natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Omstruktureringen af stålsektoren har i mange år været en af de mest påtrængende opgaver for regeringen og vil fortsat være det.
In the area of budgetary policy, the prudent management of public expenditure, combined with the slightly faster-than-forecast expansion in tax revenue (in particular corporation tax revenue), has meant that, leaving aside the special measures to assist the restructuring of the steel industry, the 1983 budget outturn was more or less in balance.
Trods en betydelig formindskelse af stålsektorens relative betydning i økonomien vil den dog beskæftigelsesmæssigt forblive meget vigtig. For at sikre bevarelsen af et
In 1984, continued austerity will enable budgetary equilibrium (excluding the steel measures) to be maintained and the extra net cost of these measures will be limited to approximately LFR 1 000 million.
Stigningen i Luxembourgs eksport vil på trods af den internationale konjunkturforbedring forblive svag i 1984 som følge af de lidet opmuntrende udsigter for stålsektoren.
Despite the recovery in world economic activity, Luxembourg exports will not expand greatly in 1984, because of the poor prospects for the steel industry.
De øvrige sektorer skulle derimod kunne drage fordel af den stadig stigende efterspørgsel udefra og af den forbedrede konkurrencestilling som følge af lønindgrebene i 1983 og
Other sectors, however, will probably benefit from more buoyant external demand and from their improved competitiveness resulting
Desuden tilsigter samarbejdsaftaler med belgiske virksomheder, at visse produktionsanlæg opgives, medens andre bevares som led i en europæisk plan for nedsættelse af produktionskapaciteten.
The industry has also concluded rationalization agreements with Belgian firms with a view to closing down certain plants while maintaining others within the framework of a European plan for cutting back production capa cities.
Trods alle disse foranstaltninger er stålindustriens fremtid dog fortsat usikker, da den væsentligst er afhængig af udviklingen på verdensmarkedet, hvor der i øjeblikket både et en strukturog konjunkturkrise.
Despite all these measures, the industry's future remains uncertain, since it is almost totally dependent on developments on the world market, where the structural crisis at present coincides with a cyclical recession.
De forskellige sektorers relative betydning
Relative importance of the various sectors
Lønmodtagere efter erhvervshovedgrupper
Wage and salary earners by branch of activity
De offentlige financer er som helhed i ligevægt, men udsigterne formørkes bl.a. af en stigende gældsbyrde og øgede udgifter til alderspension og inden for sundhedssektoren på grund af den demografiske udvikling.
Although the public finance situation is, on the whole, in balance, there are some clouds on the horizon, such as the increase in debt service charges and expenditure levels in the old age pension and health care sectors as a result of demographic trends.
Regeringen fortsætter iøvrigt sine betræbelser på at diversifiere den økonomiske aktivitet og søger ved forskellige foranstaltninger at tiltrække nye investeringer og skabe et gunstigt klima for de bestående virksomheder. De seneste foranstaltninger, der tager sigte på at fremme internationale genforsikringsselskabers etablering for at øge udbudet af serviceydelser på finansieringsområdet, er et vidnesbyrd herom.
The Government is also pressing ahead with its efforts to diversify the economy and is endeavouring, by a variety of measures, to attract new industries and to create a favour able climate for existing firms; examples of such are the recent measures taken to encourage international reinsurance companies to settle in Luxembourg in order to diversify the financial services sector.
Gældsbyrdens udvikling som følge af de seneste års budget underskud skulle normaliseres ret hurtigt, såfremt den nuværende finanspolitik fortsættes.
The growth in debt service charges, resulting from the budget deficits of recent years, is likely to revert to normal fairly quickly if budget management continues along its present course.
Der er dog risiko for en ny voldsom vækst i udgifterne, især inden for sygeforsikringsog pensionsområdet.
Nevertheless, there is a risk that expenditure will again overshoot, notably in the health insurance and pensions sectors.
For at undgå en yderligere forhøjelse af beskatningen, som allerede er blandt de højeste i Fællesskabet, kan en forøget udgiftstilbageholdenhed på andre områder blive nødvendig, da budgetreserverne hurtigt op bruges, og investeringsfondene må tilføres ny kapital.
In order to avoid a further increase in the tax burden, which is already amongst the heaviest in the Community, greater stringency in other areas of expenditure may become necessary, especially since the budgetary reserve is being rapidly consumed and more resources will be required for the investment funds.
Med oprettelsen af IML, Institut monétaire luxembourgeois, har landet fået et organ, der bl.a. kan udstede sedler og mønter i samme enheder som i Belgien og regulere pengomløbet, påse, at kapitalmarkedet fungerer ordentligt, sørge for overholdelse af internationale aftaler på det valutariske og finansielle område samt regulere kreditpolitikken.
