natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regeringen traf ligeledes besparelsesforanstaltninger i udgangen af november og begyndelsen af december på arbejdsløshedsområdet (12 mia FF) og på socialsikringsområdet.
In addition, cuts in expenditure on unemployment benefits (FF 12 000 million) and on social security benefits were decided on by the government in late November and early December.
Den 25. marts 1983 offentliggjorde regeringen en følgeplan til franc'ens devaluering den 21. marts.
On 25 March, the government unveiled a package of measures to back up the 21 March devaluation of the French franc.
Der blev både truffet afgørelse om besparelser på statsbudgettet (15 mia) og for socialsikringen (4 mia) og offentlige virksomheder (11 mia, delvis ved forhøjelse af offentlige takster).
Savings were to be made in the central government budget (FF 15 000 million), in the social security budget (FF 4 000 million) and in the budget for public enterprises (FF 11 000 million), to be achieved in part through increases in public service charges.
Der blev indført en ekstraordinær skat på 1 % på indkomsterne samt et tvangslån svarende til 10% af indkomstskatten i 1981, ligesom beskatningen af olieprodukter blev forøget.
An exceptional, 1% levy on incomes and a compulsory loan corresponding to 10% of the amount of income tax paid in 1981 were introduced and the taxation of oil products raised.
I efteråret skønnede Kommissionens tjenestegrene, at nettofinansieringsbehovet for den samlede offentlige sektor ville andrage 3,1 % af BNP i 1983 mod 2,4 % i 1982.
1983, as against 2,4% in 1982.
Der regnedes med en mængdemæssig vækst i BNP på 1 % og en prisstigning på 5,8 % på årsbasis.
On 14 September the Council of Ministers adopted the draft budget for 1984.
Regeringen vedtog den 14. september budgetforslaget for 1984, der begrænsede stigningen i statsudgifterne til 6,3 %, og som også ventes at udvise en stigning i indtægterne på 6,3 %.
It limited the rise in central government expenditure to 6,3% and also estimated the increase in receipts as 6,3%.
Budgetunderskuddet vil blive på 125 mia FF, dvs. 3 % af BNP.
The budget deficit target was FF 125 000 million, 3% of GDP.
Der blev foretaget en nyorientering i udgifterne i retning af hovedprioriteringerne i den 9. plan (industri, forskning, beskæftigelse, uddannelse).
A shift in expenditure towards the areas given priority in the Ninth Plan (industry, research, employment, education) was implemented.
Den ekstraordinære skat på 1 % på indkomsterne blev videreført i 1984, ligesom der blev indført en progressiv tillægsskat og foretaget forhøjelser på 1 point af de sikredes bidrag til alderspensionsordningen.
The exceptional 1% income tax was reimposed for 1984, a progressive surtax was introduced, and social security contributions were increased by one point.
I Italien opereredes der med et statsunderskud på omkring 70 000 mia LIT (13 % af BNP) i budgettet for 1983, som var blevet fremlagt af den afgående regering i november 18 982.
In Italy, the 1983 budget tabled by the outgoing goverment in November 1982, provided for a Treasury deficit of some LIT 70 000 000 million (13% of GDP).
Finanslovforslaget indeholdt skatteforanstaltninger og besparelser.
The draft finance law envisaged a number of tax measures and proposed spending cuts.
Ved udgangen af 1982 skønnede den nye regering, at statsunderskuddet for 1983 langt ville overstige de påregnede 70 000 mia, såfremt der ikke blev truffet nye foranstaltninger. Derfor godkendte regeringen den 30. december 1982 og den 7. januar 1983 en række lovdekreter og lovforslag, der dels tog sigte på at sikre finansiel dækning af en del af det gamle budget i henhold til bestemmelser i finansloven, dels tog sigte på at dække nye udgifter eller at kompensere ikke-realisable besparelser.
At the end of 1982, the new government took the view that, if no action were taken, the underlying Treasury deficit for 1983 would easily exceed the figure of LIT 70 000 000 million.
