natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• En dynamisk indsats mod misbrug, spild og sammenlægning af ydelser — forhold, der naturligvis altid er kritisable men som bliver helt uacceptable, når de til rådighed værende midler er utilstrækkelige og man må skære i støtten ti! de grupper, som har et ligitimt krav på den.
Simultaneous consideration could be given to increases in benefits and the taxation of welfare payments.
• En revision af en række forhold, så alle bidrager til den sociale sikkerhed i lande med forsikringsordninger efter evne uden »loft« over bidragenes størrelse, og en mere selektiv fordeling af støtten til de befolkningsgrupper, der rammes mest direkte.
• There could also be a move towards increasing services in kind.
I denne forbindelse bør man overveje såvel ændringer i reguleringen af ydelsernes størrelse som beskatning af sociale ydelser.
The range of cash benefits has already increased remarkably.
• En yderligere anvendelse af offentlige serviceydelser frem for fortsat udbygning af systemet med kontantydelser, så den sociale forsorg præges af kvalitative forbedrin­ger i højere grad end større beløb.
Individual welfare might now be better served by increasing the range and quality of services available.
Udgifterne til social sikkerhed må bringes under kontrol — ikke for at nedsætte de sociale ydelser men for at sikre en bedre anvendelse af de til rådighed værende midler og for bedre
Social spending must be controlled, not by chipping away at the scope of services provided, but by ensuring that the limited means are used effectively to cope with real needs which still go unanswered.
O at imødekomme de faktiske behov, som i dag ikke er dækket.
The contents of this publication do not necessarily reflect the official views of the institutions of the Community.
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber
727 80 90 - 4 Cathedral Road, Cardiff CF1 9SG - Tel.
Informationskontoret for Danmark*
Capitol Centre, Franklin Street, PO Box 609, Manuka 2603, Canberra ACT - Tel. 95-50 00
Videnskabens og forskningens Europa
Towards a European research and science strategy
Forskere, laboratorier, udstyr, de finansielle midler og evnen til at overføre forskningsresultaterne til industriel fornyelse repræsenterer tilsammen et incitament til fremskridt, som kun få steder i verden har sin lige ')·
The personnel, the teams, the equipment, the financial resources (even though sometimes inadequate), the mechanisms for transforming knowledge into innovation represent power ful factors for progress with a potential capacity virtually without peer in the world.1
Henved 350 000 forskere arbejder i Fællesskabet, og medlemslandene betaler tilsammen en femtedel af, hvad verden ofrer på forskning, udviklling, demonstration og afprøvning af forskningsresultaterne.
The Community has 350 000 research workers and accounts for one fifth of world expenditure on research, development and demonstration (R, D and D).
Medregnes den militære forskning, er Fællesskabets forskningskapacitet dobbelt så stor som Japans, og den ligger kun 27 pet. under USA's.
Defence projects aside, the Community's research capacity is double that of Japan and only 27% less than that of the United States.
Ikke desto mindre har man i nogle år kunnet konstatere en afdæmpning af forskningsaktiviteten i Europa: Hvide pletter i den forskning, som danner grundlag for flere forskningsområder, for stor afstand er mellem grundforskningens resultater og den industrirettede forskning, en utilstrækkelig industriel udnyttelse og en uheldig underlegenhed med hensyn til opnåelse af internationale patenter.
Over the past few years, however, there has been a measurable decline in the scientific productivity of European research. There are gaps in multi-disciplinary research, insufficient coordination between applied and basic research, inadequate industrial take-up and international discrepancies in patent law.
Resultatet heraf er en svækkelse af dynamikken i europæisk videnskab og af respekten for europæisk teknologi.
The inevitable consequence has been a reduction in the range of Europe's contribution to scientific and technological knowledge.
Vor fremtid afhænger af det!
Our future is at stake.
