natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Undersøgelsen af landbrugspolitikkens regionale effekter bør derfor med rette centreres om den fælles pris- og markedspolitik.
Strictly speaking therefore the study on the regional effects of the CAP should therefore concentrate essentially on prices and markets policies.
Alligevel var det af betydning at opridse strukturpolitikkens seneste udvikling og dens udprægede regionale sigte, der vil bevirke, at den i fremtiden får større betydning for det regionale landbrug.
However, it was important to recall the recent developments of this policy and its more marked regional aspects; they will have more important effects on regional agriculture in the future.
Selv i budgetforslaget for 1981-1983 kommer udviklingssektionens udgifter ikke til at overstige 5% af EUGFL's budget, hvilket betyder, at pris- og markedsordningerne stadig vil få størst betydning for landbrugets regionale ud vikling.
However, even in the budget estimates for I98I-I983, EAGGF Guidance expenditure is no more than 5 % of the EAGGF total and would seem to indicate therefore that the policy for prices and market organisation still has a priority influence on regional agricultural trends.
I nærværende første del af undersøgelsen har det på grundlag af de data, der er indsamlet om ca. 30 landbrugsprodukter i over 80 af EF's regioner, været muligt :
This first part of the study, by way of data collected for thirty agricultural products in more than 80 Community regions, will have enabled
- at beskrive den regionale udvikling med hensyn til specialisering og koncentration af landbrugsproduktionen,
- a description to be given of regional trends in specialisation and concentration of agricultural products,
- at opstille forskellige indikatorer til vurdering af de samlede fordele, som landbrugspolitikken giver regionerne afhængig af deres landbrugspro duktions sammensætning og de specifikke mekanismer under de enkelte markedsordninger .
- proposals to be made for several indicators assessing the overall benefits which the introduction of the CAP has given to regions according to their agricultural production components and the specific mechanisms of each common market organisation.
I næste kapitel vurderes konsekvenserne af disse regionale udviklingstendenser for det enkelte produkt i forhold til regionernes landbrugsøkonomi (den regionale landbrugsproduktions samlede vækst) samt landbrugspolitikkens ge nerelle indflydelse på de regionale landbrugsindkomster.
The task of the second chapter will be to assess the general consequences of these regional trends per product on the regional agricultural economies (growth of total regional agricultural production) and to reveal in a more general manner the impact of the CAP in growth mechanisms of regional agricultural incomes.
­ den regionale produktionsudvikling og bruttoværditilvækst (BVT);
II - THE CAP AND REGIONAL AGRICULTURAL TRENDS
1.2 Polykultur-husdyrbrug: (større brug)
. and in the number of hectares per worker (GAV/W) as a structural indicator.
II.2 Polykultur-husdyrbrug med hovedvægt på mælke
Table n° 10 recalls the main features of the major regional systems of agricultural production at the start of the Community period.
II.3 Polykultur-husdyrbrug med hovedvægt på vetabilsk produktion: produktion:
It seems important to remember the importance of changes in the components of these systems at the start of the Community period.
Vestfrankrig, Østfrankrig, Danmark Wales, South East (Det forene de Kongerige)
- Surface_areas Oer agricultural worker vary in proportions of 1 to 8 between all Italïan~rëgions and all United"Kingdom regions, e s
III.3' Polykultur-husdyrbrug: (små brug)
*" intensification vary between 1 and 6 for Irish regions and
Tabel 10 viser karakteristiske træk ved de fremherskende regionale produktions systemer ved EF-periodens begyndelse. Det bør ikke glemmes, at der på dette tidspunkt var store forskelle mellem de enkelte driftselementers relative be tydning :
The agricultural systems ensuring at the date in question (start of the Community period) the highest agricultural income (index of more than 180 with the European average at 100) were those of specialised regions located in the north of the Community : major cereal farms in the Paris region or average but very intensive farms or holdings in the Netherlands or Flanders.
