natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AfholdeLse af hemmelige afstemninger før strejke, som kræves ifølge den nedenfor omtaLte 1984-lov, kan også have medvirket tiL de færre strejker, seLv om ikke alLe afstemninger viste, at deltagerne var imod en strejke.
Secret ballots before industrial action required by the 1984 Act described below may also have played some part in diminishing industrial disputes, though not all ballots have bone against strike action. The
Den britiske for Ligsinstitution (ACAS) kunne i 1985 notere 105 strejke- afstemninger, hvoraf de 76 gav tilsLutning til igangsættelse af strejke.
Advisory Concilitation and Arbitration Service (ACAS) logged some 105 strike ballots of which 76 were in favour of industrial action.
Afstemninger før strejke, som tidLigere var forholdsvis sjældne, er nu ble vet aLmindelige.
Ballots before industrial action, once comparatively rare, have now become common place.
I henhoLd til loven om beskæftigelse fra 1982 kræves der afstemninger om eksklusivaftaler.
Closed shop ballots were required by the 1982 Employment Act. About
ACAS har noteret ca. 100 afstemninger om eksklusiv aftaler, hvoraf der i 75 tilfæLde opnåedes det fornødne flertal.
100 closed shop ballots are known to ACAS, in 75 of which the required majo rity was achieved.
Næsten 9 ud af 10 af disse afstemninger foregik i private virksomheder, hovedsagelig i maskinindustrien.
Nearly 9 of 10 of these ballots were in private manu facturing, mainly engineering.
Mange arbejdsgivere og fagforeninger er gået sammen om at bevare eksklusivaftaler, som eLLers ikke ville kunne hånd hæves.
Many employers and unions have collaborated to maintain otherwise unenforceable closed shops.
Britisk LO var fortsat modstander af afstemninger og særlig var man imod, at staten finansierer dem.
The TUC continued its policy of opposition to the use of ballots, and in particular the accep tance of State funds to finance them.
Blandt fagforeninger under britisk LO og i arbejderpartiet var der imidlertid en voksende tiLslutning tiL en ændring af denne politik.
However, there was growing support amongst member unions and within the Labour Party Group for a change in policy.
Indførelsen af hemmelige afstemninger kan måske vise sig at være den vigtigste enkelte ændring, som den nuværende regering har for anstaltet .
The introduction of secret ballot procedures may prove to be the single most important change introduced by the present Government.
Arbejdstagernes repræsentation
Worker representation
I Belgien er der ifølge loven af 22. januar 1985 om økonomisk genop retning indført en ordning vedrørende det Ledende personales repræsentation i samarbejdsudvalget, men denne omfatter ikke særskilte bestemmelser med hensyn til samrådsinstanserne på tværfagligt plan og på sektorplan.
In Belgium, the Recovery Law of 22 January sets up a system of re presentation of managerial staff on works councils, but it contains no specific provisions regarding consultation bodies at intersectoral and sectoral level. The National Federation of Managerial Staff, in spite of repeated requests, was not given a seat on the National Labour Council
Det ledende personales Landssammenslutning har på trods af sit gentagne krav herom, endnu ikke fået ti IdeLt en plads i Det nationale Arbejdsråd, idet arbejdsministeren mener, at denne organisation endnu ikke har bevist, at den er repræsentativ, og at man må afvente resultaterne af vaLgene til sam arbejdsudvalgene i foråret 1987.
V/941/85 - EN as the Ministry of Labour and Employment considered it had not yet proved that it was representative and it was advisable to await the results of the works councils' elections in spring 1987.
I Forbundsrepublikken TyskLand blev der fremsat nye forsLag om udvidelse og styrkelse af arbejdstagernes nuværende medindfLydeLse på virksomhedens drift.
In the Federal Republic of Germany, new proposals are aimed at extending and strengthening worker participation in company management.
De kristelige og liberale partigrupper fremsatte således den 22.
Thus, on 22 May, the Christian-Democrats and the Liberals put forward a» draft law which would increase the rights of minorities in companies and administrations.
maj et forslag til lov om styrkeLse af mindretal Lenes rettigheder i virksom hederne og forvaLtningsorganerne, Den socialdemokratiske gruppe fremsatte den 23. juli et forslag tiL Lov om udvidelse og styrkelse af arbejdstagernes medindflydelse på virksomhedernes drift.
The SPD submitted on 23 July a draft law aimed at extending and strengthening worker participation in company management.
Den 11. december fremsatte denne gruppe et andet forslag om udvidelse af rettighederne for de unges repræsen tation og om udvikling af de unge arbejdstageres og lærLinges repræsentation.
