natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Π Indsatsen i landbrugssektoren kommer til at spille en central rolle i disse programmer som følge af antallet af beskæftigede og nødvendigheden af at øge konkurrenceevnen over for portugisiske og spanske produkter.
Π The relative importance of agriculture to the Mediterranean economy, coupled with the need to improve competitivity in advance of Spanish and Portuguese accession, means that agriculture will play a major role in the new programmes.
• En forbedring af konkurrenceevnen afhænger først og fremmest af, at der anvendees udviklingsmodeller, der er afpasset efter forskellene mellem de enkelte middelhavsre­gioner.
In areas where irrigation is traditionally employed, it may be necessary to encourage growers to switch from one variety of produce to another. In areas where new irrigation schemes are feasible, the Community can lend financial support.
I områder med kunstig vanding kan man i mange tilfælde omstille produktio­nen til andre produkter, i områder, hvor det er muligt at etablere kunstig vanding, er der behov for finansiel støtte, og i de zoner, der er mest udsat for at falde uden for det økonomiske og sociale mønster — bjerge, bakker og flade strækninger, der ikke kan vandes kunstigt, må man øge produktiviteten inden for de nuværende kulturer og det nuværende husdyrhold, samt fremme skovbrug, foderafgrøder og andre produktioner, som har markedsmuligheder.
In other areas where the economic and social fabric of society is most threatened — in hilly or mountainous regions or on low-lying land not suitable for irrigation — the Commu­nity will attempt to increase yield from crops, flocks or forests. It will seek to encourage products, both new and traditional, for which markets can most easily be found.
• Samtidig må man stort set overalt forbedre landbrugernes faglige uddannelse, indrette produktionssystemerne, så omstilling til andre produktioner er mulig, forbedre forarbejdnings­ og afsætningsstrukturerne — især ved at skabe velfundere­de producentorganisationer.
• Throughout the region steps must be taken to upgrade the training of those employed on the land and to popularize new methods of production which will permit, where necessary, a fresh start to be made. Action is also needed to improve the processing and marketing of crops, notably through encouraging viable pro­ducer organizations.
• Indsatsen vedrørende landbruget må gøres uden at krænke principperne i den fælles landbrugspolitik.
• Finally, efforts will continue to reform the common agriculture policy, without challenging the basic principles of'Green Europe'.
Π Indsatsen på andre områder end landbrug har til formål at skabe alternative beskæfti­gelsesmuligheder ved at stimulere de pågældende regioners udviklingsmuligheder.
strengthened, extended or adapted specifically to the needs of Mediterranean produce. To prevent the creation of new surpluses, quality products must be encouraged.
• Fiskeri: Fællesskabets fiskeripolitik må suppleres med en særlig indsats i middel­havsområdet: oprettelse af nye udviklingscentre, indretning af beskyttede kystzoner, bekæmpelse af havets forurening, udvikling af kystfiskeriet, dambrug og kystbrug, fiskerihavne og landingsfaciliteter.
D In the non-agricultural sector, action will be taken to generate alternative forms of employment by exploiting the development potential of individual regions.
• Små og mellemstore virksomheder, håndværk: Denne type virksomheder er det vigtigste element i middelhavsregionernes erhvervsliv.
• Fisheries: the common fisheries policy must be extended to embrace measures suited especially to the Mediterranean.
Fællesskabet bør bidrage til at øge disse virksomheders viden om produktions­ og afsætningsmuligheder gennem bedre kommunikationsinfrastrukturer og distribuering af tekniske oplysninger og udviklingen i efterspørgselen på de forskellige områder.
These should include the development of fisheries in new areas, the creation of protected zones, action against pollution of the sea, the promotion of inshore fisheries and fish farming and the improvement of harbour facilities.
På samme måde må man stimulere evnen til innovation og teknologisk udvikling, samt administration, lige­som man må forbedre den faglige uddannelse.
• Small, medium-size and craft enterprises: these are the stuff of which the Mediterranean economy is made. The Community should help them to widen their contacts with the outside world.
• Turisme: Middelhavsregionerne sidder på dette område med trumferne, men de bliver ikke udnyttet tilstrækkeligt godt.
• Tourism: the Mediterranean area holds trump cards which have not always been well played.
Der må gøres en særlig indsats for at udvilkle begrebet ferie på landet, og i den forbindelse må man naturligvis øge overnatningsmulighederne og forbedre forvaltningen af de kulturelle og miljømæssi­ge værdier.
Special efforts are needed to promote rural tourism, to increase accommodation and to improve those tourist facilities which make the best use of the area's natural beauty and cultural heritage.
• Energi: Skal middelhavsregionens ekstremt høje afhængighed af importeret energi nedsættes, må man udvikle solenergi og geotermisk energi og andre energiformer, der kan erstatte olie.
• Energy: the high degree of dependence of the Mediterranean region on imported energy must be reduced.
Fællesskabet bør øge sit bidrag hertil.
The Community should increase its contribution to development of solar and geothermal energy sources.
»Fællesskabet vil — især når det kommer til at bestå af 12 lande — være middelhavslande­nes absolut nødvendige eksportmarked og deres naturlige partner i deres udviklingspolitik.