I denne sammenhæng blev der vedtaget en række skatteforhøjelser, der for en stor del var ekstraordinære.
A package of tax increases, most of them of an exceptional nature, was adopted in this context.
I forbindelse med forelæggelsen i parlamentet den 9. marts af kvartalsrapporten om den offentlige sektors regnskaber for 1983 bekræftede regeringen, at den agtede at respektere målet for den offentlige sektors underskud på 71 000 mia LIT dvs. 13,3 % af BNP mod 14,9% i 1982.
When the quarterly report on public-sector accounts for 1983 was presented to parliament on 9 March, the government reaffirmed its determination to hold the public-sector deficit below the target of LIT 71 000 000 million (13,3% of GDP, compared with 14,9% in 1982).
Ved udgangen af marts blev statsunderskuddet ved den af parlamentet vedtagne finaslov fastsat til 75 890 mia. Da de budgetbestræbclser, der udfoldedes i begyndelsen af 1983, kun delvis kronedes med held i første halvår (reduktion på 15 000 mia af trend-underskuddet mod en reduktion på 30 000 mia som forventet i januar), blev budgetunderskudstrenden anslået til 86 300 mia ved udgangen af juni.
At the end of March, the finance law approved by Parliament fixed the Treasury deficit at LIT 75 890 000 million.
Den regering, der blev konstitueret i september 1983 efter valget i juni, fastlagde den 30. september sin budgetpolitik for 1984 og besluttede at gennemføre skatteforanstaltninger og udgiftsbesparelser til et anslået beløb af næsten 50 000 mia LIT for at begrænse den offentlige sektors underskud til 90 000 mia, dvs. 15% af BNP.
Since the budget plan set in motion at the beginning of 1983 proved only partially successful in the first half of the year (reduction of LIT 15 000 000 million in the underlying deficit as against one of LIT 30 000 000 million projected in January), the underlying budget deficit was, at the end of June, put at LIT 86 300 000 million.
Til gennemførelse af dette program vedtog regeringen lovdekreter og fremsatte finansloven, der henholdsvis skulle ratificeres og godkendes af parlamentet.
The government formed in September 1983, following the June elections, set out its 1984 budgetary policy on 30 September.
Denne helhed af foranstaltninger vedrørte indtægter på 23 000 mia LIT og udgiftsbesparelser på 21 000 mia, herunder en formindskelse af rentebetalingerne på 6 000 mia som følge af reduktionen i underskuddet og det faldende renteniveau; hertil kommer besparelser på 5 000 mia, som de forskellige institutioner i den offentlige sektor skulle deponere i statskassen ved at reducere deres bankindskud.
It decided to take a series of tax and expenditurecutting measures, amounting to some LIT 50 000 000 million, in order to limit the public sector deficit to LIT 90 000 000 million, or 15% of GDP.
For at realisere dette mål blev det besluttet, at der ikke skulle ske en stigning i de løbende udgifter målt i mængder, og at der skulle foretages en mindre reduktion af de reale kapitaludgifter.
All of these measures were intended to be subsequently ratified by the parliament.
Den indirekte beskatning blev øget, idet momssatserne på 18 % og 30 % henholdsvis blev hævet til 23 % og 35 %, og samtidig blev det vedtaget, at der ikke foretages indeksering af skalaerne i den direkte beskatning.
This package of measures inolved receipts of LIT 23 000 000 million and expenditure economies of LIT 21 000 000 million, including a fall of LIT 6 000 000 million in interest payments as a result of the reduction in the deficit trend and in the level of interest rates.
Da regeringen i juli konstaterede, at der var et opadgående pres på udgifterne, således som det var forventet, bebudede den besparelsesforan
'In addition to these economies, various public sector bodies were to transfer to the Treasury the sum of LIT 5 000 000 million from their bank deposits.
I Luxembourg vedtog parlamentet den 15. december 1982 statsbudgettet for 1983, der dermed fremtræder i lidt ændret form i forhold til budgetforslaget fra august 1982.