En ny og kraftigere forskningsindsats er en forudsætning for, at vi kan tage tidens store udfordringer op: det behov for at skabe flere millioner nye arbejdspladser, der er opstået som følge af den økonomiske afmatning, det europæiske
Renewed research efforts are vital to cope with the challenges posed by the modern world: the economic crisis means that millions of new jobs must be created; the decline and fall of European competitiveness in both new and traditional industries must be halted; dependence on imported sources of energy must be reduced; society must
erhvervslivs svigtende konkurrenceevne i såvel vækstsektorerne som i de mere traditionelle sektorer, afhængigheden af tilførsler udefra af energi og andre råvarer, omvæltningerne på arbejdsmarkedet som følge af de nye teknologiers fremtrængen, (som på den ene side påtvinger os ændringer i såvel arbejds- som levevilkårene, men som på den anden side kan give os grundlaget for en ny vækst inden for industri og servicefag), samt sulten og den manglende udvikling i den tredie verden — vor vigtigste handelspartner uden for Europa.
be prepared for changes arising from the new technologies, which have called traditional life and work patterns into question, but could provide the springboard for a new resurgence of industry and services; finally, action must be taken to end hunger and underdevelopment in the Third World, Europe's principal external partner.
Adskillige forskningsaktiviteter er på denne baggrund iværksat og gennemført af med lemslandene '), men der er ikke behov for som helhed at gøre forskningen »europæisk«.
Member States are already conducting a variety of research programmes in these fields.1 There is no point in the Community 'Europeanizing' these efforts simply for the sake of it.
Alligevel er en kraftig forøgelse af den fælles forskning i dag påkrævet.
But there is a strong argument — and need — for a substantial improvement in Community research activity proper.
Den kontinentale dimension kommer derved til at betyde mest for forskningen, og det er ved at deles om indsatsen og resultaterne, at medlemslandene kan bringe forskningen op på et niveau, som står mål med den akutte konkurrenceproblematik og de problemer, der skal løses.
Increased research effort at the European level would exploit the advantages offered by activity on a continental scale. By sharing research work and findings, Member States can tackle larger problems and face up to fierce international competition.
Dette illustreres af, at Europa har kunnet fastholde sin position i sektorer som kerneforskning og rumforskning, hvor der er et kraftigt samarbejde mellem medlemslandene, mens de europæiske lande har mistet terræn i samtlige sektorer, hvor der ikke er synderligt europæisk samarbejde — databehandling, bioteknologi, biler, kemi m.v.
It is significant that Europe has remained at the forefront of world progress in sectors such as nuclear energy and aerospace where cooperation between the Member States has been intense. It has lost ground in sectors where there has been limited research cooperation, such as computers, biotechnology, motor cars and chemicals.
Andre opgaver kan løses i fællesskab med den begrundelse, at de opfylder behov, som er fælles for alle medlemslandene, fordi de nu en gang ofte står over for de samme problemer, eller fordi resultaterne løser problemer i forbindelse med Fællesskabets politiske foranstaltninger.
Member States often face identical problems and it clearly makes sense to tackle them jointly. Common research programmes could also assist the development of Community policies.
Det må erkendes, at den europæiske forskning i forhold til kravene indtil nu har været ganske utilstrækkelig.
Up to now, it cannot be denied, Community efforts in this direction have been inadequate. It is certainly true that the Community has taken an interest in research from the outset.
En del af denne forskning er gennemført af Det fælles Forskningscenter, mens resten foregår på laboratorier i medlemslandene, idet Fællesskabet kun koordinerer aktiviteterne og bidrager finansielt.
The work is carried out either at the joint research centre or in national laboratories with coordination and partial financing by the Community.
Man har på denne måde opnået betydelige resultater, men man kan stadig ikke tale om en egentlig europæisk politik vedrørende videnskab og forskning.
Useful results have been obtained but these efforts do not amount to a genuine European science and research policy.
I nedenstående tabel ser man i sidste kolonne, hvorledes Fællesskabets tilskud til forskning blev fordelt i 1982.
The share out of Community funds in 1982 — just under 600 million ECU2or about 2% of public research spending in the Member States — is shown in the last column of our table.
Der var ialt tale om knap 600 mio ECU2), hvilket kun er ca. 2 pet. af medlemslandenes samlede bidrag.
It can be seen that Community scientific and technological activity is heavily concentrated on energy problems, such as reactor safety, a long-term project on thermonuclear fusion and new forms of energy and energy saving.
') Se herom i Europa-note 15/82 »Det europæiske forsknings- og udviklingssamarbejde«.
For national policies, see European File No 15/82: 'The current state of European research and development'.
2) 1 ECU (europæisk valutaenhed) = ca. 8,15 kr. pr. 11. marts 1983.
One ECU (European currency unit) = about £0.63, Ir. £0.68 or US $0.95 (at exchange rates current on II March 1983).
energibesparelse og varige energiformer.
health and safety and the environment (where 20% of research in the Member States is coordinated by the Community).