'The Community of 12 remains the indispensable outlet for the exports of Mediterranean countries, and is indeed their natural partner in development.
Fællesskabet har en vital interesse i at middelhavslandenes økonomiske og sociale vanskeligheder ikke forværres, fordi det vil kunne fremkalde ustabile forhold i området.
It is in its best interest to avoid increasing their economic and social difficulties which might encourage the destabilization of the region.
Fællesskabet bør for disse lande være en partner, hvis handelspolitik og hvis langsigtede og pålidelige udviklingsbistand, de kan regne med«.
The Community should therefore prove itself a reliable partner to the Mediterranean countries, whose trade and aid policy can be counted on in a long-term view.'
Ovenstående er et af hovedpunkterne i en meddelelse til EF's Ministerråd, som Europa­Kommissionen i juni 1982 har vedtaget vedrørende det udvidede Fællesskabs politik over for middelhavslandene.
This is one of the points underlined by the recent communication (June 1982) of the European Commission on 'A Mediterranean policy for the enlarged Community'.
D Landbrug: Middelhavsprodukterne har normalt begrænsede eksportmarkeder, som kun langsomt kan udvikles. Eventuelle overskudsproduktioner kan kun vanskeligt sælges på verdensmarkedet, ligesom det drejer sig om produkter, som kun i stærkt begrænset omfang kan anvendes til bekæmpelse af sulten i verden.
The comparative failure of past efforts and the prospect of the enlargement of the Community to include Spain and Portugal oblige the Community to draw up a new policy for the Mediterranean.
Disse begrænsede muligheder gør det nødvendigt at undgå strukturelle overskud, som kun vanskeligt kan
This should progress gradually towards a more formal kind of cooperation between the different regions and should be built on a triple foundation:
anvendes, og understreger Fællesskabets betydning som afsætningsområde for samtli­ge lande omkring Middelhavet.
Surpluses are difficult to sell on world markets and, by the nature of the produce, can make little contribution to the fight against world hunger.
Fællesskabet bør derfor tilrettelægge sin politik i området ud fra følgende tre retningslinier:
It also demonstrates the paramount importance of the Community market for all the countries of the Mediterranean basin.
• Middelhavslandenes eksportmuligheder bør til EF's marked sikres for de varer, der er omfattet af aftaler.
Community action must, therefore, be developed in three ways:
• For landbrugsproduktionens vedkommende bør man tilstræbe, at EF's produktion og middelhavslandenes produktion supplerer hinanden — dels ved, at EF for sit vedkommende bestræber sig på at føre en sådan produktudviklingspolitik, at den ikke skader de ander middelhavslande, og dels ved at udnytte alle muligheder for i fællesskab at tilrettelægge produktions­ og afsætningsperioder for de egentlige middelhavsprodukter.
• Consolidation of imports from the Mediterranean partner countries, permitting products covered by the agreements continued access to Community markets.
• Middelhavslandene bør tilskyndes til ikke at nedbringe underskudet på handelsba­lancen ved at øge eksporten, men ved at begrænse deres afhængighed af import af andre fødevarer udefra.
• Development of complementary agriculture policies in the Community and the partner countries.
Aftalerne bør tilskynde dem til i det omfang, det er muligt, at øge selvforsyningen med fødevarer.
Firstly, the Community must control its own production trends to avoid damage to the partner countries.
EF bør for sit vedkommende hjælpe middel­havslandene til at udvikle deres underskudsproduktioner og bestræbe sig på at mindske produktionen i overskudssektorerne.
• Persuasion of non­Community Mediterranean countries to improve their trade balances, not by ceaselessly increasing exports but by reducing their dependence on food imports, as far as technical conditions and the labour market allows.
□ Industri: Der må gives middelhavslandene reelle muligheder for at øge deres eksport af industrivarer på områder, hvor de er produktionsdygtige.
Π Industry: the Mediterranean countries must be offered real opportunities to expand exports of the products they are best able to manufacture.
Det drejer sig i dag især om tekstiler, skotøj og forarbejdede fødevarer — sektorer, som i Europa er hårdt ramt af krisen.
These tend, at present, to be products, such as textiles, footwear and processed foodstuffs, which have been hardest hit by the economic crisis in Europe.
Man kan imidlertid ikke føre middelhavspolitik, hvis man lukker EF's marked for dets naturlige handelspartnere.
But a Mediterranean policy cannot succeed if the Community closes the door to industrial goods from the partner countries.
De har allerede kraftigt nok følt begrænsningerne i tekstilsektoren.
Limitations imposed in the textile sector are already much resented.
Man må derfor på det industrielle område:
The Community must therefore:
• Undlade indskrænkninger i de forpligtelser, som Fællesskabet påtog sig i 1972, og som gav middelhavslandene toldfri adgang for deres industriprodukter til EF's marked.
• Return to its 1972 commitment to allow customs and quota­free access to industrial goods from the Mediterranean countries.
