natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(1) Socialberetninger. 197r, nr. 109.
1 Social Report 1977, point 109·
Arbejdsdirektørens beslutning om, i den situation hverken at lade udbetale arbejdsløshedsunderstøttelse elLer supplerende dagpenge i forbindelse med arbejdsfordeling ("Kurzarbeitergeld") tiL de arbejdstagere uden for de strejke ramte områder, der ikke kunne arbejde på grund af produktionsstandsninger som følge af svigtende leverancer, medførte, at fagforeningerne indbragte sagen for arbejdsretten i de enkelte delstater.
Office not to pay either short-time working allowances or unemployment benefits to workers outside the strike areas who were unable to work be cause of cutbacks in production as a result of supply and delivery diffi culties induced the trade unions to turn to the social courts.
De opnåede herved, at den pågældende beslutning blev suspenderet indtil landsarbejdsrettens endelige afgørelse forelå, og arbejdsformidLingskontorerne fortsatte indtil videre med at udbetale de nævnte ydelser.
In accor dance with their ruling, the decision was temporarily set aside pending final clarification of the legal position by the Federal Social Court. The
Efter inddragelse af uafhængige forligsmænd, bLev der omsider opnået enighed inden for begge industrisektorer om nye kollektive overenskomster, der som et centralt punkt indeholdt en nedsættelse af den overenskomstmæssige ugentlige arbejdstid fra 1. april 1985.
In the two industries in question, the intervention of independent arbitrators finally led to the conclusion of new collective agreements which centre on a reduction of agreed weekly working time from 40 to 38.5 hours.
Medens den nye normale arbejdstid på 38,5 timer kommer til at gælde samtlige arbejdstagere i de grafiske fag, vil der for metal industriens vedkommende ganske vist fra samme tidspunkt også ske en nedsættelse af den ugentlige arbejdstid tiL 38,5 timer, men den vil dog variere individuelt og viL alt efter virksomhedernes behov og tekniske standard kunne fastsættes til et sted mellem 37 og 40 timer; den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid for samtlige beskæftigede må dog ikke overskride 38,5 timer.
Although this new normal working time will apply uniformly to all workers in the printing industry from 1 April 1985, the arrangements for reducing weekly working time to 38.5 hours in the metalworking in dustry, to be introduced on the same date, may be adapted to individual circumstances and vary between 37 and 40 hours according to the needs and technical capacity of the firms in question; weekly working time per worker averaged over the whole workforce may not, however, exceed 38.5 hours.
Det er op tiL de enkelte virksomheder selv at fastlægge de nærmere enkeltheder i forbindelse med denne arbejdstidsnedsættelse (f.eks. hvorvidt den skal fordeles Ligeligt på de fem ugentlige arbejdsdage eller ej).
Firms are left to decide on the individual details of working time arrangements (e.g. equal or unequal distribution over five working days).
Uden at det blev nødvendigt at indlede de bebudede strejker, nåede arbejdsmarkeds parterne i den offentlige sektor den 9. november til enighed om en ny kollektiv overenskomst for arbejdstagerne, der indebærer en lineær forhøjelse af Lønninger og andre ydeLser på 3,2% samt en trinvis nedsættelse af arbejdstidens Længde i form af ekstra hviledage med løn.
In the printing industry, however, a certain degree of flexibility in the form of an unequal distribution of daily and weekly working time is possible at company level to meet the individual needs of the firm.
50 år og derover fra 1986 og for alLe arbejdstagere inden for den offentlige sektor fra 1987.
On 9 November, the two sides of industry in the public sector conclu ded a new collective agreement for employees and thus avoided recourse to the strikes announced; according to this collective agreement,from the beginning of 1985 wages and salaries will be increased by 3.2 % and wor king time will be gradually reduced by giving workers additional paid days off : two paid days off are offered to all employees aged 58 and over from 1985 on, to all employees aged 50 and over from 1986 on and to all employees from 1987.
Forbunds- og delstatsregeringerne har besluttet, at bestemmelserne i denne kollektive overenskomst skal gælde med øjeblikkelig virkning for alLe tjenestemænd og militært ansatte.
This collective agreement was immediately applied by the Federal government and the Länder to civil servants and the armed forces.
I forbindelse med det heftige opgør omkring arbejdstidsforkortelsen gik der i beretningsperioden langt flere arbejdsdage tabt gennem strejke- og lockout- aktioner end i noget andet år siden afslutningen af den anden Verdenskrig - med undtagelse af 1971, hvor der fandt en lige så hård arbejdskamp sted, også denne gang i metal- og især automobilindustrien.