Endvidere har interessen for industriens konkurrenceevne givet anledning til forskning vedrørende kul- og stålindustrien og vedrørende databehandling, men indsatsen har været helt utilstrækkelig i forhold til, hvad der står på spil.
The European Commission believes that the scale of the Community research effort and the priorities chosen must be radically reviewed in the light of the problems posed by the 1980s, the needs of European society and the requirements of Community policies.
Vedrørende miljøforskningen koordinerer Fællesskabet ca. 20 pet. af den europæiske forskning, og også vor sundhed og sikkerhed har fået en betragtelig andel.
The Commission has therefore proposed a new scientific and technological strategy to build the foundations for a Community research policy.
Til gengæld har Fællesskabet ydet alt for lidt til forskning til gavn for udviklingslandene, til en mere rationel udnyttelse af råstoffer og til landbrug (et paradoks i betragtning af den andel af budgettet, som den fælles landbrugspolitik lægger beslag på).
If the Commission plan is adopted, 4% of the Community budget would be devoted to research by 1987, compared to 2.6% at present. Community research policy could then make real strides in improving agricultural, scientific and industrial competitiveness and assisting development cooperation.
Fremme af konkurrenceevnen for landbrug og fiskeri
Promoting agricultural competitiveness (including fish)
Fremme af industriens konkurrenceevne (ny teknologi, traditionelle sektorer, fjernelse af konkurrencehindringer gennem fælles kvalitetskontrol)
Promoting industrial competitiveness (elimination and reduction of hindrances, conventional industries, new technologies)
Forskning til fordel for udviklingslandene
Improving the management of raw materials
(i 1987 skal 5,0 pet. af EF's samlede bevillinger til videnskab og teknologi anvendes til stimulering af potentiellet)
Improving living and working conditions (safety and health protection, environment)
Prognoser, distribution af viden, udnyttelse og beskyttelse af forskningsresultater
Improving scientific and technical efficiency Horizontal activities
Forskningsopgaverne skal fastlægges politisk og løbende revideres ved hjælp af et stort antal eksperter. De 3 750 mio ECU, som fordeles som vist i tabellen.
□ Promoting competitiveness in agriculture and fisheries: the key agrifoodstuffs sector has to adapt to increasingly difficult operating conditions.
□ Fremme af landbrugels og fiskeriets konkurrenceevne. Levnedsmiddelsektoren er en nøglesektor i det europæiske erhvervsliv.
maintained in the face of rising energy costs, and the problems posed by over-intensive cultivation, regional disparities and the brake on public subsidies.
Man må enten finde nye afsætningsmuligheder eller omstille produktionen til afgrøder, som Europa ikke er selvforsynende med f.eks majs, tobak, foderstoffer, træ og andre afgrøder, der kan tjene som råstoffer til energifremstilling via biomasse.
• In the agricultural sector, studies and research are needed to reduce surpluses by identifying new markets or encouraging the production of crops in short supply, such as maize, tobacco, animal feedstuffs, timber and other potential biomass energy fuels.
De vanskeligt stillede områders muligheder — især omkring Middelhavet — må udnyttes bedre.
The potential of less-favoured areas, especially the Mediterranean region, must be exploited to the full.
Endelig må forskningen gøre det muligt for landbruget at udnytte affaldsprodukterne til energiformål, at bekæmpe dyre­ og plantesygdomme, at øge foderstoffernes kvalitet og sundhed.
Research can also help farmers to generate energy from waste products, to combat animal and crop diseases and to improve food quality and safety.
Fællesskabet bør videre bidrage til udvikling af de nye avancerede teknologier (genteknik, fjernover­vågning af afgrødernes behov for kunstig vanding m.v.) samt til distributionen af forskningsresultaterne.
At the same time, the Community should foster advanced technologies, such as genetic engineering and teledetection and encourage a wider dissemination of research findings.
• Inden for fiskeriet må man især sætte ind på at vurdere havretsressourcerne, forbedre fangstmetoderne og indføre energibesparende behandlings­ og konserve­ringsmetoder (frysning).
• In the fisheries sector, efforts should be concentrated on the identification of potential new resources, especially in the open sea.
Endvidere bør man finde metoder til udnyttelse af også de små middelhavsfisk til føde for mennesker og husdyr, udvikle kunstigt opdræt af fisk og fiskeyngel­akvakultur og bekæmpe forureninger, som påvirkker fødekæden.
