natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Til forskel fra virkningen af den nominelle vækst er rentebetalingerne på gælden i procent af BNP generelt steget kraftigt i den observerede periode, hvilket skyldes en forøgelse af såvel rentesatserne som gælden i procent af BNP.
High values may appear in line 3 of Table 6.7 (stock-flow adjustment) for some Member States. They are attributable not only to the problems of making the statistical transition from national accounts to public debt accounts, but also to the adjustment in the value of the external component of public debt.
I Luxembourg og Det forenede Kongerige har rentebyrden dog ligget på et stabilt niveau.
This is notably so in the case of Belgium, especially since 1982. and in the case of Denmark and Ireland throughout the review period.
Man bemærker endvidere, at rentebetalingerne i 1985 vil overstige finansieringsbehovet i Belgien, Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Luxembourg og Nederlandene, medens de siden 1977 til stadighed har været større end finansieringsbehovet i Det forenede Kongerige.
The adjustment item for Denmark has also been swollen by the fact that the budgetary authorities issue government securities for an amount in excess of the borrowing requirement, these securities being placed primarily with pension funds. In France, the exceptionally high value of this item in 1982 was due to the cost of the nationalization measures decided on in 1981.
Tallene i linje 3 (Korrektionstrømstørrelser — beholdningsstørrelser) spiller for visse medlemsstater en betydelig rolle, hvilket ikke blot skyldes problemerne vedrørende den statistiske overgang fra nationalregnskabstallene til statsgældsstatistikken, men også ændringen i værdien af den udenland ske komponent i den offentlige gæld.
The decision whether budget deficits and public debt as a proportion of GDP can still be sustained has to be taken in the light of all the elements discussed above.
Det er bl.a. tilfældet i Belgien, særlig fra 1982, samt i Danmark og Irland i hele den betragtede periode.
First, there is a strong presumption that the Member States in which the debt/GDP ratio is among the highest in the Community and at the same time is still rising sharply (Belgium.
Også for Danmarks vedkommende er denne post betydelig som følge af, at myndighederne udsteder statsobligationer til et beløb, der overstiger finan sieringsbehovet; disse obligationer placeres hovedsagelig hos pensionskasser.
Ireland and Italy in particular) are the ones most inclined to the view that the level of public debt exerts a dominant influence on economic activity.
I Frankrig skyldes det exceptionelt høje tal for 1982 omkostningerne i forbindelse med de nationaliseringer, der blev vedtaget i 1981.
In some cases, the bounds of what is sustainable may even have been overstepped, and this might be reflected in the weakness of the additional demand for
En anden interessant faktor er, at rentebetalingerne på gælden i 1985 forventes at overstige budgetunderskuddet i seks af de ni medlemsstater, der er anført i tabel 6.7.
It is also interesting to note that, in 1985, the debt-interest burden will probably exceed the budget deficit in six of the nine Member States shown in Table 6.7.
Enkelte af disse lande er allerede i denne situation, nemlig Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland og Luxembourg (siden 1983) samt Nederlandene (siden 1984).
This is already the case in some of them, Denmark, Germany, Luxembourg since 1983, and the Netherlands in 1984.
Dette afspejler om fanget af den politiske indsats, der er eller vil blive ydet for at stabilisere budgettet (jf. afsnit 1), og det er endvidere et vidnesbyrd om, at ingen medlemsstat er indstillet på at acceptere, at den offentlige gæld udviser en eksplosiv ten dens.
This reflects the scale of the budgetary stabilization policies that are being, or are expected to be, pursued (see Section 1).
Omfanget af justeringsbestræbelserne afhænger af gældsbyrdens størrelse og dermed af de kumulerede budget saldi.
This goes to show that no Member State is willing to allow its public debt to follow an explosive trend.
Omkostningerne ved tilpasningsprocessen er store som følge af den høje gennemsnitlige rente på gælden og den svage nominelle vækst, men det er den pris, der skal betales under processen.