- det udnyttede areal pr. beskæftiget svingede i forholdet 1:8 mellem de ita lienske og de engelske regioner under ét;
- Over the period analysed (l) regional agricultural incomes evolved under the combined influence of :
- produktionsintensiviteten pr. ha svingede i forholdet 1:6 mellem de irske og hollandske regioner;
- an increase in the agricultural incomes per ha. resulting from regional specialisation mechanisms within the Common Market,
- indkomsten pr. årsarbejdsenhed svingede i forholdet 1:6 mellem regionerne i Syditalien og i Pariserbækkenet eller i Nordtyskland.
- and of the increase in the size of the agricultural area per worker determined by the rate of decrease of the agricultural population.
De højeste landbrugsindkomster (indeks over 180-EF-gennemsnittet = 100) opnås i dag med de produktionssystemer, der anvendes i de specialiserede regioner i den nordlige del af EF.
At European level the average growth of the indicator of income per worker selected (GAV/W) was close on 5·5 f° a year.
Det gælder de store kornproducerende brug i Pariserbækkenet og de mellemstore, men meget intensive brug i Holland og Flandern.
In real terms this indicates 25 % growth in intensive agricultural production and 75 % in increased surface area per worker thus emphasising the primary influence of the structural component in the trend of productivity per worker in agriculture.
Polykultur - husdyrbrug er karakteristisk for produktionssystemer med mellem indkomster.
This European average covers three types of growth which are to some extent representative of "national" models (cf Table n° IO).
De laveste indkomster findes i regioner med ekstensiv drift (de franske bjergegne og Irland) eller i regioner med blandet planteavl på meget små brug (Midt- og Syditalien).
- Pronounced structurai_growth (80 to 100 % of growth) linked to some increase Γη agricultural production in France, Belgium, Luxembourg, Denmark.
I analyseperioden (1) har udviklingen i de regionale landbrugsindkomster været betinget af to indbyrdes forbundne faktorer:
(1) See
- udvidelse af det udnyttede areal pr. beskæftiget, en udvidelse, som afhænger af afvandringstakten fra landbruget i regionerne.
Annex n° regional situations 1964-1965, 1976-1977 of surfaces per worker, GAV/ha in absolute values, European indices (UAS/W, GAV/ha, GAV/worker).
- 75% udvidelse af det udnyttede areal pr. beskæftiget, hvilket understreger det strukturelle aspekts afgørende indflydelse på udviklingen i arbejdsproduktiviteten inden for landbruget.
Annex n° the same indicators for the period 1968-I969, I976-I977 with workers expressed in ULY.
(1) Bilag 6: regional oversigt 1964-1965 til 19761977 over det udnyttede areal pr. beskæftiget BVT/ha i absolutte tal, europæiske indekser for ULA/beskæftiget, BVT/ha og BVT/beskæftiget.
Annex n° regional annual growth rates in real terms of products and total GAV and of products and GAV/ha.
Bilag 9: årlig regional vækstrate for BVT/beskæftiget i faste priser samt fordeling på strukturel betinget vækst og produktionsintensivering. ring.
Annex n° regional annual growth rates of GAV/W in real terms and subdivision of these agricultural growth rates into structural components and intensive agricultural production.
Udviklingen i BVT pr. beskæftiget i medlemsstaterne (i faste priser)
TABLE N° 10 - Regional agricultural situations at the start of the Community period
Vækst i BVT/ÅAE
Value added/woi
Vækst i Struktu Produkti BVT/be relt ele ons eleskæftiget ment i % ment i %
Weak to averagestructures v/ /^
Nederlandene årlige vækstrater BVT/beskæftiget for hver periode (1964-1976) - BVT/ÅAE Strukturelt element i procent (stigning i ULA pr. beskæftiget) (68-76) Produktionselement i procent (stigning i BVT pr. ha i faste priser)
III.l Extensive animal husbandry" Limousin, Midi Pyrenees Ireland, Sardinia, Val d'Aosta, Scottish Highlands, Northern Ireland
- blandet vækst, hvorved forstås, at der sideløbende med strukturudviklingen er sket en stigning i landbrugsproduktionen. Dette gælder Tyskland,' Irland og Italien (2/3 af væksten er strukturelt betinget, og 1/3 skyldes intensivering af produktionen);
- Mixed growth where the trend in structures is also linked to an íñcreasi~íñ~agriculturai production; the case of Germany, of Italy (2/3 of structural growth, l/3 intensive farming).
