning ud over landbrugssektorens sædvanlige usikkerhedsmomenter.
The growing short-term instability of incomes constitutes a further aggravation of the traditional uncertainties that beset the farming community.
Indkomstforskellene i landbruget er betydelige, men årsagerne til disse forskelle er komplicerede.
Farm income disparities are wide, and their causes are complex.
De skyldes de parallelle eller modsat rettede virkninger af mange faktorer, som enten er specielle for landbruget (det økonomiske potentiel, bedrifternes driftsgren, landbrugernes kvalifikationer osv.), eller er uafhængige af dette (den generelle socioøkonomiske situation).
They are a result of the combined or opposing effect of many factors peculiar to agriculture — economic potential, type of farming, skills of farmers, etc. — or external to farming, such as the general socio-economic environment.
De kan ikke beskrives tilfredsstillende med samlede tal for medlemsstaterne.
They cannot be described satisfactorily by figures aggregated at Member State level.
Isoleret set medfører visse elementer indkomstforskelle, som er større end dem, der kan iagttages på nationalt niveau.
Taken in isolation, certain factors engender income disparities wider than those observed at national level only.
Landbrugsindkomsterne svinger meget med bedriftens økonomiske størrelse.
Farm incomes vary a great deal in relation with the economic size of the holding.
Udviklingen i de nominelle indkomster er forholdsvis gunstigere for større bedrifter end for små gårde, hvilket befæster forskellen mellem landbrugerne og slår igennem på regionsniveau.
Nominal incomes are relatively better for larger holdings than for small farms, and this consolidates the disparity between farmers and is reflected at the level of the 'regions'.
En måling af forskellene, dvs. afvigelserne mellem gennemsnittene, er i øvrigt ikke tilstrækkelig til at gøre rede for indkomstforskellene mellem landbrugerne.
Measurement of the disparities — differences between averages — does not suffice to describe income differences between farmers.
Uanset produktionssektoren eller regionen opnår nogle land brugere høje indkomster, og afvigelserne mellem de enkelte bedrifters ind komster og gennemsnittet inden for samme gruppe er ofte betydelige.
Whatever the production sector, or region, there are always high-earning farmers and differences between individual and average incomes within a single group are often wide.
Land brugernes situation i forhold til hinanden er, både når der ses på medlemsstaterne og regionerne, særdeles forskelligartet.
Both within the Member States and within the regions, many differences between situations of individual farmers persist.
Den fælles landbrugspolitik, der i første omgang hovedsagelig byggede på markedsordningernes bestemmelser, har ikke hindret, at der fortsat består indkomstforskelle inden for landbruget, men det ser ikke ud til, at den har forværret dem i den senere tid.
The common agricultural policy, which, originally, was based on market organization instruments, has not prevented the persistence of income disparities among farmers, but there is no evidence that it has aggravated these disparities in recent years.
De regionale forskelle er fortsat betydelige, og det må konstateres, at den fælles landbrugspolitiks positive virkninger på indkomsterne utvivlsomt har fordelt sig på forskellig måde i de forskellige regioner; denne udvikling rejser særlige problemer, idet det kan dreje sig om regioner med generelle økonomiske vanskeligheder, hvor der følgelig kun er få alternative erhvervsmuligheder.
Disparities from region to region remain wide, and it is clear that the beneficial effects of the common agricultural policy on incomes have not been spread evenly over the regions; this raises special problems in so far as the regions in question are often those which already have general economic difficulties to contend with and therefore offer little in the way of alternative employment.
Imidlertid må man være opmærksom på, at den nuværende artikel kun er en første analyse af indkomstforskelle i landbruget: en »mekanisk« behandling af regnskabsinformationer indsamlet af INLB.
However, one must keep in mind that the present article is only a first analysis of income disparities in agriculture: a 'mechanical' treatment of the accounting information collected by FADN.
For at fremlægge disse kendsgerninger og for at vise størrelsen af forskellig hederne: dette var de efterfulgte formål.
To present these facts and show the largeness of the disparities: these were the objectives followed.
Detaljerede undersøgelser vil være nødvendige for at forklare det observerede fænomen, at analysere grundene til forskellighederne og at måle de respektive indflydelser på landbrugsindkomster, idet det er på denne måde, at analysen skal efterfølges.
Detailed investigations will be necessary to explain the observed phenomena, to analyse the causes of the disparities and to measure their respective influence on agricultural income; it is in this way that the analysis should be followed up.
Meddelelser om den fælles landbrugspolitik
Newsletter on the common agricultural policy
Den fælles landbrugspolitik og levnedsmiddelindustrien industrien
The common agricultural policy and the food industry