The establishment of a Luxembourg Monetary Institute (LMI) has given the country an institution which can issue and administer the circulation of coin and banknotes in the same denominations as Belgium, supervise the proper functioning of the financial markets, exercise the rights arising from international monetary and financial agreements and regulate credit policy.
Instituttets kredittransaktioner foregår i princippet kun på grundlag af egne midler eller indlån og ikke ved pengeskabelse som centralbankerne.
The Institute's credit operations will normally be backed by its own funds or third party deposits only and not by money creation, unlike those of the central banks.
Luxembourg : Tilgang og anvendelse af varer og tjenester samt de vigtigste økonomiske indikatorer, 1972-1984
Luxembourg : Supply and uses of goods and services together with main economic indicators, 1972-84
BNP i løbende priser Industrieproduktion 2) Arbejdsløshedsprocent3) Aflønning af ansatte M2/M3 BNP (afledet prisindeks) Privat forbrug (afledet prisindeks) Vareeksport (afledet prisindeks) Vareimport (afledet prisindeks) Bytteforhold
Compensation of employees Money supply (M2/M3) Implicit price indices : — GDP — Private consumption — Exports of goods — Imports of goods Terms of trade
2) Forarbejdningsindustri.
Manufacturing industry.
3) Arbejdsløshed i % af den samlede arbejdsstyrke.
Unemployment as % of total labour force. Estimates.
Den aktuelle udvikling drifts- og anlægsudgifter.
Trends and prospects
Det økonomiske opsving, som indledtes i 1983, vil fortsætte i 1984 og medføre en vækst i bruttonationalproduktet i faste priser på mere end 1,5 %.
The economic recovery that got under way in 1983 will continue in 1984, producing growth of GDP in real terms of over 1,5%.
Det antages, at arbejdsløshedstallet vil fortsætte med at stige, men i et langsommere tempo, til dels fordi mange unge samt personer, der har nået en vis alder, ikke længere lader sig registrere som arbejdssøgende.
The number of unemployed workers will probably continue to rise, but at a slower rate, partly because young people and older workers are no longer registering as job-seekers.
Arbejdsløsheden vil antagelig andrage ca. 17% af arbejds styrken.
Unemployment could affect about 17% of the labour force.
De nederlandske eksportører vil takket være en styrkelse af konkurrenceevnen gennem de senere år kunne drage fuldt udbytte af det forventede opsving i verdenshandelen og forøge deres markedsandele yderligere; eksporten vil formodentlig stige med ca. 4,5 % i faste priser.
Since they have become more competitive in recent years, Dutch exporters will be able to make the most of the upturn forecast in world trade and to expand further their market shares; the volume of exports is expected to climb by around 4,5%.
Som det fremgår af nedenstående tabel, er udviklingen i den nederlandske industris lønomkostninger sammenlignet med lønomkostningere i de vigtigste konkurrerende lande meget gunstig i 1984 såvel som i 1983.
As the table below shows, the trend of wage costs in industry in the Netherlands relative to its main competitors was very favourable in 1983 and will continue so in 1984.
Det forenede Kongerige
On the other hand, there was a further slowdown in inflation.
') I forhold til 20 lande. Kilde: Kommissionens tjenestegrene.
Compared with 20 countries.
Budgettet for 1984 er baseret på en ny og mærkbar reduktion af udgifterne i forhold til de umiddelbare tendenser: 10,6 mia HFL opgjort på grundlag af betalinger, heraf 4,7 mia inden for sundhedssektoren og den sociale sikring, hvor visse foranstaltninger skal træde i kraft den 1. juli 1984, og 3 mia, som er frigjort ved de lønrestriktioner, der blev indført pr. 1. januar 1984 for tjenestemænd og andre offentligt ansatte, samt 2,8 mia, som hidrører fra besparelser i statens øvrige
Further budget cuts were made in 1983, amounting to about HFL 2000 million. The net deficit corresponded to 11,6% of net national income, much larger than in 1982 (10%), but none the less slightly down on the initial forecast. '
') De nævnte procentsatser omfatter lån, der ikke indgår i budgettet, og som for årene 1982, 1983 og 1984 svarer til henholdsvis 1,3, 1,2 og 0,2 %af nettonationalindkomsten.
Judging by the latest developments, the 1984 budget, which is designed to limit the deficit to 12,1% of net national income, will probably exceed expectations provided that, with more favourable economic conditions, revenue continues to grow without there being any increase in the rate of spending.