- vækst som følge af øget intensivering. I dette tilfælde er der tale om en langsom strukturudvikling i forbindelse med en middelstor udvidelse af produktionen, som f.eks. i England, eller en kraftig produktionsudvidelse som f.eks. i Nederlandene, hvor den strukturelle vækst tegner sig for 1/3 og intensiveringen af produktionen for 2/3.
- Growth by intensive farming or a process of slow structural change is ãssõciãted~wíth~ã~grõwth in average production : as in the United Kingdom; or a strong growth as in : the Netherlands (l/3 structural growth, 2/3 growth by intensive farming).
Disse forskellige væksttyper genfindes på regionalt plan, og ud fra de opnåede vækstrater kan regionerne inddeles i to hovedgrupper med hver tre under grupper.
This diversity in growth modes is found at regional level and reveals six types of region in two groups according to growth levels reached.
a) Den første hovedgruppe omfatter regioner, hvis landbrugsindkomster stiger hurtigere end EF-gennemsnittet. Der er tre undergrupper:
a) First set of regions where agricultural incomes grow at a faster rate than the European average including ;
(I) regioner, der som følge af særdeles kraftigt fald i antallet af beskæftigede har gennemgået en betydelig strukturudvikling, og hvor væksten i landibrugsindkomsterne synes at have ligget pa omkring 6-7%. Dette gælder de ita lienske regioner Abruzzi og Marche.samt Lorraine i Frankrig;
(ï) - regions where a very sharp decline in the labour force leads to important structural development and to an apparent growth rate in agricultural incomes of the nature of 6 to 7 %.
(II) regioner med blandet vækst; en omstrukturering af landbrugssektoren i forbindelse med en vis intensivering af produktionen har åbnet mulighed for høje årlige vækstrater.
(il) - regions where a n¡ixe_d_growth_process and restructuring of the agricultural sector produces some further intensified growth in agricultural production and thereby achieves high growth rates.
Dette gælder Nordrhein-Westfalen (8,4%), Friuli (9,5%) og Umbria (10,6%).
This occurs in North Rhine Westphalia (8.4 %), Friuli (9.5 %) and Umbria (10.6 %).
De samme mekanismer genfindes i mindre udpræget grad i regionerne i Sydirland, i Norditalien (Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia), i Champagne i Frankrig, i de nordtyske regioner (Schleswig-Holstein, Niedersachsen) og i Flandern. dern.
The same trends occur less markedly in southern Irish regions, Northern Italy (Venetia, Emilia Romagna, Lombardy), French Champagne, north German regions (Schleswig Holstein, Lower Saxony) and in Belgian Flanders.
(III) regioner, hvis vækst skyldes intensivering af produktionssystemerne.
(ill) - regions where growth occurs through intensified agricultural systems.
Dette er f.eks. tilfældet i de hollandske regioner, hvor den gennemsnitlige BVT pr. ha (4,5% p.a.) er tre gange højere end det europæiske gennemsnit, og det gælder også Ile-de-France og det skotske lavland.
This happens where the average growth rate of GAV/hã. (4~ to 5 f°a year} is 3 times more than the European average as in the case of Dutch regions and also in the Ile de France and the Lowlands of Scotland.