The extent of the adjust ment effort is commensurate with the size of the interest burden and hence with the accumulation of developments.
Den tilbagevenden til en mere afbalanceret dosering af de forskellige økonomiskpolitiske foranstaltninger, som kan observeres, skulle imidlertid øve en gunstig indflydelse på udviklingen i den offentlige gæld og i rentesatserne og dermed åbne mulighed for en gradvis formindskelse af gældsbyrden.
Its cost is pushed up even further by the high level of the average interest rate payable on the debt and by the sluggish rate of nominal growth.
Samtidig skulle en kraftigere vækst på mellemlang sigt ligeledes lette omkostningerne i forbindelse med den budget- og gældspolitik, der er ført i de sidste ti år.
However these two effects are the price to be paid during the adjustment process.
Ved en vurdering af spørgsmålet om, hvorvidt budgetunderskuddene og den offentlige gæld i forhold til den økonomiske aktivitet har nået grænsen for det acceptable, må samtlige faktorer, der er nævnt i det foregående, tages i betragtning.
The return to a more balanced mix of macroeconomic policies that is now discernible should favourably influence the trend of public debt and that of interest rates and, as a result, should pave the way for a gradual reduction in the debt burden.
Først og fremmest er der en stærk formodning om, at de medlemsstater, hvor den offentlige gælds procentuelle andel
At the same time, faster growth in the mediumterm would also help to bring down the cost of the budgetary and debt policies pursued over the past 10 years.
Økonomisk årsoversigt 1984­1985
Annual Economic Review 1984-85
Budgetunderskud og offentlig gæld på mellemlang sigt indvirkning på udviklingen i forholdet
Budget deficits and public debt viewed from a mediumterm perspective
De enkelte faktorers offentlig gæld/BNP
Factors contributing to changes in the public debt/GDP ratio
Hvis sammenhængen mellem beholdningsstørrelser og strøm­størrelser ikke er fuldstændig, kan der tilføjes en korrektionspost (A) på højre side af lighedstegnet.
If stock-flow consistency is not perfect, an adjustment item (A) must be added on the right-hand side of the equation.
Tabel 6.7 viser de enkelte faktorers indvirkning på udviklingen i den offentlige gælds procentuelle andel af BNP.
Table 6.7 quantifies the equation in the following form :
Tabel 6.7 er den kvantificerede illustration af ligningen i følgende form:
Table 6.7 gives a breakdown of the trend of the public debt/ GDP ratio into a number of components.
Antag, at der mellem budgetunderskuddet og ændringen i den offentlige gæld er sikret kohærens mht. beholdnings­ og strøm­størrelser som følge af, at der er overensstemmelse mellem defini­tionerne af henholdsvis budgetunderskud og offentlig gæld, og som følge af at der anvendes et statistisk system, som sikrer total korrespondens mellem strømstørrelser og beholdningsstørrelser.
Let us assume that there is stock-flow consistency between the budget deficit and the movement of the public debt, confirmed both by the compatability of the definitions of budget deficit and by the existence of a statistical system ensuring total corre­spondence between flows and stocks.
Vurdering af grænsen mellem en acceptabel og en ikke­accepta­bel udvikling i galden på mellemlang sigt
Assessment of the extent to which mediumterm trend of the public debt can be sustained
Forudsat at budgetunderskud forbliver uændret i forhold til
If it is assumed that the budget deficit remains constant as a
(g), vil den offentlige gælds andel af BNP tendere mod at stabiliseres på en asymptotisk værdi.
Y, g is fixed (g). the public debt/GDP ratio will tend to stabilize at an asymptotic value.