In Luxembourg, the central government budget for 1983, incorporating minor changes from the draft budget drawn up in August 1982, was adopted by parliament on 15 December.
Indtægterne androg 60,1 mia LFR og udgifterne 60.6 mia, mens bruttofinansieringsbehovet beløb sig til 493 mio. I april 1983 traf regeringen inden for rammerne af omstruktureringsplanen for stålindustrien beslutning om at yde en finansiel støtte på i alt 11,5 mia LFR fordelt med 7,5 mia i 1983 og 4 mia i 1984.
Revenue totalled LFR 60 100 million and expenditure LFR 60 000 million, giving gross borrowing of LFR 493 million.
Finanspolitik fra 1984) ved nedskæringer af de offentlige lønninger og ved at reducere socialsikringsudelserne og de offentlige sundhedsydelser samt ministeriernes udgifter.
In April, the government decided, as part of its restructuring plan for the steel industry, to grant financial assistance of LFR 11 500 million spread over 1983 (LFR 7 500 million) and 1984 (LFR 4 000 million).
På indtægtssiden regnes der med skatte- og afgiftslettelser for virksomhederne (2,0 mia) og en forøgelse af skattetrykket (3,0 miai 1984), der bl.a. tilvejebringes ved at forhøje merværdiafgiftens reducerede sats og normalsats med 1 point.
In order to finance the plan, VAT rates and excise duties on tobacco and alcohol were increased, as were telephone charges and the solidarity tax.
Desuden påtænkte regeringen at optage lån på 2 mia i 1983 og 2 mia i 1984.
In addition, the government intends to borrow LFR 2 000 million in 1983 and LFR 2 000 million in 1984.
Under disse forudsætninger skønnede Kommissionens tjenestegrene i oktober, at den samlede offentlige sektors nettofinansieringsbehov kunne overstige 2,2% af BNP i 1982 og 3,6% i 1983.
Accordingly, the Commission services estimated in October that the general government net borrowing requirement could rise from 2,2% of GDP in 1982 to 3,6% in 1983.
De vigtigste foranstaltninger var en ny nedsættelse af den supplerende socialsikringsafgift, der blev nedsat til 1,5% i 1983, og en forhøjelse i april 1983 af arbejdsgivernes og arbejdstagernes socialsikringsbidrag.
In Ireland, the 1983 budget was presented to parliament on 9 February.
Efter revision af budgettet blev de samlede offentlige udgifter for finansåret 19831984 anslået til 120,1 mia UKL, dvs. lidt lavere end det beløb, der blev bebudet i marts 1982, og under hensyntagen til en ny skattelettelse eller en forøgelse af udgifterne på 1 mia anslås den offentlige sektors finansieringsbehov for 19831984 at andrage 8 mia, dvs. 2,75 % af BNP.
The prime objective in the budget was to reduce the current budget deficit and the Exchequer Borrowing Require ment to 6,5% (IRL 897 million) and 12,5% (IRL 1 722 million) of GDP respectively in 1983, compared with the figures of 8% and 16% recorded in 1982.
Den 1. februar 1983 offentliggjorde regeringen hvidbogen »Offentlige udgiftsprogrammer for finansårene fra 19831984 til 1985-1986«, der indeholdt reviderede skøn for finansåret 19821983 samt for de tre følgende år.
To this end, it was decided to hold current expenditure steady in volume terms and to reduce capital expenditure slightly in real terms.
For finansåret 19831984 blev udgifterne anslået til at stige med 5,8 % i forhold til det foregående finansår, dvs., at de stort set var uændrede i faste priser.
Indirect taxes were raised, the measures including increases in the 18% and 30% VAT rates to 23% and 35% respectively, and no indexation of direct tax scales was allowed.
Den 15. marts fremlagde regeringen sit budget for finansåret 19831984 samtidig med en revideret idgave af den finansielle strategi på mellemlang sigt.
In July the government, in the face of upward pressures on the planned level of expenditure, announced cuts of some IRL 50 million in current expenditure and IRL 20 million in capital expenditure.