b) Den anden hovedgruppe af regioner, hvis landbrugsindkomster stiger lang sommere end EF-gennemsnittet omfatter følgende tre undergrupper:
b) Second set of regions where agricultural incomes grow at a slower rate than the European average including :
(IV) dels regioner, hvis strukturelle vækst hænger sammen med en gradvis ekstensivering af produktionssystemerne: regionerne omkring Pariserbækkenet, hvor indførelsen af kornproduktion fører til opgivelse af mere intensive produktioner (mælk) (Centre, Poitou-Charentes, Bourgogne, Picardie, Haute-Normandie); dels regioner, hvor der sker en intensivering_af_produktionen, men_hvor øget forbrug af rå- og hjælpestoffer opsluger stigningen_i landbrugets pengeindkomster (regionerne i det vestlige Frankrig (Bretagne og Pays de la LoireT samt i mindre omfang regionerne i Sydvestfrankrig);
(iv) - regions where structural growth is linked to extensiye_farming systems; (case of regions bordering on the Paris basin where extended cereals farming leads to more intensive farming e.g. milk being abandoned ; Centre, Poitou-Charentes, Bourgogne, Picardy, Haute Normandie); regions which have experienced a phase of i^ensification_where_growth of intermediate consumption_cancels out growth of agricultural incomes {regions of western France (Brittany, Pays de la Loire) and to a lesser extent the French South West).
Dette gælder de fleste engelske regioner, der allerede inden landets indtræden i EF havde opnået en vis strukturel balance;
_ e.g. Italian regions in the southern Mezzogiorno whêrë~dicïîni~in~thë n û m b ë r of farm workers slowed down (l to 3 % I97O-I977) and where production outside Mediterranean products could only be diversified to less intensive systems (cereals, animal feed).
Ulige indkomststigninger i de forskellige europæiske regioner har alt i alt ført til, at de regionale indkomstforskelle inden for landbruget er blevet større i løbet af den periode, hvor landene har været medlemmer af Fællesska­bet (1).
Differentiated growth in agricultural incomes in the various European regions has led generally to iegional_agricultural_income_imbalances during Community periods (l).
Dette fænomen kan iagttages i perioden 1964­1977 for regionerne i De Seks.
This phenomenon was confirmed during the years 1964-1977 for Six country Europe.
Indkomstforskellene pr. beskæftiget er tilmed blevet endnu større inden for hver enkelt medlemsstat.
Imbalances in agricultural incomes per worker in agriculture in fact widened within each Member country.
I den seneste periode (1970­1977) har der ganske vist kunnet konstateres en mindre nedgang i forskellene mellem de regionale land­brugsindkomster pr. arbejdsenhed i visse medlemsstater (Italien, Frankrig og Irland), men i andre lande er forskellene derimod blevet øget (Tyskland, Det forenede Kongerige), og udsvingene mellem gruppen af regioner i Nord­ og Midt­europa og regionerne i Fællesskabets periferi (Sydvestfrankrig, Italien, Ir­land) bliver større.
During the most recent period 1970-1977 while there has been some small reduction in regional imbalances in agricultural income per worker within some Member countries (Italy, France, Ireland), in other countries e.g. Germany and the United Kingdom, national imbalances have widened and the gaps are widening between groups of regions of the North and Centre and within peripheral regions : South West France, Italy, Ireland.
En analyse af udviklingen i de europæiske indekser for regionale landbrugs­indkomster (jf. kort nr. 6) gør det muligt at inddele regionerne i fire grup­per.
Analysis of the trend in European indices of regional agricultural incomes (cf Map n° 6) has revealed four groups of regions.
"Velstående og dynamiske" landbrugsregioner, hvor indkomstindeksene er højere end det europæiske gennemsnit og i fortsat stigning. Disse regioner er beliggende i den nordlige del af Fællesskabet: Pariserbækkenet, Nordtyskland, Holland, Belgien, East Anglia, det skotske lavland og Danmark (2).
£" agricultural regions with indices of agricultural incomes above the European average, which continue to grow and which are located in the North of the Community : Paris region, North Germany, Netherlands, Belgium, East Anglia, the Lowlands of Scotland and Denmark (2).
"Velstående regioner med relativt aftagende vækst", hvor indkomstindekse­ne enten er højere end det europæiske gennemsnit, som det er tilfældet i East Midlands, Yorkshire og Lancashire samt North i England og i visse regioner i Pariserbækkenet (Picardie, Centre), eller ligger under dette gennemsnit. Det
This occurs in the United Kingdom : East Midlands, Yorkshire, Lancashire, Northern England, and in some regions of the Paris Basin (Centre, Picardy); regions where the index falls below the average are those of western France (Basse Normandie, Pays de la Loire, Poitou. Charente) and in the United Kingdom (Wales, West Midlands and Southern England)
(1) Jf. beregning af koncentrationskurver og koncentrationsindekser, Ginikoef­ficient, bilag 10.