As a consequence of the bitter disputes concerning reductions in working time, many more working days were lost through strikes and lockouts during the year under review than in any year since the end of the war - apart form 1971, when the same metalworking and > particularly, motor vehicle industries, had experienced a similar big dispute. In the second quarter alone a total of nearly 5.4 million working days were lost. 90.
I øvrigt skete der en forværring af forholdet mellem arbejdsgiverne og de offentlige myndigheder.
Otherwise relations between employers and the government became more strained.
Som følge af visse meningsforskel le mellem de enkelte fagforeningsledere blev roen på arbejdsmarkedet trods den indgåede overenskomst brudt, idet en byge af strejker -og det ikke blot t iL opbakning af lønkrav - ramte bank- og hospitals sektoren, transport i byområder, private undervisningsinstitutioner, adskillige private virksomheder, statsansatte ingeniører, flyveledere og flyvemaskinister ved Olympic Airways.
Following discussions between trade-union leaders, and despite the collective agreement, disputes broke out: a wave of strikes in support of wage and other claims hit the banking sector, hospitals, urban transport, private education and several firms in the private sector, engineers employed by the State, air traffic controllers and Olympic Airways flight engineers.
I Frankrig har forholdene på arbejdsmarkedet i løbet af beretningsperioden været præget af en generel forværring af beskæftigelsessituationen (et samlet tab på 270 000 arbejdspladser, hvorved arbejdsløshedstallet nærmer sig 2 500 000) samt af en række strukturbetingede ændringer og tilpasninger i forarbejdnings industrien.
In France, industrial relations over the period in*question were affected by the general fall in employment (a total of 270 000 job losses, bringing unemployment up to 2 500 000) and by changes and structural adjustments in manufacturing industry.
Et centralt punkt i såvel regeringens som arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisa tionernes overvejelser har været modernisering af produktionsstrukturerne med de deraf følgende virkninger for de ansatte samt bestræbelserne på at nå frem til en mere fleksibel ledelse af virksomhederne.
The Government was mainly concerned with the modernization of production structures and the resulting implications for wage earners, and achieving a more flexible approach in company management - as were the employers and the trade unions.
Moderniserings- og omstruktureringsplanerne har omfattet en række store virk somheder inden for automobilindustrien, jern- og stålindustrien, skibsværfterne, kulminerne og maskinbygningsindustrien.
The employers' demand for greater flexibility with regard to certain provisions of social legislation and labour law with a view to improving competitiveness and creating new jobs was accepted - although to varying degrees - by the Government, the political parties and the trade unions.
Arbejdsgiverne har stillet krav om øget fleksibilitet (forstået som en smidig gørelse af visse af de sociale og arbejdsret Lige bestemmelser, der gælder for virksomhederne, så de får mulighed for at øge konkurrenceevnen og skabe flere nye arbejdspladser).
The Government put forward several proposals aimed at job-creation: choice of part -time or full-time work, work in the public interest, set ting up new businesses.
Disse krav er i forskellig udstrækning blevet accepteret af hhv. regeringen, de politiske partier og fagforeningerne.
The employers' organizations called for greater flexibility regarding newly-hired workers and, during an experimental period of three years, the suspension of the need for administrative authorization before dismissing these workers; elimination of the
Regeringen har fremsat flere forskellige forslag med beskæftigelsesfremmende sigte: øgede muligheder for arbejdstageren til selv at fastlægge sin arbejdstid, igangsættelse af arbejde af samfundsmæssig værdi og støtte til oprettelse af nye virksomheder.
"threshold effect", abolition of parafiscal charges, which represent about
Arbejdsgiversammenslutningerne har fremsat ønske om indførelse af en forsøgsordning med etablering af nye arbejdspladser i forbindelse med hviLke, der skulle ske en reduktion af arbejdsgiverens sociale sikringsbidrag (de har anmodet om, at man i en treårs periode suspenderer arbejdsgivernes forpligtelse til hos de offentlige myndigheder at indhente forhåndsgodkendelse af afskedigelser af nyansatte, fjerner virkningerne af de relativt tunge byrder, der er pålagt mellemstore virksomheder og afskaffer en række afgifter, der udgør ca. 5% af de mindre virksomheders sociale sikringsbidrag).
5 % of total social security contributions for small firms; revision of procedures applying to dismissals fixed by law or collective agreement; adjustments to thresholds; easing of legislative constraints on parttime work, fixed-term contracts and temporary work.