Den nederlandske eksport, som for en stor dels vedkommende (henved 30 % i 1983) består af råvarer og mellemprodukter, hvis afsætning er yderst følsom over for konjunkturudviklingen, vil kunne stimuleres bl.a. ved den igang værende opbygning af lagrene.
The Netherlands' exports consist, to quite a large degree (just under 30% in 1983), of commodities and intermediate products, sales of which are particularly sensitive to changes in economic conditions; they could be boosted by the current restocking process.
Eksportens geografiske struktur var ugunstig i 1983, hvor ca. 80% af goderne blev eksporteret til de europæiske markeder, som er mindre dynamiske.
The geographical breakdown of exports was unfavourable in 1983, when some 80% of the total went to sluggish European markets.
Denne eksportstruktur er imidlertid ved at ændre sig i takt med de ændrede konkurrencevilkår; den nyligt konstaterede stigning i eksporten til USA og Mellem østen tyder på, at en ny struktur er ved at tage form.
This export structure might, however, alter before too long under the impact of changes in price competitiveness; witness the very recent expansion in exports to the United States and the Middle East.
Endvidere vil de sociale ydelser blive reduceret med lidt over 3 %.
Social benefits have been cut by just over 3%.
Sidst nævnte foranstaltning vil især få mærkbare følger for forbruget, fordi den især vil berøre den økonomisk svageste del af befolkningen, som anvender en relativt stor andel af indkomsten til forbrug.
This will, among other things, have an appreciable effect on the volume of consumption since the lower-income groups, which spend a relatively high proportion of their incomes on consumption, will be hardest hit.
Som det fremgår af nedenstående tabel, vil væksten i de samlede investeringer blive af samme størrelsedorden i 1984 som i 1983 (ca. + 1 % i faste priser).
As the table below shows, the growth in the volume of aggregate investment will be much the same in 1984 as in 1983 (around 1%).
Den lagerreduktion, der har kunnet iagttages i de sidste tre år, vil i 1984 kunne efterfølges af en vis genopbygning, særlig på grund af de forventede pris stigninger for råvarer.
The destocking that has taken place in the last three years is expected to make way in 1984 for some restocking, not least under the impact of the renewed increase in commodity prices that is generally expected.
3,2 liger) Offentlige investeringer
Public-sector investment
Den økonomiske politik i Nederlandene er domineret af ønsket om at mindske de strukturelle uligevægte, som er opstået i løbet af de sidste årtier.
Economic policy in the Netherlands is dominated by the desire to remedy the structural imbalances that have emerged over the last decades.
Således har budgetunderskuddet nået sådanne dimensioner, at det er tvingende nød vendigt at føre en stram udgiftspolitik.
Thus, the budget deficit is now such that a tighter grip on spending is inescapable.
Endvidere har det været nødvendigt at gennemføre en løndæmpningspolitik for at forbedre virksomhedernes stærkt forringede rentabilitet og dermed sikre et varigt opsving i de private investeringer.
Similarly, a policy of wage restraint is needed in order to boost business profitability, which has deteriorated sharply, and thereby to secure a sustained recovery in private investment.
Denne strategi, som er nødvendig for at fremme den økono miske vækst og beskæftigelsen på mellemlang sigt, vil dog på kort sigt have negative virkninger for den indenlandske efterspørgsel og væksten.
While a strategy of this kind holds the key to better conditions for growth and employment in the medium term, it is none the less a fact that, in the short term^ domestic demand and growth are suffering as a consequence.
Som det fremgår af nedenstående tabel, har Nederlandene i perioden 1978-1984 befundet sig i en mindre gunstig situation, idet BNP-væksten og stigningen i den indenlandske efterspørgsel er foregået henholdsvis ca. 5,5% og 10,5% langsommere end for Fællesskabet som helhed.
As the table below shows, the position of the Netherlands has worsened in the period 1978-84, the country having fallen behind the Community as a whole to the tune of some 5,5% of GDP and 10,5% of domestic demand.
Nederlandene : Tilgang og anvendelse af varer og tjenester samt de vigtigste økonomiske indikatorer, 1972­1984
The Netherlands : Supply and uses of goods and services together with main economic indicators, 1972-84
Private forbrug Offentligt forbrug Faste bruttoinvesteringer Lagerændringer1)
Private consumption Public consumption Gross fixed capital formation Change in stocks1
Forarbejdningsindustrien.
Manufacturing industry.
I % af samlet arbejdsstyrke.
Unemployment as % of total labour force.