3 " "?°°ΐ & Ε°™Ό.Ί regions where agricultural incomes are increasing in line with the average European index (regions of Ireland and Northern Italy, Adriatic Coast) and even surpass this level in Southern German regions (Baden, Württemberg and Bavaria). (1) Cf. calculation of concentration curves and indices, Gini coefficient, Annex n° 10.
(2) Det bør også understreges, at der for lande med stærke valutaer er tendens til, at landbrugsindkomsterne overvurderes, når national valuta omregnes til RE; dette gælder eksempelvis de tyske og hollandske regioner.
(2) It is also stressed that conversion rates of national currencies in units of account tend to overestimate levels of agricultural incomes in countries with strong currency e.g. Germany, Netherlands.
Omregn­ningskursen for den danske krone, der var højere i 1976­1977 (100 DKR = 14,687 RE) end i 1968­1969 (100 DKR = 13,2 RE) giver et noget skævt bille­de af udviklingen: Væksten i den endelige produktion var ringe ι i den nævn­te periode og BVT faldt tilmed i værdi (i 1978 og 1979 steg den).
The conversion rate of the Danish Krone, which was higher in I976-I977 (lOO Krone = 14.686 UA) than in 1968-I969 (lOO Krone = 13.2 UA) has affected results to some extent : the growth of final output was weak during those years with even GAV declining in value (it improved in I978-I979).
BVT pr. beskæftiget var mindre end det europæiske gennemsnit (2% mod 5,5%), og alligevel var de europæiske indekser i svag stigning som følge af de monetære omvekslingsmekanismer (en analyse på basis af købekraftspariteter ville ikke kunne anvendes for den samlede periode, men ville utvivlsomt give mere realistiske resultater).
The growth of GAV per worker was below the European average (2 as against 5.5 %) and yet the European indices improved slightly due to monetary conversion mechanisms.
"velstående" regioner med aftagende vækst (BVT/ÅAE 1976­1977 100)
Typology of regional trends 1968/1969 - 1976/197?
Tabel 12 Regioner med lave landbrugsindkomster og produktionssystemer
TABLE n° 12.
Meget ringe
Average to low
Mælk, kød
Milk - meat
Bruttotilvækst pr. årsarbejdsenhed (BVT/ÅAE) Gennemsnit for 1968-1969
Gross Added Value per annual work unit (GAV/AWU)
Indikatorer for indkomst pr. ULA og pr. AAE samt for landbrugsareal pr. ÅAE i forhold til EF-gennemsnit (i absolutte tal)
Income indicators per unit of SAU of UAL and surface area per UAL related to the European average.
Disse forskellige "indikatorer for de regionale fordele" er dernæst blevet sammenholdt med den konstaterede udvikling i regionerne i
- a prices effect through maintenance at stable levels above the structural equilibrium prices (which would have occurred without the CAP).
- den samlede produktionsvækst pr. ha (i faste priser), - bruttoværditilvæksten pr. ha (i faste priser), - bruttoværditilvæksten pr. beskæftiget (i faste priser).
Taking account of the range of regional products, the attempt has been made to summarize regional CAP benefits by calculating a series of indicators (cf, Chapter ï).
Analysen afslører ikke nogen nævneværdig sammenhæng mellem de to grupper af indikatorer, men den viser derimod, at regionerne kan inddeles i fire for skellige grupper, alt efter landbrugets stilling:
1 - The regional indicator of general support for products (CMO typology) (called qualitative indicator by the RICAP Group), 2 - The nominal rate of regional protection (NRP), 3 - Regionalised EAGGF "Guarantee" expenditure (EAGGF/GAV).