Den offentlige sektors finansieringsbehov forblev uændret på 8 mia UKL (dvs. 2,75 % af BNP).
Commission estimates, made in October, put general government net borrowing at 13,4% of GDP in 1983, compared with 16,2% in 1982.
I den finansielle strategi på mellemlang sigt blev der fastsat en norm for væksten i pengemængden på mellem 7 % og 11 % for en række pengepolitiske aggregater for finansåret 1983-1984, og der regnedes med et offentligt finansieringsbehov på 8 mia (2,5 % af BNP) i 1984-1985 og 7 mia i 1985/86.1 april så det ud til, at det faktiske budgetunderskud for 19821983 på 9,2 mia UKL var væsentligt højere end budgetskønnene fra marts (7,5 mia). Dette resultat gav anledning til en forholdsvis strammere budgetlinje for 1983-1984.
Annual Economic Review 1983-84 field of receipts the proposal envisages a lightening of taxes and social premiums on firms amounting to HFL 2 000 million, and an increase in other taxes (HFL 3 000 million in 1984) including an increase of 1 point in both the reduced and the normal rate of VAT.
Den 7. juli bebudede finansministeren en række foranstaltninger, der tog sigte på at reducere finansieringsbehovet med 1,1 mia for indeværende finansår med henblik på at kunne følge de afstukne retningslinjer fra marts.
The net borrowing requirement was estimated at LFR 1 200 million as against LFR 7 800 million in 1983.
Foranstaltningerne omfattede besparelsesprogrammer på 500 mio, salg af offentlige aktiver til et beløb af 500 mio og udskydelse af kapitaludgifter på 100 mio til det efterføgende finansår.
The gross budget balance is estimated to turn positive (LFR 800 million as against a deficit of LFR 5 800 million in 1983).
I Nederlandene fremlagde den tidligere regering den 21. september 1982 budgetforslaget for 1983, der karakteriseredes ved en beskeden stigning i udgifterne som følge af en række saneringsforanstaltninger (til et beløb af 12,1 mia HFL), der vedrørte såvel den sociale sikring som statsbudgettet.
In the Netherlands, the outgoing government presented on 21 September 1982 a draft budget for 1983 that was characterized by only modest growth in exenditure as a result of retrenchment (amounting to HFL 12 100 million) in the social security and central government budgets.
Den offentlige sektors kasseunderskud blev anslået til 10,8 % af nettonationalindkomsten i 1983.
The general govern ment cash deficit for 1983 was put at 10,8% of net national income.
Den nye regering bestående af kristelige demokrater og liberale, der blev dannet den 4. november, gav den 22. november parlamentet en redegørelse for hovedlinjerne i dens økonomiske politik.
The new governing coalition of Christian Democrats and Liberals, which took office on 4 November, announced to parliament on 22 November the main thrust of its economic policy.
I budgetforslaget fra september blev nettokasseasaldoen for den offentlige administration for 1983 opretholdet og anslås i øjeblikket til 11,9 % af nettonationalindkomsten, men skatteforøgelserne (1,6 mia HFL) blev opgivet og erstattet af udgiftsnedskæringer.
For 1983, the general government net cash borrowing requirement indicated in the draft September budget, and nowput at 11,9% of net national income was maintained but the planned increases in taxation (HFL 1 600 million) were jettisoned and expenditure cuts announced instead.
Det blev ligeledes besluttet at reducere underskuddet med 1,5 % om året af nettonatioalindkomsten efter 1983, således at det nedbringes til 7,5 %i 1986. Den ajourføring af budgettet, som regeringen gav parlamentet meddelelse om i april 1983, resulterede i en forværring af budgetsaldoen på 3,5 mia HFL, hvoraf 3 mia var ekstra udgifter.
It was also decided that, after 1983, the deficit would be reduced each year by an amount equivalent to 1,5% of net national income, bringing it down to 7,5% by 1986.
Regeringen foreslog udgiftsreduktioner på 2 mia HFL (boligområdet, undervisning, feriepenge til tjenestemænd), forhøjelse af visse afgifter, bl.a. på benzin, og af de sociale sikringsbidrag samt nedsættelse af sociale ydelser.