On 11 December, it submitted a further proposal aimed at extending youth representation rights and developing the representation of young workers and apprentices. 110.
I Grækenland har parlement fastsat den 18. oktober lov om arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, hvori der bl.a. åbnes mulighed for ratificering af ILO's konvention nr. 155, idet det indeholder bestemmelse om oprettelse af organer til forbedring af arbejdsvilkårene på virksomheds plan og på landspLan.
In Greece, the Parliament adopted on 18 October a law on the health and safety of workers which, among other things, opens the way for ratification of ILO Convention 155, since it provides for the setting up of bodies concerned with improving working conditions at company and national level.
I Frankrig blev der ifølge en opgørelse, som arbejdsministeriet fore tog i april, indgået 4 000 aftaler om gennemførelse af ytringsret.
In France, according to a list drawn up in April by the Ministry of Labour, 4 000 agreements on implementation of the right to consultation have been signed.
Denne række aftaler omfatter over 4 millioner lønmodtagere og ca. 45% af de virk somheder med over 200 ansatte, som er forpligtet til at forhandle.
These agreements cover more than 4 million workers and roughly 45 % of firms with more than 200 employees subject to the obligation to negotiate.
Endvi dere bLev der indgået nogLe hundrede aftaler i virksomheder med under 200 ansatte, især virksomheder med 50-199 ansatte.
Furthermore, several hundred agreements were recorded in companies with fewer than 200 employees, mainly in those employing between 50 and 200 people.
Det fremgår af denne opgøreLse, at de konkrete bestemmelser om ytringsret præges af meget stor forskellig hed alt efter forholdene i de virksomheder, hvor ytringsretten er blevet gen nemført .
This shows that the actual procedures for exercising the right to consultation are noted for very great variety in line with the different situations encountered in individual firms.
Med hensyn tiL ret tiL oplysning, høring og forhandling i forbindelse med ind førelse af ny teknologi blev der iværksat høringer i banksektoren, bygge- og anlægssektoren og metalsektoren.
As regards the right to information, consultation and negotiation in connection with the introduction of the new technologies, consultations have begun in the banking sector and initiatives have been launched to get negotiations under way in the building and metalworking industries.
Det er ganske usædvanligt med aftaLer på virksomhedsplan om dette emne.
Company-level agreements on this matter are extremely rare.
De nye bestemmelser i Auroux-Loven om oplysning og høring af samarbejdsudvalget træder derimod efterhånden i kraft.
V/941/85 - EN and consulting works councils, are gradually coming into force.
I den offentlige sektor slås der i en rapport, der for ganske nylig er blevet udar bejdet af sagkyndige efter et langt samråd med fagforeningerne, til Lyd for, at det berørte personale tages med på råd, at der gives uddannelse, og at de paritetiske organer i den offentlige sektor kan søge sagkyndig bistand, alt sammen i forbindelse med indførelsen af ny teknologi.
In the public sector, a recent expert's report, drawn up after lengthy consul tation with the unions, recommends participation by those staff members affected, training and possible recourse to expert opinion by civil service joint bodies when new technologies are introduced.
I Irland er de i 1984-beretningen omhandlede forsLag om at udvide loven om arbejdstagernes medindfLydeLse i statsejede virksomheder fra 1977 til at omfatte yderligere 6 virksomheder, og om forhandlinger om medindfLydelse på Lavere pLan end bestyrelsen i halvoffentlige organisationer, stadig ikke vedtaget.
In Ireland, work is continuing on proposals reported in 1984 to extend the Workers Participation (State Enterprises) Act 1977 to a further six fitate enterprises and to provide for negotiation on sub-board parti cipative structures in semi-State bodies.
Udvalgene forventes at afslutte sit arbejde i første halvår af 1986.
Committee on Worker Participation to advise on employee participation at sub-board level within different types of work organisations, to promote interest in practical application of sub-board structures in the workplace and to identify relevant research needs.The Committee is due to complete its work during the first part of 1986.
I Luxembourg foreslås det i et Lovforslag, at der foretages to ændrin ger i Det økonomiske og sociale Rads virke.
In Luxembourg, a draft law now under discussion would make two amendments to the workings of the Economic and Social Council.
Der er tale om at skabe større ligevægt mellem de grupper, der er repræsenteret i dette råd, idet der skal være en he Itidsdelegeret for bank- og forsikringssektoren, og idet gruppen af ansatte i den private sektor og gruppen af tjenestemænd og andre ansatte i den offentlige sektor styrkes, samtidig med at der skal være en delegeret for de selvstændige erhvervsdrivende.