Analysen af forholdet mellem vækstraterne for den regionale landbrugsproduktion pr. ha og FLP-indikatorerne, gør det muligt at inddele regionerne i fire forskellige grupper (jf. tabel 14):
- growth of total production per ha (real terms), - growth of gross added value per ha (real terms), - growth of gross added value per worker (real terms).
- de fleste regioner i Irland (bortset fra den østlige region) , som har draget dobbelt fordel af den fælles landbrugspolitik, dels i form af en produktionsudvidelse (stigning i mælke- og kødproduktionen), og dels i form af højere priser, idet prisindeksen for landbrugsvarer, for hvilke der modtages støtte, var højere end det generelle prisindeks i Irland (2% om året) indtil 1977; det skotske lavland og East Anglia, som er de to eneste regioner i Det for enede Kongerige, hvor produktionsvæksten pr. ha har været over 2%;
a) High GAP indicators - high level of agricultural growth. b) High GAP indicators - low level of agricultural growth. c) Low CAP indicators - high level of agricultural growth. d) Low CAP indicators - low level of agricultural growth.
­ dels muligheden for øget omstilling til FLP­støttede produkter: Kornprodukter: majs i Friuli og ris i Piemonte­Lombardia; mælk : Lombardia,
- a groug of iegions_of_Northern Italy : Friuli, Venetia, Lombardy, Emília Romagña7 Piedmont where growth in agricultural production is explained both :
­ dels det forhold, at det har været hensigtsmæssig at imødekomme en intern efterspørgsel ved at udvikle en ny produktion af svinekød, æg og fjerkræ.
. by the possibility of increasing the trend into products supported by the GAP : cereals : maize (Friuli), rice (Piedmont-Lombardy), milk (Lombardy},
Denne produktion tegner sig alene for mellem 40 og 60% af væksten inden for landbrugssektoren.
. and by the possibility of meeting domestic demand through further production of pigs, eggs and poultry representing by themselves between 40 and 60 % of regional agricultural growth.
­ Endelig er der tale om en gruppe regioner, der i henhold til FLP­indikato­rerne må klassificeres på samme måde, det drejer sig om Bretagne (Pays de la Loire) og Nederlandene■ I henhold til den kvalitative indikator klassi­ficeres disse regioner som mellemstore støttemodtagere på grund af omfan­get af den regionale produktion, hvortil der enten ydes lav støtte (svine­kød og fjerkræ), eller slet ingen støtte (blomster og grønsager) .
- lastly, according to GAP indicators, a final group of regions should fall within this situation : Brittany (Pays de la Loire), the Netherlands. The qualitative indicator shows them as receiving average support considering the importance of regional production (pigs, poultry) or with little or no support (flowers, vegetables) from the CAP.
Allige­vel må disse regioner som følge af den nominelle beskyttelsessats og den regionale fordeling af EUGFL's udgifter, der først og fremmest gavner mæl­keproduktionen, betragtes som regioner, der opnår betydelig støtte via den fælles landbrugspolitik, og den høje vækst (3­4% p.a.) placerer dem såle­des i denne gruppe.
Still, the nominal protective rate and EAGGF regionalised expenditure attribute predominant weight to milk production therefore they are grouped with regions aided by the CAP while their high growth rate (3 to 4 % a year) therefore places them in this group.
Selv om det er vanskeligt at finde en klar årsagssammenhæng mellem den fælles landbrugspolitik og væksten i de nævnte regioner, syntes stigningen i mælke­produktionen imidlertid ret ofte at være en væsentlig del af forklaringen på væksten i en region.
Even without being able to establish a strict link between the CAP and growth in these regions, it will still be noted that the growth of milk production appears fairly frequently to explain an important part of regional growths.
Uden etablering af en fælles markedsordning for mælk, der sikrer højere priser end ligevægtspriserne, ville disse vækstmekanismer utvivlsomt ikke have haft samme kraftige indvirkning.
Without the introduction of the CMO for milk guaranteeing higher prices than the equilibrium prices, these growth mechanisms would doubtless not have had the same intensive effect.