The government proposed expenditure cuts totalling HFL 2 000 million (housing, national education, public servants, holiday bonus), increases in certain taxes, including petrol tax, and in social security contributions as well as reductions in social security benefits.
Alt i alt blev det anslået, at underskuddet ville vokse med omkring 0,5 % af nettonationalindkomsten.
Overall, it was estimated that the deficit would show a further increase equivalent to some 0,5% of net national income.
Det således reviderede budget blev vedtaget af parlamentet i juni.
The revised budget was adopted by parliament in June.
I forbindelse med udarbejdelsen af 1984-budgettete besluttede regeringen i juli at iværksætte et saneringsprogram på 11 mia HFL med henblik på at forbedre de offentlige finanser, og det påtænkes, at hovedparten af disse foranstaltninger skal træde i kraft den 1. januar 1984.
In preparation for the 1984 budget, the government decided in July to bring in a programme to reform public finances, the changes amounting to HFL 11 000 million, with most of the proposed measures to take effect on 1 January 1984.
De vigtigste punkter vedrører besparelser med hensyn til ministeriernes udgifter, lønninger, sundhedsområdet, social sikring og ferieydelser i tilfælde af sygdom.
The key points in the programme were savings in departmental expenditure, the wage and salary bill, public health spending, social security benefits and holiday bonuses payable in the event of sickness.
Budgetforslaget for 1984 blev fremsat den 20. september.
The draft budget for 1984 was tabled on 20 September.
Statens udgifter skønnes at stige med 2,6 % og indtægterne med 1,3 %. Det samlede nettokasseunderskud antages at falde fra 12,4% af nettonationalindkomstcn i 1983 til 12,1 % i 1984.
According to it the net cash borrowing requirement for the public administration would be reduced from 12,4% of net national income in 1983 to 12,1 % in 1984.
For at begrænse udgiftigningen foreslog regeringen besparelser på 11,7 mia (heraf 10,6 mia med virkning
It became apparent in April that the budget deficit of UKL 9 200 million in 198283 was running substantially higher than had been estimated in the March budget (UKL 7 500 million).
Anden halvdel af 1982 var internationalt set karakteriseret ved en markant lempelse i pengepolitikken i USA, men det hidtil største amerikanske budgetunderskud i 1983 har ført til en ny stramning.
The international environment was characterized in the second half of 1982 by a marked relaxation of monetary policy in the USA, but in 1983 the unprecedented US federal budget deficit has led to a renewed tightening of conditions.
USD steg i løbet af året frem til august 1983 i forhold til ECU ; den japanske yen har været mindre stærk end USD, eftersom rentesatserne i Japan ikke har været høje nok til at forhindre kapitaludstrømning.
The US dollar showed a rise against the ECU over the year to August 1983 ; the yen has been less strong than the US dollar since interest rates in Japan have not been high enough to prevent capital outflows.
Det internationale monetære system har været plaget af alvorlige problemer, men er i det mindste midlertidigt blevet afstivet ved hjælp af en stigning i IMF's midler og udviklingen i drøftelserne om intervention.
The international monetary system has been overshadowed by grave problems, but has been shored up at least temporarily by an increase in the resources of the IMF, and the development of the discussion on intervention.
Indenfor EMS blev kursjusteringen af 14. juni 1982 temmelig hurtigt fulgt op af en sænkning af rentesatserne ; valutaerne blev dog fortsat udsat for pres.
Within the EMS the realignment of 14 June 1982 was followed rather quickly by a relaxation of interest rates ; however, currencies remained under strain.
Efter en ny justering den 21. marts 1983 har systemet imidlertid vist tydeligere tegn på stabilitet.
After a new realignment (21 March 1983) the system has, however, shown greater signs of stability.
EMS har bidraget til en nominel kursstabilitet i EF i en urolig periode og har modvirket en overreaktion i valutakursudviklingn.