One of these would restore the balance of the interests represented on the Council by bringing in a delegate from the banking and insurance sector, increasing the representation of employees in the private sector and officials and employees in the public sector, and adding a delegate representing the self-employed.
I forslaget tildeles endvidere Det økonomiske og sociale Råd en ny rolle som trepartskonference, og der knyttes bånd til andre trepartsinstanser.
The other consists of assigning a new role to the Economic and Social Council as a General Tripartite Conference and setting up links with other tripartite bodies.
Rådet skal overtage og fortsætte det ar bejde, som er blevet gjort på den almindelige trapartskonference, hvortil der ikke var lovhjemmel.
The Council is called upon to take up and continue to work of the earlier General Tripartite Conference, which had no legal basis.
Denne konference blev tidligere afholdt med henblik på underretning om resultaterne af møderne på trepartskonferencen vedrørende jern- og stålindustrien og i trepartsudva Iget for samordning, og med henblik på fremsættelse af udtalelser desangående.
That Conference met hitherto mainly to take cognizance of the results of the meetings of the Tripartite Conference on the Iron and Steel Industry and the meetings of the Tripartite Coordinating Commit tee and to express its opinion on them. As for the Tripartite Coordinating
Med hensyn til trepartsudvaIget for samordning, der bLev oprettet ved Lov af 24. december 1977 om fastholdelse af den fulde beskæftigelse, skal rådet ifølge forslaget modtage udtalelser fra dette udvalg og seLv afgive særskilte udtalelser på udtrykkelig begæring af regeringen.
Committee set up under the law of 24 December 1977 on the maintenance of full employment, the draft provides that the Council shall receive the opinions adopted by that Committee and, in its turn, draw up specific
Med hensyn tiL trepartskonferencen vedrørende jern- og stål industrien, som har hjemmeL i loven af 1. juli 1981 om strukturomlægning af jern- og stålindustrien, berøres denne ikke af lovforslaget. Regeringen har imidlertid også på dette område vundet hævd på at kunne anmode Det økonomiske og sociale Råd om at afgive udtaleLse inden for en bestemt tidsfrist.
V/941/85 - EN opinions, but at the Government's express request. The Tripartite Conference on the Iron and Steel Industry, the legal basis for which is the law of 1 July 1981 on the restructuring of the iron and steel industry, is not affected by the draft law.
I Det forenede Kongerige har de første resultater af § 1 i Loven om beskæftigelse fra 1982, der omhandler årsberetninger om de ansattes medind flydelse, vist sig.
Employment Act 1982 on annual reports on employee involvement have emerged.
Arbejdsministeriet offentliggjorde resultaterne af sin overvågning af lovens gennemførelse den 10. juni 1985.
The Department of Employment published the results of its monitoring of the Act on 10 June 1985.
Af de i henhold tiL loven afgivne virksomhedsberetninger fremgår det, at der findes et væld af frivillige ordninger for ansatte, som regeringen opdeler i 20 kategorier.
Company reports required by the Act revealed a wealth of voluntary employee arrangements which the Department grouped under twenty categories.
En anden undersøgelse, som ACAS har udført, viser, at der findes en lang række fremgangsmåder og tiltag med henblik på fremme af de ansattes medind flydelse, navnlig i større virksomheder.
Another survey, by ACAS, also shows a wide range of practices and initiatives designed to further the involvement of employees, particularly among large companies.
ACAS bemærker imidlertid, at gennem- føreLsesniveauet i mindre virksomheder er lav, og at disse er tilbøjelige til at følge Lovens bogstav snarere end dens ånd.
However, ACAS noted a low level of compliance among smaller companies and a tendency to comply with the Letter rather than the intent of the legisLation.
ACAS konkluderer, at det går langsomt med indførelsen af de ansattes medindflydelse, og at der er lang vej igen.
Both surveys concluded that progress on employee involvement had been slow and that more should be done.
For tiden har Nordirland igen bestemmelser svarende til den, der findes i loven om beskæftigelse fra 1982.
At present there is no Northern Ireland equivalent of the Employment
Der forventes Lovgivning på dette område inden udgangen af 1986.
Act 1982 but legislation is expected by late 1986.
Arbejdsvi Lkår
Working conditions
Over for den massive arbejdsløshed har myndighederne og arbejdsmarkedets parter især koncentreret deres bestræbelser om arbejdets tiIrettelæggelse og en smidig gørelse af arbejdstidens længde.
Faced with mass unemployment, the efforts of the public authorities and both sides of industry have focused on the organization and flexibility of working time.