Endvidere ønsker de en reform af de ved lov og kollektiv overenskomst fastsatte opsigeLsesprocedurer, en ændring af de tærskelværdier for antallet af ansatte, der er afgørende for virksomheder nes sociale forpligtelser, en smidiggørelse af Lovgivningen om deltidsarbejde, tidsbegrænsede arbejdskontrakter og vikarbureauarbejde.
The trade unions demand in this area included a call for the joint committees on employment to be revitalized, reductions in working time, a study of the repercussions on employment of technological innovations with proposals on suitable training measures for the workers involved and procedures to ensure preliminary consultation with workers representatives.
ALle disse spørgsmål har indgået en central pLads under forhandlingerne om arbejds- viLkårerne, og regeringen har for sit vedkommende ønsket at få lovfæstet nogLe af de opnåede forhandlingsresultater vedrørende større fleksibiLi tet på arbejds markedet.
These probtmes were central to the negotiations on working conditions; the Government expressed its hope that a negotiated settle ment regarding the flexibility problem would be reached. These nego tiations, which began at the end of March, resulted in a draft agreement which the trade union organizations - apart from the CGT - would have signed if their members had not forced them to reject it.
Disse forhandlinger, der indledtes sidst i marts måned, førte til
Although the employers refused to renegotiate the agreement the unions still hoped to get talks underway again.
Trods arbejdsgivernes beslutning om ikke at ville genforhandle aftalen, håber fagforeningerne dog på en genoptagelse af forhandlingerne.
In the area of collective bargaining at intertrade level, note should be taken of the signature on 19 September of an agreement institu ting joint control of funds paid by employers to training associations as their contribution to the financing of continuous vocational training.
I forbindelse med forhandlingerne om kollektive overenskomster på tværfagligt plan bør nævnes aftaLen af 19. september, hvorved der indføres en paritetisk kontrol med de midler, arbejdsgiverne indbetaler til en række uddannelsesinsti tutioner som bidrag til finansiering af efteruddanneLsesforansta Itninger, samt aftaLen af 6. juli, hvorved der atter pustes liv i de tværfaglige regionale pari tetiske beskæftigelsesudvalg, der blev nedsat i medfør af aftalen af 10. februar
Another agreement, signed on 6 July, revives the regional joint intertrade committees on employment, which were set up by the agreement of 10 February
1969 om tryghed i ansættelsen, men som kun har fungeret i stærkt begrænset omfang.
1969 on job security but never became fully operational.
På sektorplan bør nævnes den nye hovedaftale om sociaL tryghed inden for jern- og stålsektoren, der blev indgået den 24. juli og gæLder til 31. december 1987
At sectoral level, note should be taken of the new general social protection agreement in the steel industry, effective from 24 July to
(bevareLse af førtidspensioneringsordningen, indførelse af en omskoLingsorlov på to år, sikring af 70% af nettolønnen), aftalen af 16. maj om arbejds- og uddannel sesmæssige spørgsmål for kommunalarbejderne (erhvervsuddannelsestiIbud for løn modtagere under 55 år, arbejdstidens længde, førtidspensionering ved det 55. år for personer med hårdt arbejde), den ordning, som de implicerede parter inden for pejerisektoren fik forhandlet sig til rette om den 5. september (førtidspensio nering fra det 55. år, erhvervsuddannelse med henblik på omskoling eLler efter uddannelse af arbejdstagerne), samt den første landsomfattende kollektive over enskomst for personalet ved offentligt drevne kantiner o.lign., der blev under tegnet den 20. juni.
31 December 1987 (continuation of the early retirement scheme, two-year training leave with 70 % of gross earnings); the social measures in the public works sector negotiated on 16 May (vocational training of wage- earners aged under 55, working time, early retirement at 55 years for wageearners engaged in arduous work); the social measure adopted at the
De på virksomhedsplan stedfundne forhandlinger har først og fremmest drejet sig om Løn og arbejdtid.
Negotiations at firm level largely concerned wages and working time.
Med hensyn tit arbejdskonflikter har det antal arbejdsdage, der er gået tabt som føLge af strejker, holdt sig på samme niveau som i 1983.
The number of days lost in industrial disputes was about the same as in 1983.
Dog har der været en række landsomfattende arbejdskonflikter, der har drejet sig om sikringen af arbejds pladser i forbindelse med meddelelsen om forestående modernisering.
Major national disputes relating to job protection broke out following the announcement of modernization of plans in the motor vehicle sector, the Lorraine steel works, the paper industry and engineering, and required arbitration at the highest level.