Ændringen i den offentlige gælds procentuelle andel af BNP mellem periode t­ 1 og periode t bliver: kan udtrykkes i form af en geometrisk med multiplikations­faktoren progression
The change in the public debt/GDP ratio between period t - 1 and period t is then:
Når t ­» oo, bliver:
where t -» co :
skyldes Y­vækstens indvirkning på forholdet Di­i/Yt
D The change in — between t— 1 and t may thus be broken down Y into two contributory factors: the (positive) influence of the budget deficit as a proportion of GDP in period t and a (nega­tive) influence due to the effect of the growth of Y on the ratio Di-i/Y,.
Det asymptotiske niveau for afhænger således af bud­
D, The asymptotic level of — thus depends on the scale of the
B kan derefter underopdeles i underskud eksklusive rentebe­talinger (Bni) og rentebyrde (I).
B may itself be subdivided into a deficit net of interest payments (Bni) and interest charges (I).
(2) omskrives derefter således :
(2) is then written:
Yt getunderskuddéts procentuelle andel af BNP og af den økonomi­ske vækst.
Y, budget deficit in relation to GDP and on the growth rate of the economy.
Hvis dette niveau nås, uden at der opstår uligevægt på de reale og finansielle markeder, kan man deraf udlede, at
If this level is reached without any disequilibrium on the real and financial markets, it might he deduced that a policy under which budget deficits are kept at a constant proportion of GDP is tolerable in the medium-term.
Men rentebyrden er imidlertid selv en funktion af størrelsen af den offentlige gæld :
However, the interest burden is itself a function of the size of the public debt :
Rentebyrden øges således med den offentlige gæld og stabiliseres ligeledes på en asymptotisk værdi : Når t - > oo, bliver It (1+g) — = T b (8) — den offentlige gæld er et finansielt aggregat.
(ii) Public debt is a financial aggregate.
Lånoptagelserne vurderes generelt til pariværdi (pålydende værdi) uden hensyn til emissions- eller tilbagebetalingspræmier og uafhængigt af markedssituationen.
Liabilities are generally valued at their par value (nominal value) irrespective of issue or redemption premiums or market circumstances.
Denne vurdering svarer ikke 100% til pro venuet af lånet.
Such valuation does not correspond to 100% of borrowing proceeds.
I Danmark beregnes den offentlige gæld imidlertid på grundlag af emissionsværdien (provenuet af lånet), og denne afviger væsentligt fra pariværdien.
However, Denmark values its public debt at issue value (borrowing pro­ceeds), since such value differs substantially from the par value.
De danske myndigheder betragter derfor kursgevinsterne som en rentebyrde, således at sammenhængen mellem rentebyrden og gælden opretholdes. holdes.
Denmark then considers redemption premiums to be interest charges, and this maintains consistency between interest burden and the debt.
I og budgetunderskuddet eksklusive rentebyrden bliver :
I and the budget deficit net of interest charges is written: t:
Det bemærkes, at : Bni, g
It may be observed that:
— af hensyn til sammenligneligheden og på grund af problemet vedrørende de ufuldstændige statistikker og den manglende sammenhæng mellem tidsserierne for rentebyrde og gæld er der i tabel 6.7 anvendt tidsserier for den offentlige bruttogæld.
(iii) For reasons of comparability between Member States, though also because of the availability of statistics and so as to ensure consistency between the series for interest charges and for debt. Table 6.7 uses the gross series for public debt.
Samtlige medlemsstater fører nemlig statistik over for den offent lige bruttogæld, hvorimod dette endnu ikke er tilfældet for nettogælden (dvs. gælden inklusive det offentliges monetære og finansielle aktiver).
This is because all the Member States compile data on gross public debt, whereas they do not yet all do so in the case of net debt (i.e. debt including general government monetary and financial assets).
Desuden kender man rentebetalingerne på bruttogælden, men ikke rentebetalingerne på nettogælden, som for det meste kun kan anslås.
Furthermore, interest paid on the gross debt is known; this is not true of the interest charges on the net debt, which more often than not can only be estimated.
Men der foreligger ikke altid oplysninger om det offentliges samlede nettofinansieringsbehov.
However, the net financial deficit is not always avail­able for general government.