Spørgsmålet om en nedsættelse af den ugent lige arbejdstid har derimod ikke stået så centralt i drøftelserne.
The question of reducing weekly working time was no longer a main point of discussion.
Denne sammenkobling er på det kraftigste blevet afvist af fagforeningerne, der var af den opfattelse, at dette krav er et organiseret forsøg på at nedbryde velerhvervede rettigheder.
While unions generally preferred more days off and longer holidays, employers have insisted to link directly the issue of the reduction of working time to the improvement in labour flexibility.
Ikke desto mindre er debatten herom blevet uddybet betragteligt, i og med at arbejdsgiverne gav udtryk for den opfatteLse, at de gældende bestemmelser var uhyre stive og har været en hindring for virksomhedernes konkurrenceevne og deres nyansættelser.
This linkage has been opposed very strongly by the unions as they regarded it as an organised attempt to destroy "social rights". The debate nevertheless has been enlarged substantially, as the employers argue that the existing rules are excessively rigid and constitute an impediment to competitiveness and the recruitment of workers.
Selv om der stadig er meningsforskelle med hensyn til indvirkningen på arbejds løsheden af en smidiggørelse af arbejdets tiLrettelæggelse og en arbejdstids- nedsættelse, har man indtryk af, at aLle de berørte parter havde ventet sig noget mere, hvorfor det synes nødvendigt at intensivere indsatsen i fremtiden.
While the success of the increased labour flexibility and the reduced working time on employment is still a matter of discussion, it seems that all the parties involved had expected more of it, so that stronger actions might be needed in the future.
Spørgsmålet om fleksibilitet stod også i centrum for overvejelserne på arbejdsrettens område.
Flexibility was also a central feature of discussions on Labour law, although the statutory measures adopted so far continued to be partial.
Imidlertid har den hidtiL gennemførte lovgivning været ret sporadisk.
SpeciaL attention was given to improving the provisions on parttime work.
En særLig opmærksomhed har været viet forbedringen af de lov fæstede bestemmelser vedrørende deltidsbeskæftigeLse.
FinaLly, it should be noted that the right to strike was the subject in several Member States of proposed amendments and even of rulings by national courts.
Arbejdsvi Ikar
Working conditions
I Belgien var den vigtigste begivenhed i det forløbne år vedtageLsen der, 22. januar 1985 af loven om genopretning af økonomien (1), der bl.a.
In Belgium, the most significant development during the year was
indeholder bestemmelser om:
1 the Recovery Law of 22 January containing in particular the following provisions relating to:
- den årlige arbejdstid, hvorved der gives adgang til visse overskridelser af de fastsatte daglige og ugentlige arbejdstider,
- the calculation of working time on an annual basis allowing for maximum daily and weekly working hours to be exceeded;
- ophævelse af arbejdskontrakter af familiemæssige eLler personlige årsager, ledsaget af udbetaling af en godtgørelse,
- the suspension of employment contracts for family or personal reasons with payment of a compensation;
- betalt frihed tiL faglig efter- og videreuddannelse, der er en betydelig forbedring af den hidtige ordning,
- paid educational leave to pursue vocational training which is a considerable improvement on the old system of time credits;
- nedLæggelse af udvalg for arbejdssikkerhed og -hygiejne i virksomheder med mindre end 50 anstatte.
- the abolition of committees on safety, health and improvement of premises in firms with less than 50 employees.
Parlamentet fik foreLagt et lovforslag om forenkling i forbindelse med den generelle gennemførelse af de efterhånden mange og meget forskelLige forsøg med omlægning af arbejdstiden (kongelig anordning nr. 179 af 30.12.1982).
A draft law designed to simplify procedures for implementing experiments on the reorganization of working time (Royal Decree N° 179 of 30 December 1982) which are tending to multiply, has been put before the Parliament.
Det nationale Arbejdsiåd undersøger mulighederne for at tilpasse de gæLdende be stemmelser om arbejdstidens Længde til den økonomiske og beskæftigelsesmæssige udvikling.
The National Labour Council is examining the possibility of adapting the existing legal provisions on working time to take account of the new economic and social situation.
for møderne om sociaL samordning med arbejdsgivernes og arbejdstagernes repræsentanter. sentanter.
Moreover, the Government has put the shortening of working time on the agenda of the social concertation meetings between employers' and employees' organizations.
I de senere år har der kunnet konstateres en betragtelig stigning i deltidsarbejdet (der nu omfatter 10% af arbejdstagerne mod 6% for tre år siden).
In recent years, there has been a considerable increase in parttime work (10 % of workers at present against 6 % three years ago).