Disse konflik ter har omfattet virksomheder inden for automobiLindustrien, jern- og ståLsektoren i Lorraine, papi rf remsti I Ling og maskinbygning, og det har været nødvendigt med mægling på allerhøjeste plan.
In the public sector, strikes broke out in protest against the austerity policy in the postal services, railways, air traffic control service and the coalmining sector.
Inden for den offentlige sektor udbrød der en række strejker som protest mod den stramme krisepolitik; de berørte postvæsenet, jern banerne, flyvelederne og kulminerne.
However, with the exception of the Lorraine steelworkers, no mass protests occurred. Strikes in the public services highlighted the problem of limiting the right to strike in these services.
I Irland fik den 24. lønforhandlingsrunde en ret langsom start.
In Ireland, negotiations in the 24th Pay Round started very slowly.
I den pri vate sektor førtes forhandlingerne hovedsagelig på afdelings- eller virksomheds plan og var centreret om de rent lønmæssige aspekter.
In the private sector, negotiations were conducted mainly at plant or undertaking level and were confined to pay/.
Der blev fremsat visse formelle krav om nedsættelse af arbejdstiden på linje med det irske LO's politik, men der kom ingen betydelige aftaler i stand om nedsat arbejdstid eller forlæng else af den årlige ferie med løn.
There were some nominal claims for reductions in working hours, in line with ICTU policy, but no significant settlements on hours or extended annual leave ensued.
Mod slutningen af året blev der indgået overenskomster inden for større dele af den private sektor, herunder bygge- og anLæg, distribution og pengeinstitutter.
By the end of the year, agreements had been negotiated for substan tial parts of the private sector, notably manufacturing, distribution and financial services.
Disse aftaler indeholdt meget forskellige bestemmelser på lønområdet. I flere tilfælde indebar den en lønpause og derefter en lønforhøjeLse à to omgange inden for et tidsrum af 15 måneder.
Settlements which varied fairly widely, provided for a pay pause in many cases and a two-phase pay increase covering a period of about 15 months.
Den gennemsnitlige årlige lønstigning androg 8%.
The annualised average increase was around 8 per cent.
Inden for den offentlige sektor blev der derimod ikke indgået nogen aftaLer af betydning.
In the absence of centralised pay agreements, the national Employer-
Her havde arbejdsretten anbefalet generelle lønstigninger på omkring
The number of days lost in industrial disputes in 1984 estimated at 364.500, was greater than in 1983 mainly because of disputes occurring in the Last quarter of the year in the bacon industry, gas and insurance.
Landskonferencen for arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationerne har spilLet en ret beskeden rolle, da der ikke er indgået landsomfattende kollektive overenskomster.
The Ministry of Labour has continued the initiative on industrial relations reform which it began last year.
Den har bistået ved løsningen af en række arbejdkonflikter og har nedsat arbejdsgrup per til behandling af føLgende tre emner: fravær, fastlæggelse af forhandlings- strukturer for heLe fagbevægelsen samt adfærdskodekser i forbindelse med indbring else af klager og disciplinærretlige og afskedigelsesmæssige procedurer.
Separate meetings were held with the Irish Congress of Trade Unions and the Federated Union of
Der blev på ministerielt plan afholdt møder den 3. marts med hhv. irsk LO og arbejdsgiversam menslutningen om de punkter, som de to parter anså for at være de væsentligste.
The Minister for Labour has appointed a coordinator from his Department for discussions of a further draft discussion document expected to be submitted to the parties.
Arbejdsministeren har udpeget en embedsmand fra sit ministerium til at koordinere udarbejdelsen af et nyt debatoplæg til forelæggelse for de involverede parter.
Tripartite participation in various bodies has continued, notably in the National Economic and Social Committee (NESC) which has been rest constituted with a smaller membership.
I Italien har forholdet mellem arbejdsmarkedets parter, der i øvrigt i beretningsperioden har været yderst problemfyldt, først og fremmest været præget af følgende to grundlæggende spørgsmål: lønomkostningerne og udarbejdelsen af en aftaleprotokol om fremgangsmåden ved parternes egen bilæggelse af konflikter inden for transportsektoren.
In Italy, industrial relations, which were particularly strained during the year, centred on two basic questions: wage costs and the fine gotiations surraunding the protocol agreement on a self-negotiation code governing strike action in the transport sector.
Med hensyn til lønomkostningerne har drøftelserne primært drejet sig om dyrtids reguleringen af lønningerne, især spørgsmålet om, hvorvidt det vi Lie være hensigts mæssigt på forhånd af fastlægge lønudviklingen for 1984.