Action could also be taken to improve fishing methods, grading, processing and conservation, notably with the aim of saving energy. There is also scope for work on the animal and human food potential of smaller species of Mediterranean fish, the development of aquaculture and the investigation of the impact of pollution on the food chain.
Π Fremme af industriens konkurrenceevne. Det er bydende nødvendigt, at industrien kommer de nye konkurrencevilkår i forkøbet, hvis den skal hamle op med konkurren­cen udefra og skabe eller blot bevare arbejdspladser.
D Promoting industrial competitiveness: if it is to cope with international competition and create and preserve jobs, European industry must face up to the multiple changes brought by the new technologies.
Fællesskabets forskning har i den forbindelse tre hovedopgaver:
Community research work should adopt three main priorities:
• Gennemførelse af fælles metoder til proveudtagning, afprøvning samt attestering af produkternes kvalitet, kemiske sammensætning og indholdets egenskaber m.v. Formålet er at sikre, at harmoniseringen af sikkerheds­ og sundhedskravene virkelig fører til ét fælles marked for industrivarer.
• The development of standardized measurements, specifications and certification to ensure product quality, cleanliness of materials and standard chemical analysis.
• Modernisering af de traditionelle industrier.
• The modernization of traditional industries, through developing the application of new technologies such as lasers, new materials and computerized construction methods in a variety of sectors.
Alt må gøres for at forny disse industriers teknik, produktionsmetoder og produktudvalg, eftersom de udgør hovedpparten af Europas industri.
The overriding aim should be to widen the range of technologies and products in sectors which still constitute the greater part of the industrial fabric of our society.
• Indføring af de nye teknologier. I årene frem til 1990 vil databehandlingsindustrien være i første række blandt produktionsvirksomhederne.
• The promotion of new technologies, such as information technology (IT), which will be the largest sector in manufacturing industry by 1990.
En anden udfordring for Europa vedrører bioteknologien.
Biotechnology provides a further challenge.
Den »levende kemi« vil ændre karakteren afså forskellige sektorer som levnedsmiddelindustrien, finkemien, medicinalindustrien, miljøbeskyttelsen og energisektoren.
The investigation of the chemistry of living systems is destined to transform activities in sectors as varied as agrifood­stuffs, fine chemicals, pharmaceuticals, energy and the environment.
Der må sættes forskning ind i nøglesektorerne biokemi og genetik for at bringe gener, enzymer og andre mikroorganismer under kontrol, for at udvikle kendskabet til cellers og molekylers sygdomsfremkaldende egenskaber o.s.v.
Research must be encouraged in the key biotechnology sectors in order to harness genes, enzymes and micro­organisms and to improve understanding of cellular and molecular pathology.
Der må endvidere gennemføres forsøgs- og afprøvningsprojekter vedrørende biomasse-energi, affaldsbehandling, udnyttelse af jordbunden og forbedring af såvel tropiske som europæiske landbrugsprodukter.
Pilot and demonstration projects should explore possible uses in the field of biomass energy, waste processing, optimum land use and the improvement of European and tropical agricultural produce.
Også her må Fællesskabet medvirke til oprettelse af et forbindelsesnet mellem de europæiske laboratorier, informationscentre og data-banker...
Once again, efforts should be made to establish a network linking the best laboratories, information centres and data banks in the Community.
D Bedre forvaltning af rastoffer.
Known resources are often concentrated in a small number of countries.
Fællesskabet er afhængigt af forsyninger udefra for så vidt angår tre fjerdedele af dets råstoffer — og i visse tilfælde gælder det hele råstofforsyningen.
To reduce this degree of dependence, efforts must be made to improve techniques for prospecting for minerals at great depth and to develop offshore exploration.
(Der er her set bort fra energi, som behandles i det følgende afsnit).
Advanced technologies must be developed for the extraction and treatment of minerals from marginal deposits and for the exploitation of lean and complex ores.
For mange råstoffer gælder det, at de kendte ressourcer er at finde i ganske få lande.
Efforts are also needed to promote sylviculture and to improve paper­making methods.
Vil man begrænse denne afhængighed, bør man forbedre metoderne til eftersøgning af dybtliggende forekomster af mineraler og metoderne til eftersøgning og udnyttelse af forekomster under havbunden.
The foreign trade deficit on wood is the Community's second largest, after oil.