Regeringen har tiL hensigt at udvide denne form for beskæftigelse ved hjæLp af forskellige incitamenter, f.eks. inden for det offentlige og her især i undervi sningssektoren.
The Government intends to develop this type of work by offering more incentives, e.g. in the public service and especially in education.
I Danmark fremgår det af en nylig undersøgelse, at den gennemsnit Lige ugentlige arbejdstid i 1984 var på 33,5 timer for arbejdstagere i industrien.
In Denmark, a recent survey shows that in 1984 the average working week for workers in industry was 33.5 hours.
Undersøgelsen omfatter både heltidsbeskæftigede og deltidsbeskæftigede i virksomheder med mindst 6 ansatte.
The survey covers both fulltime and parttime workers in firms employing at least 6 people.
Det skal bemærkes, at medens den gennemsnit Lige ugentlige arbejdstid faldt fra 1976 (33,2 timer) tiL 1981 (32,2 timer), er den siden gået op igen.
It should be noted that while the average working week has fallen between 1976 (33.2 hours) and 1981 (32.2 hours) it has increased again since, and is now between 31.5 hours and 34.5 hours, depending on the sector.
Den ligger nu mellem 31,5 timer og 34,5 timer alt efter, hviLken sektor der er tale om.
1 Social Report, 1984, point 105.
En ny undersøgelse, der er gennemført på europæisk plan, bekræfter ten densen til et fald i antallet af deltidsbeskæftigede kvinder (42,4%) (1).
A new Community survey confirms that the number of women working parttime (42.4 %) is declining.
De kollektive overenskomstforhandlinger på landspLan, som bl.a. omfattede en nedsættelse og smidiggørelse af arbejdstiden, brød sammen og blev fuLgt af et indgreb fra det offentlige.
Collective bargaining at national level on, among other things, the reduction and flexibility of working time failed to produce a result and led to intervention by the authorities. The laws adopted by the Danish
FoLketinget forlængede ved Lov de gældende overenskomster i 2 år.
Parliament extended by two years the existing collective agreements.
Ved dette Lovindgreb blev det endvidere fastsat, at 3 måneder før udløbet af de forLængede overenskomster skal den ugentlige arbejdstid nedsættes med 1 time for arbejdstagere, der har en arbejdsuge på mindst 40 timer.
They provided that three months before expiry of the extended agreements, the duration of the working week would be reduced by one hour for employees working a minimum of 40 hours per week.
Arbejdstagere med en arbejdsuge på melLem 39 og 40 timer skal have en arbejdstidsnedsætteLse til 39 timer.
Employees working between 39 and 40 hours per week would have their working week reduced to 39 hours.
I begge tiLfælde gives der Lønkompensation.
There will be no offsetting adjustment in wage rates, except in the case of hourly-paid workers.
I betragtning af de handicappedes yderst vanskeLige situation på arbejdsmarkedet har regeringen taget skridt til at øge beskæftigelsen af handicappede inden for det offentlige samt til gennem en forbedret oplysningsindsats at gøre dem op mærksom på disse nye muLigheder.
As the Government is aware of the extremely difficult situation of handicapped people on the labour market, measures have been taken to increase their employment in the public service, and better information will be provided to increase their awareness of the possibilities created.
Den aftale, der i Forbundsrepublikken Tyskland blev indgået i 1984 om en nedsættelse af den ugentlige arbejdstid til under 40 timer i visse vigtige sektorer (1), trådte i det store og hele i kraft den 1. april 1985.
The reduction of the working week below 40 hours agreed last year 2 in the Federal Republic of Germany in some important sectors came into force generally on 1 April 1985.
Siden denne dato har over 4 mio arbejdstagere inden for metalindustrien og den grafiske industri en overenskomstfastsat gennemsnitlig ugentlig arbejdstid på 38 1/2 time.
Since then, the average working week under collective agreements is 38 1/2 hours for more than 4 million workers in the metalworking and printing sectors.
Med arbejdstagerne inden for jern- og stålindustrien i Nord- rhein-Westfalen, Bremen og Osnabrück, som allerede den 1. oktober 1984 opnå ede en ugentlig arbejdstid på 38 timer, og arbejdstagere inden for andre min dre sektorer, er der således ca. 4,6 mio, dvs. omkring 1/4 af det samlede antal arbejdstagere, der har en overenskomstfastsat ugentlig arbejdstid på under
Taken together with workers in the iron and steel industry in North Rhine Westphalia, Bremen and Osnabrück who had already been working a 38 hour week since 1 October 1984 and other workers in less important sectors, this meant that a total of approximately