Rentebyrden i procent af den økonomiske aktivitet, som ændres med den offentlige gælds andel af BNP, indebærer således en reduktion af underskuddet eksklusive rentebyrden, forudsat at det samlede budgetunderskud holdes konstant i forhold til BNP.
Since the interest burden, as a proportion of GDP, varies with the ratio of the public debt to GDP. this means that, if the total budget deficit is to be kept constant in relation to GDP. the deficit excluding interest charges must be reduced.
— den periodiske regulering af modværdien i national valuta af den del af den offentlige gæld, der er benævnt i fremmed valuta, samt justeringen af den del, der er indeksreguleret, resulterer i en yderligere forøgelse af afstanden mellem strømstørrelserne og ændringen i beholdningsstørrelserne.
(v) The periodic readjustment of the national currency value of the foreign currency component of the public debt and the periodic readjustment of the indexed part produce an additional discrepancy between flows and the change in stocks.
I på en positiv værdi (underskud).
Bnit I a positive value (deficit).
Hvis derimod, r > — endelig foretages visse offentlige finansielle transaktioner, som indvirker på bruttogælden, uafhængigt af budgettransaktio-
(vi) Lastly, certain financial transactions by the public authori­ties which have an impact on the gross debt are sometimes carried out separately from budget transactions.
1+g bliver Bnk negativ, og da rentebyrden således bliver større end budgetunderskuddet, kræves et budgetoverskud eksklusive ren tebetalinger.
1+g negative: i.e., since the interest burden is greater than the budget deficit, a budget surplus net of interest payments is required.
Korrektionsposten (tabel 6.7. linje 3) omfatter således: m lån, forskud og kapitalinteresser
To summarize, the adjustment item (line 3 of Table 6.7) covers
• overgangen fra en definition baseret på transaktioner til en definition baseret på betalinger
(i) loans, advances and participations; lii) the move from a transactions basis to a settlements basis;
Renteniveauet spiller derfor en afgørende rolle for, om underskudsbudgetteringspolitik er acceptabel eller ej.
The level of interest rates can clearly be seen to be a key element in the sustainability, or otherwise, of a policy of running budget deficits.
Såfremt renten konstant er højere end den nominelle vækstrate, kræves en betydelig reduktion af de offentlige udgifter og/eller en betydelig forøgelse af indtægterne for at begrænse budgetunderskuddet eksklusive renter.
Where there is a recurrence of situations in which the interest rate is higher than the nominal growth rate, a major effort must be made to reduce public expenditure and//or in­crease revenue so as to limit the budget deficit net of interest payments.
• forskellen mellem låneprovenuet og størrelsen af den supplerende gæld
(iii) the difference between the proceeds of borrowing and the valuation of the additional debt;
Kohærens mht. beholdnings- og strømstørrelser mellem budgetunderskud og ændring i den offentlige gæld
Stock-flow consistency between changes in the public debt and budget deficits
• ændringen i værdien af den del af gælden, der er benævnt i fremmed valuta, og justeringen af den del af gælden, der er indeksreguleret
(iv) the movement of the value of the foreign currency part of the debt and the indexed part of the debt;
• den forskel, som skyldes, at den institutionelle sektor anvender forskellige definitioner for strømstørrelserne (hele den offentlige sektor) og beholdningsstørrelserne
In practice, there is never perfect consistency between public finance stocks and flows. This is due to a number of definitional and statistical factors:
I praksis er der aldrig fuldstændig overensstemmelse mellem beholdningsstørrelser og strømstørrelser for de offentlige finanser.
(v) the discrepancy caused by differences in the definitions of the institutional sector used for flows (general government) and stocks;
Årsagerne hertil er mange; det drejer sig dels om definitionsproblemer, dels om statistiske problemer:
(vi) the discrepancy due to certain financial transactions affect­ing the gross public debt being carried out separately from the budget.
— det offentliges samlede underskud bør svare til det offentliges samlede gæld.