The EMS has contributed to nominal exchange rate stability within the Community during a period of turbulence, and has worked against the overshooting of real exchange rates.
EMS har også gradvis bidraget til en højere grad af konvergens omkring en faldende inflationstakt.
It has also promoted progressively convergence on low rates of inflation.
Det generelle pengepolitiske sigte i EF som f.eks. udtrykt i væksten i realpengemængden tager nu sigte mod et økonomisk opsving, selv om det fra USA udgående pres på rentesatserne kan lægge en dæmper på udviklingen; der er stadig behov for at holde den offentlige sektors låneoptagelse og kreditudvidelsen i visse medlemsstater i ave.
The general stance of monetary policy within the Community as expressed,for example, by the growth of the real money supply, is now consistent with economic recovery, although pressures on interest rates originating in the USA may be a restraining f actor ; there remains a need to hold back public sector borrowing and credit expansion in some member countries.
Den internationale baggrund
The international context
Siden årsskiftet er der imidlertid opstået det hidtil største underskud på forbundsbudgettet, som næsten fordobledes på et år og således nåede op på 6 Vi % af BNP i finansåret frem til september 1983. Dette har lagt hindringer i vejen for en yderligere lempelse af pengepolitikken i USA og snarere vendt udviklingen i den modsatte retning. M2 steg med 16 % på årsbasis i seksmånedersperioden frem til maj 1983, en stigning som for hovedpartens vedkommende skyldes bankernes køb af statspapirer.
Since the turn of the year, however, the emergence of an unprecedented federal budget deficit, which virtually doubled in one year to reach 6,5% of GDP in the fiscal year ending in September 1983, has prevented any further easing of monetary conditions in the USA and tended to put the process into reverse.
Trods de vedholdende fortolkningsvanskeligheder, der knytter sig til denne udvikling, kunne centralbanksystemet ikke lade den gå upåagtet hen.
Notwithstanding persistent difficulties of interpretation, the development could not be ignored by the Federal Reserve.
Diskontoen, som gradvis var blevet sænket med 3 Vi procentpoint i anden halvdel af 1982, blev holdt på 8 Vi %, og de officielle operationer blev gennemført på en sådan måde, at afkastet på 13-ugers statsgældsbeviserne blev presset op i retning af 9 Vi %; den første stigning i den amerikanske/mmeraiei 18 måneder—til 11 % — fandt sted i begyndelsen af august 1983.
The discount rate, which had been progressively cut by 3,5 points in the second half of 1982 was held at 8,5% and official operations were conducted in a way which tended to push the 13-week Treasury bill yield towards 9,5% ; the first rise in the prime rate for 18 months—to 11%—came in early August 1983.
Medens de nominelle rentesatser således holdt sig langt under det tidligere renteniveau, betød den hastigt aftagende vækst i inflationen, at der var tale om et langt mindre fald i realrentesatserne ; i juli 1983 lå afkastet på langfristede statsobligationer 8 Vi procentpoints over tolvmånedersstigningen i forbruger priserne, en forskel man ikke tidligere har registreret.
Whereas nominal interest rates thus remained much below earlier levels, the rapid deceleration of inflation meant that the improvement in real interest rates was much less; in July 1983 the long term government bond yield was 8,5 points above the 12-month rise in consumer prices, an unprecedented margin.
De høje afkast førte via en selvforstærkende proces til et fornyet
The availability of high yields led, in a process which came to feed on itself, to renewed upward pressure on the exchange rate of the US dollar—see Graph 6.1.
De internationale konjunkturer, på baggrund af hvilke EF's pengepolitik skal udformes, har i den betragtede periode været karakteriseret ved en række successive omfattende ændringer.
The broad international environment within which Com munity monetary policies have to take their place,has been characterized by a succession of important changes during the period under review.
Fra juli 1982 og frem udgik der fra møderne i Open Market Committee i det amerikanske centralbanksystem signaler om en ændring i den amerikanske pengepolitik.
From July 1982 onwards the meetings of the Open Market Committee of the US Federal Reserve System began to signal a shift in the stance of US monetary policy.