Der må findes nye metoder til rentabelt at udnytte små forekomster, marginale forekomster og lejer, hvor flere mineraler ligger blandet.
Finally, research is needed into the recycling of raw materials, particularly into ways of improving the sorting and processing of household and agricultural waste and the recovery of strategic metals.
Endvidere må man udvikle skovbruget og forbedre papirfremstillingsmetoderne (papir er den næststørste post — efter råolie — på EF's importbudget).
D Improving the management of energy resources: the Community must attempt to shake off the constraints imposed by dependence on oil for about half its energy needs.
Og endelig må man tilskynde til en stadig genanvendelse af råstoffer bl.a. ved at finde bedre metoder til sortering og behandling af husholdningsaffald og landbrugsaffald og til genindvinding af de mest sjældne metaller.
Community research programmes can no longer concentrate on energy alone but the potential benefits justify the continuation, even the extension, of existing research, development and demonstration activities.
D Bedre udnyttelse af energiressourcerne.
The impartial character of Community work in this field should also exert a positive influence on the nuclear debate.
Europa må frigøre sig for de vanskeligheder som følger af, at det for halvdelen af sit energiforbrug er afhængigt af tilførsler udefra.
• The Community countries have already pooled their research efforts on thermonu­clear fusion into a single programme employing 1 000 research workers, employed mainly on the construction of the powerful JET experimental reactor at Culham in the United Kingdom.
Selv om den europæiske forskning ikke mere kan koncentrere sig om energiproblematikken, har denne stadig så stor betydning, at den kræver en fortsættelse og på visse områder en forøgelse af den nuværende fællesskabsaktivitet vedrørende forskning, udvikling og afprøvning.
The project holds out the long­term promise of abundant energy supplies but research efforts will be long and costly.
• Fællesskabet må først og fremmest bidrage til den uundgåelige udvikling af kernespaltningsteknikken ved at styrke forskningen vedrørende sikkerhedsproblematikken.
• The development of renewable energy sources could increase Europe's indepen dence from imported energy and at the same time promote industrial competitive ness and agricultural productivity.
Der er tale om om ét fælles forskningsprogram, som beskæftiger ca. 1 000 forskere og hvis centrum er konstruktionen af forsøgsreaktoren JET i Culham i Storbritannien.
These include solar energy, biomass, wind and hydrolelectric power and geothermal energy.
Denne forskning rummer et løfte — på lang sigt ganske vist — om overvældende energimængder.
• Finally, the encouragement of a more rational use of energy can also contribute to energy independence, the diversification of resources and the reduction of costs.
Men den kræver en betydelig og kostbar forskningsindsats.
Energy saving should be encouraged in the home, industry, agriculture and trans­port.
• Udviklingen af varige energiformer bør støttes, fordi også de bidrager til at mindske Europas afhængighed af energitilførsler, men navnlig på grund af deres bidrag til at øge industriens konkurrenceevne, landbrugets konkurrenceevne og støtten til udviklingslandene.
Efforts are required, whilst safeguarding the environment, to promote the optimum use of solid fuels such as coal, possibly through liquefaction into synthetic oils.
Hvad enten det drejer sig om sol- eller vindkraft, jordvarme, biomasse eller vandkraft bør Fællesskabet støtte forskning og afprøvninng af de projekter, der ser ud til at kunne få betydning for hele Europa.
Progress can also be made in the generation, storage and transport of heat, notably through the establishment of district heating systems. Other projects could include the development of electric­powered vehicles and systems analysis to increase understanding of energy supply and demand.
• Endelig må man nedsætte afhængigheden af energitilførsler udefra gennem en rational anvendelse af energi, gennem spredning af forsyningerne og ved at nedbringe omkostningerne.
D Reinforcing development aid: Community cooperation with the Third World must be bolstered by further research work in fields which contribute to the development process.
Fællesskabet må derfor tilskynde til gennemførelse af energibesparende foranstaltninger i boliger, kontorbygninger, industri, landbrug og transporterhvervet.
The Community should boost its scientific and technological aid to the Third World, while taking increasing account of the specific needs and wishes of developing countries and strengthening cooperation with their own research teams.
Det er også nødvendigt — under så miljøvenlige former som muligt — at tilstræbe den størst mulige anvendelse af fast brændsel, især kul.
Efforts on a Community scale could help to make the activities of individual Member States more effective.