(i) The deficit of general government should correspond to a debt which similarly relates to the whole of general government.
Men tallene for gælden er ikke altid disponible.
Such a debt is not always available.
• den forskel, der skyldes, at visse finansielle transaktioner, der indvirker på den offentlige bruttogæld, foretages uafhængigt af budgettransaktionerne.
The debt definitions given in Table 6.7 come as close as possible to covering the whole of the institutional sector (see the footnote at the bottom of Table 6.7).
Kilder til tidsserierne for den offentlige gæld
Sources for the public sector
De vigtigste finanspolitiske foranstaltninger i medlemsstaterne for finansårene 1984 og 1985
Main budgetary policy measures in Member States affecting the financial years 1984 and 1985)
Belgien i midten af august, blev der regnet med et underskud på 42 mia svarende til 7,1 % af BNP mod 8,2% i 1984.
In mid-1984. the Federal deficit was put at DM 29 500 million.
Der blev fastsat udgiftsrammer for de enkelte ministerier med sigte på at sikre, at udgifterne (i faste priser) fastholdes uændret i forhold til 1984.
In June, the government reached agreement on the principle of a tax reform under which taxes would be reduced by DM 20 200 million; this would be done in two stages, the first in January 1986 and the second in January 1988.
Forbundsrepublikken Tyskland
The tax reductions will not be offset by increases in other taxes.
I begyndelsen af 1984 konstateredes udgiftsstigninger (arbejdsløshed, rentebetalinger på gælden), som kunne hindre virkeliggørelsen af det mål, der var fastsat i det oprindelige budget for 1984 (statens nettofinansieringsbehov : 507,4 mia BFR). Der for vedtog regeringen den 31. marts en flerårig plan, ifølge hvilken der i perioden 1984-1986 skal iværksættes foranstaltninger, der kan nedbringe nettofinansieringsbehovet fra ca. 12 % af BNP i 1984 til 7 % i 1987.
At the beginning of 1984, a rising level of expenditure (unemployment, debt interest payments) became apparent which jeopardized the achievement of the objective set in the initial budget for 1984 (central government net borrowing requirement of BFR 507.4 million).
De vigtigste foranstaltninger består i en afdæmpning af indkomsterne : i 1984, 1985 og 1986 skal lønmodtagerne inden for den private og den offentlige sektor indbetale en afgift på 2 % — svarende til en dyrtidsportion — til socialsikringen, og et tilsvarende bidrag kræves af de selvstændige erhvervsdrivende.
The main measures involve wage moderation: in 1984, 1985 and 1986. private and public sector employees will forgo a 2% indexation increase (equivalent to one indexation step) on their wages and salaries which will instead be paid into the social security system, while an equivalent levy will be paid by the selfemployed.
Også de af socialsikringen udbetalte pensioner, børnetilskud, arbejdsløshedsunderstøttelser og invalidepensioner reduceres med et beløb svarende til en dyrtidsportion.
An amount equivalent to one indexation step will also be withheld from pensions, family allowances, unemployment benefit and invalidity benefits.
Denne plan indebærer i øvrigt forskellige besparelser i den offentlige sektor samt en række skatte- og afgiftsmæssige foranstaltninger.
The package also includes various economy measures in the public service and tax measures.
Den 1. august vedtog regeringen hovedlinjerne i budgetforslaget for 1985: de samlede udgifter stiger med 4,8% og indtægterne med 7,3%. Statens nettofinansieringsbehov vil andrage 495,3 mia, hvilket ifølge den belgiske regerings skøn vil svare til 10,3 % af BNI mod 11,3 % i 1984 og 12,6 % i 1983.
On 1 August, the government decided on the basic lines of the 1985 draft budget: total expenditure is to increase by 4.8% and revenue by 7,3%.
Budgettet for finansåret 1984 blev vedtaget af forbundsdagen den 16. december 1983.