25,7 skatter og afgifter andet, herunder bi­ drag til sociale sikringsordninger
25,7 21,0 of which : taxation parafiscal charges
renter af gæld overførsler til husholdningerne
6,7 debt interest transfer payments to households
Det offentlige nettokasseunderskud
Net general government cash deficit
1 Ekskl. lån udenfor budgettet.
Excluding ofT-budget loans.
Situationen er så meget mere betænkelig, som dette betyde­lige underskud ledsages af et øget skattetryk (inkl. bidrag til sociale sikringsordninger), som allerede er kraftigere end i noget andet fællesskabsland, og som i stigende grad udhuler såvel husholdningernes disponible realindkomst som virk­somhedernes rentabilitet.
Business profitability has begun to pick up a little in recent years. This is attributable not only to the modest increase in wages but also to the notable improvement in productivity in industry which particularly reflects both the results of the sustained rationalization drive and the closure of a large number of marginal firms.
Det er derfor en første betingelse for at kunne sanere budgettet, at udgiftstigningen bremses, men dette hæmmes af den hastige forøgelse af den offentlige gældsætning og den deraf følgende umådeholdne stigning i renteudgifterne.
Even if, under the impact of this development and the recovery of foreign demand, the trend recorded in 1983 towards an improvement in private in vestment became established, the latter would still be well below the level recorded before the recession (a fall of 18,4% in volume terms since 1979).
Det af regeringen vedtagne saneringspro­gram, som tager sigte på at spare 7 mia HFL pr. år i 1985 og 1986 og bringe den offentlige sektors kasseunderskud ned på 7,4% af nettonationalindkomsten inden 1986, ligger på grænsen af det mulige.
It would seem, in fact, that many firms are using their profits mainly to pay off accumulated debts. The government has begun in 1984 gradually to ease the burden of taxation and parafiscal charges on firms, which will benefit to the tune of HFL 2000 million in 1984 and probably HFL 6000 million in 1986.
Som følge af den lønpolitik, der blev indledt i 1978, faldt lønstigningstakten betydeligt i begyndelsen af 1980'erne.
Business confidence could also benefit from the simplification of administrative and legal procedures now under way.
Dyrtidsreguleringen er gentagne gange blevet helt eller delvis suspenderet, senest mod en nedsættelse af arbejdstiden, som er blevet vedtaget i en række brancher og virksomheder. Regeringen har i øjeblikket planer om at decentralisere løn­
Recent business surveys on investment intentions for 1984 indicate that these developments and measures are beginning to produce results, and that a policy of incentives involving, as in other member countries, measures to promote risk capital
virksomhedernes skattebyrde (inkl. bidrag til sociale sikringsordninger) med 2 mia HFL i år og 6 mia i 1986.
The economies of Member States could widen the range of available resources.
Det kan også tænkes, at virksomhedernes tillid vil blive styrket som følge af den igangværende forenkling af de administrative og lovgivningsmæssige procedurer.
In view of the efforts being made to improve public finance, the conditions now seem conducive in the Netherlands to fairly low interest rates relative to those obtaining in the other member coun- tries.
Det ser ud til, at mange virksomheder foretrækker at anvende deres driftsresultat til at afdrage den gæld, de har stiftet tidligere. Regeringen iværksatte i 1984 foranstaltninger, der skulle føre til en gradvis lettelse af
The economic upswing in Europe and the consequent improvement in the outlook for investment hold out the hope that adjustment will be able to continue in a more favourable environment; the sacrifices required on the public finance and incomes fronts should be commensurate with the opportunities provided by these new factors.
Naturgassens plads i den nederlandske økonomi
Natural gas and the Dutch economy
For at vurdere naturgassens nettobidrag til betalingsbalancens løbende poster—prisen på naturgas varierer efter priserne for brændselsolie, men først efter en vis tid—er det imidlertid nød vendigt at betragte ikke blot eksportindtægterne, men også den valutabesparelse, som er et resultat af den gradvis stigende anvendelse af naturgas i stedet for importeret energi.
However, an assessment of the net contribution made to the current account balance by natural gas, the price of which follows, only with delay, changes in the price of heating oil, should take into account not only export earnings but also the fact that the balance-of-payments constraint is alleviated by the substitution of natural gas for imported energy.
Denne derlandske økonomis afhængighed af importeret energi '), som endnu i 1970 svarede til 52%, var i 1982 faldet til 2%; denne formindskelse giver en idé om betydningen af dette substitutionsfænomen.
The magnitude of the substitution effect is evident from the reduction in the Dutch economy's dependence on imported energy, ' which, standing at 52% in 1970, had fallen to 2% in 1982.