In connection with wage costs, the central topic of the debate was wage indexation and the advisability of reaching prior agreement on pay trends in 1984.
Da der kunne konstateres markante meningsforskel Le mellem arbejdsmarkedets organisationer, greb regeringen ind og fremlagde den 14. februar en aftaleprotokol, der blev godkendt af såvel arbejdsgiver- som arbejdstagerorganisationerne, med undtagelse af en enkelt under afdeling af de landsdækkende fagforeninger.
In the presence of marked differences of view among the trade unions, the Government intervened and on 14 February presented a protocol agreement which was accepted by both employers and trade unions, with the exception of one section of one of the three main workers' orga nizations.
I denne aftale understreges nødvendigheden af at holde de offentlige udgifter under kontrol og fremme den økonomiske vækst ved gennemførelse af foranstaltnin ger inden for følgende områder: skattelovgivning, priser og gebyrer i den offent lige sektor, industripolitikken og beskæftigelsen.
This agreement underlined the need to control public expenditure and give impetus to the economy through measures affecting taxation, public service prices and tariffs, industrial policy and employment.
Med hensyn til beskæftigelsen er formålet med de planlagte foranstaltninger at få gennemført en arbejdsmarkeds reform; bLandt de vigtigste punkter er en reorganisering af arbejdsformidlingen, oprettelse af en instans, hvorfra hele det nationale arbejdsmarked kan hoLdes under observation, regulering af de særlige arbejdskontrakter (kombinerede uddan nelses- og arbejdskontrakter, deltidskontrakter og Lærlingekontrakter), en række ændringer af "cassa integrazione guadagni" (fond, der i et vist tidsrum yder Løn tilskud tiL arbejdstagere på arbejdsfordeling), indgåelse af solidaritetsaftaler og nedsættelse af arbejdstiden gennem forhandling.
With respect to employment, the proposed measures sougth to reform the labour market: the most significant provisions concern the reorganization of the employ ment services; the creation of a national-wide network of local labour market "observation posts"; the regulation of special employment contracts
Med hensyn til Lønomkostnin gerne viL dyrtidsreguleringen af lønningerne (hvor råvarepriserne holdes udenfor) for 1984 blive begrænset til 9 point.
With respect to wage costs, index-linked increases (increases in raw-materials prices are to be excluded from the index) will be limited to 9 points in 1984.
De ved lov gennemførte foranstaltninger vedrørende dyrtidsreguleringen af lønnin gerne udløste en dybtgående krise i det italienske LO og fik det italienske kom munistiske parti til at igangsætte en procedure med henbLik på afholdelse af folkeafstemning for eller imod et indgreb i den hidtidige dyrtidsregulering.
The adoption by Decree of measures concerning the pay indexation system provoked a serious crisis in the trade union federation and a move by the Communist party to call a general referendum against restrictions on wage indexation.
I januar 1985 afgav forfatningsdomstolen en kendeLse om, at en sådan folkeafstem ning er Lovlig.
In January 1985,the Constitutional Court ruled that this referendum was admissible.
Disse forhandlinger mundede den 16. juli ud i under tegnelsen af en protokol, hvori det fastlagdes, hvilke årlige perioder der skulle holdes uden for eventuelle strejker, vilkårene for afgivelse af strejkevarsel, varigheden af strejker samt bestemmelser om deres ophævelse.
On 16 July these talks led to the signature of a protocol specifying the periods of the year during which strikes may not be called, the requirements concerning strike notice and the duration and termination of strikes.
Både forhandlings-, mæglings- og forligsprocedurerne ved arbejdskonflikter skal der forhandles videre om.
Negotiation, conciliation and arbitration procedures will be the subject of further negotiations.
For sa vidt angår forholdet melLem arbejdsmarkedets parter, er den direkte dialog mellem arbejdstager- og arbejdsgiversammenslutningerne blevet genoptaget - uden at der dog endnu er kommet nogen aftaler i stand - omkring spørgsmål som lønom kostninger, underskuddet på de offentlige budgetter, den økonomiske genopretning og forbedringen af beskæftigelsen.
As for relations between the two sides of industry, direct discussions between workers* and employers' organizations were resumed, without leading to any agreement, however; the talks centred on labour costs, the public finance deficit, economic recovery and employment.
Forholdet mellem parterne har dog været noget belastet som følge af de forskellige fortolkninger, der har vist sig at være af visse bestemmelser i aftalen af 22. januar 1983 om pristalsregulering af lønnin gerne.
Relations were disrupted by divergent interpretations of certain provisions of the agreement of