The draft general government budget for 1984 was presented to parliament on 30 November 1983.
Stigningen i de samlede udgifter i forhold til 1983 blev fastsat til 1,6 %, og statens nettofinansieringsbehov blev begrænset til 33,6 mia DM.
The budget provided for an increase of 25.1% in revenue and 19.8% in expenditure and for a deficit of DR365 700 million (9,7% of GDP) compared with DR 342 000 million (10.9% ofGDP) in 1983.
Som følge af den gunstige konjunkturudvikling lå skatte- og afgiftsprovenuet over det ni veau, der var kalkuleret med i finansloven, medens stigningstakten for udgifterne var lavere end anslået i slutningen af 1983.
Improved proceeds of taxation were expected to be produced by simpler procedures and stricter controls on evasion.
Medio 1984 blev underskuddet anslået til 29,5 mia. I juni blev regeringen enig om hovedlinjerne i en skattereform, som tog sigte på skattenedsættelser til et beløb på 20,2 mia, og som skulle iværksættes i to etaper, nemlig i januar 1986 og i januar 1988.
During the summer, the Prime Minister announced that no new taxes would be introduced in 1985 and that the reduction in public deficits would be achieved by stepping up the drive against tax avoidance.
Disse skattenedsættelser skulle ikke udlignes ved en forhøjelse af andre skatter.
Particular em phasis would be put on public investment, and efforts to reduce inflation would be continued.
I juli forelagde regeringen sit budgetforslag for 1985: der regnes med en udgiftsstigning på 1,2% i forhold til 1984 og et underskud på forbundsstatens finanser på 24 mia. Samtidig reviderede myndighederne deres finansplan på mellem lang sigt indtil 1988: stigningstakten for de offentlige udgifter skal holdes på et betydelig lavere niveau end den forventede nominelle BNP-vækstrate på 5,5 %, således at de offentlige udgifters andel af BNP formindskes og den private sektors andel forøges.
In October, the Commission services estimated the net borrowing of general government in 1984 at 10% of GDP as against 9,2% in 1983.
Den nye regering, der blev dannet efter valget den 10. januar, genfremsatte finanslovforslaget, som blev vedtaget af folketinget den 23. februar.
The new government which emerged from the elections held on 10 January retabled the draft budget, which was adopted by parliament on 23 February.
I dette finanslovforslag blev der kalkuleret med et underskud på drifts-, anlægs- og udlånsbudgettet på 54,2 mia DKR, hvilket svarer til en reduktion på 1,2 mia i forhold til saldoen for 1983 og repræsenterer 9,7% af BNP mod 10,7 % i 1983.
The draft budget provided for a net financial deficit of DKR 54 200 million, which is DKR 1 200 million less than the 1983 deficit and is equivalent to 9.7% of GDP as against 10.7% in 1983.
Budgetsituationen forbedredes mærkbart, idet indtægterne på grund af de gunstige konjunkturer, var større end oprindeligt forudset, hvorimod udgifterne fulgte den ventede udvikling.
The budget situation improved appreciably, revenue being higher than originally anticipated because of the upturn in the economy, while expenditure remained on the anticipated trend.
I april besluttede regeringen at forlænge den midlertidige ophævelse af dyrtidsreguleringen ind til marts 1987 og kun at forhøje skalatrinene med 2% i 1985.
In April, it was decided that the temporary abolition of indexation for employees would be continued until March 1987 and that tax brackets would be raised by only 2% in 1985. Excise duties were also raised.
Punktafgifterne blev ligeledes forhøjet.
During the summer, the net financial deficit was put at DKR 45 500 million.
I løbet af sommeren blev underskuddet på drifts-, anlægs- og udlånsbudgettet anslået til 45,5 mia for 1984.1 finanslovforslaget for 1985, som blev forelagt
The draft budget for 1985. presented in mid-August, put the deficit at DKR 42 000 million, equivalent to 7,1% of GDP as against 8.2% in 1984.