For hele Fælleskabet var de tilsvarende procenter hhv. 62 og 46.
The corresponding figures for the Community as a whole were 62% and 46%.
I 1982 repræsenterede den nederlandske naturgasproduktion ca. halvdelen af Det europæiske Fælleskabs produktion og ca. 4 % af verdensproduktionen.
In 1982 the production of natural gas in the Netherlands accounted for around half of Community production and for some 4% of world production.
Takket være dette rigelige indenlandske udbud af naturgas indtager Nederlandene i energimæssig henseende en særlig plads inden for Fælleskabet.
With this abundant domestic supply of natural gas, the Netherlands occupies a special position in the Community where energy is concerned.
Således blev 49 % af det nederlandske bruttoenergiforbrug i 1982 dækket af naturgas, medens den tilsvarende procentdel for hele Fælleskabet kun var på 18. I årsgennemsnit for perioden 1979-1982 bidrog naturgas sen med 0,9 procentpoints til væksten i bruttonationalindkomsten (faste priser), som selv mindskedes med gennemsnitlig 0,4 % pr. år.
In 1982, for example, 49% of the country's gross domestic consumption of energy was met by natural gas, compared with a figure of only 18% for the Community as a whole.
Naturgassens økonomiske betydning
Economic importance of natural gas
Naturgasproduktionens direkte indvirkning på betalingsbalancens løbende poster, dvs. den samlede virkning af eksport indtægterne og besparelserne som følge af anvendelsen af in denlandsk naturgas i stedet for importeret energi, kunne i 1982 opgøres til 31,3 mia HFL.
The direct impact of natural gas production on the Dutch current account balance, i.e. the combined effect of the associated export earnings and of the easing of the constraint brought about by the substitution process, amounted to some HFL 31300 million in 1982.
Denne direkte og positive virkning ledsages af den indirekte og negative virkning, som hænger sammen med, at en del af indtægten af naturgasproduktionen anvendes til import.
Alongside this direct, positive effect, there is the indirect negative effect resulting from the share of income generated by natural gas production that is spent on imports.
Nettoresultatet af disse to modsat rettede virkninger, som svarer til naturgassens nettobidrag til betalingsbalancens løbende poster, blev i 1982 ifølge visse beregninger anslået til 12,5 mia HFL; det samlede overskud på betalingsbalancens løbende poster androg i 1982 9,8 mia HFL.
The balance of these two opposite components which represents the net contribution of natural gas to the current balance has been estimated at HFL 12 500 million in 1982, in which year the total current account surplus was HFL 9 800 million.
Udvindingen af naturgassen fik i øvrigt mærkbare følger for udviklingen i betalingsbalancens løbende poster samt for de offentlige finanser, samtidig med at den rigelige energiforsyning herfra i vid udstrækning påvirkede industristrukturen og beskæftigelsessituationen i Nederlandene.
Natural gas exploitation has also influenced very significantly the trend in the current account balance and public finances while the abundant nature of this source of energy has, to a large degree, determined the industrial structure and the employment situation in the Netherlands.
Naturgassens betydning for de offentlige finanser
Natural gas and public finances
Naturgassens betydning for betalingsbalancens løbende poster
Natural gas and the current account balance
Eksporten af naturgas øgedes kraftigt i løbet af første halvdel af 1970'erne.
Exports of natural gas rose sharply in the first half of the 1970s,
Fra 25,3 mia m3 i 1972 steg den til 52,1 mia i 1987, hvilket svarer til en forøgelse på 106%.
3 from 25 300 million m in 1972 to 52100 million m in 1976, an increase of 106%.
Således var Nederlandene i 1976 blevet nettoeksportør af energi.
By 1976, the Netherlands had become a net exporter of energy.
Staten har betydelige interesser i udnyttelsen af naturgas.
The State has large interests in natural gas exploitation.
For uden en direkte andel i provenuet, som den modtager i form af royalties, oppebærer den en del af overskuddet i »N.V. Nederlandse Gasunie«, som forestår salget såvel på det interne marked som i udlandet, og hvori staten ejer 50 % af aktierne.
Apart from its direct share of royalties on the sale of gas, it receives a portion of the profits accruing to 'NV Nederlandse Gasunie' (in which it holds a 50% interest), which is responsible for domestic as well as overseas natural gas sales.
Endvidere opkræver staten en skat på den fortjeneste, der tilfalder de øvrige aktionærer i »Gasunie« og selvstændige ejere eller forpagtere af gasforekomsterne.
Moreover, the State levies a tax on the profits made by Gasunie's other shareholders and by the independent companies working the gas fields.