• Lade aftalerne følge op af et system for gensidig konsultation, så man hver gang, det føles nødvendigt, på det rette tidspunkt kan få en grundig drøftelse af problemerne.
• Create, along with this commitment, negotiating machinery which will allow genu­inely concerted action when the need arises.
Udveksling af oplysninger om markedsudviklingen i følsomme sektorer vil kunne forebygge krisesituationer og gøre det muligt at iværksætte foranstaltninger, der kan afværge markedsforstyrrelser.
Exchanges of information on market trends in sensitive sectors would give early warning of crises and allow effective measures to be taken when the orderly operation of the market is threatened.
Fællesskabets middelhavspartnere kan på denne måde opbygge en tiltro til de aftaler, som de indgår med Fællesskabet, og de vil følgelig bedre kunne tilrettelægge deres egne udviklingsplaner.
The Community's partners could then have renewed confidence in the operation of the agreements. They would be better able to plan their industrial development.
Ü Samarbejde: Det grundlæggende mål for middelhavspolitikken må være, at Fællesska­bet medvirker til de andre middelhavslandes udvikling uden at blande sig i hverken indenrigspolitik eller udenrigspolitik.
□ Cooperation: the principle aim of a Community Mediterranean policy must be to assist the development of the partner countries while respecting their right to independent domestic and foreign policies.
Fællesskabet må derfor sammen med de enkelte lande undersøge, i hvilket omfang og på hvilke områder, det kan bidrage til at fremme deres udviklingsplaner.
The Community should discuss with interested countries to what extent it can help them to achieve their own development targets.
Det bør stræbe efter at forebygge interessekonflikter og udnytte de områder, hvor Fællesskabet og partnerne kan supplere hinanden, hvilket naturligvis fra tid til anden vil kræve visse tilpasninger.
At the same time, it must try to foresee possible conflicts of interest and to encourage a complemen­tary development of the different economies of the partner States.
Middelhavslandene uden for EF har
This will inevitably
ligesom EF's egne middelhavsregioner brug for øgede finansielle midler, og Fællesska­bet bør derfor øge omfanget af sin finansielle støtte væsentligt.
involve a certain amount of economic reconversion on all sides. Like the Community's own Mediterranean regions, the non­Community countries in the area are therefore in need of increased financial aid.
Finansprotokollerne vil ikke være tilstrækkelige.
The Community must step up its assistance and it must also promote a flow of capital into the partner countries.
Derfor må Fællesskabet udnytte alle sine muligheder for at øge stømmen af finansielle midler til middelhavslandene, såvel via sine egne finansie­ringsinstrumenter som via optagelse af lån på det internationale kapitalmarked.
This can be achieved through loans from the Community's own financial machinery and through mobilizing funds on world finance markets.
Der er også behov for nye initiativer på det sociale område.
A new influx of migrant workers into the Community is extremely unlikely.
Udvandringen til EF­landene tager næppe synderligt til, men EF­landene bør øge bestræbelserne for virkeligt at få integreret de gæstearbejdere fra middelhavslandene, der har slået sig ned i EF.
But the Community should increase its efforts to ensure equal treatment for workers from the Mediterranean countries.
De bør sikres samme behandling som Fællesskabets egne borgere, og de bør have bedre muligheder for uddannelse — en uddannelse, som deres oprindelige lande eventuel kan få glæde af.
It must also improve training opportunities which can ultimately benefit the country of origin.
Men den vil kunne grave grøfter mellem Fællesskabets enkelte regioner.
The developed north will be given opportunities to export, for example, large quantities of technical goods and cereals.
De udviklede dele af EF mod nord vil komme til at eksportere store mængder maskiner og udstyr, korn osv., mens EF's egne middelhavsregioner vil komme til at stå overfor en øget konkurrence samtidig med, at de kommer til at bære hovedbyrden ved udvidelsen af EF.
On the other hand, the Community's Mediterranean regions will face increased competition just when they also face the bulk of the burden of the enlargement of the Community.
Det vil naturligvis øge uligevægten inden for EF.
Enlargement is another factor which, though positive in itself, could widen the economic imbalance between different parts of the Community.
Det er derfor klart, at gennemførelse af en udadvendt middelhavspolitik vil kræve en kraftig indsats for at øge den indre solidaritet i form af en langt kraftigere politik til støtte for udviklingen i EF's middelhavsregioner.
It is therefore evident that the creation of an external policy for the Mediterranean must also involve great efforts to bolster internal solidarity. Measures favouring the Mediterranean regions of the Community must be extended.
Skal Fællesskabet begrænse risikoen for interessekonflikter mellem på den ene side dets egne middelhavsregioner og på den anden side middelhavslandene uden for EF, må det på en gang fremme udviklingen af dem begge.
By simultaneously promoting the development of its own Mediterranean regions and the partner countries of the Mediterranean basin, the Community can reduce the risk of a conflict of interests.
Denne indsats er særlig vigtig som følge af Portugals og Spaniens forventede indtræden i EF.
Implementation of such a policy is made particularly urgent by the imminent accession of Spain and Portugal.
Men også uden dette perspektiv trænger en sådan dobbelt middelhavspolitik sig på, hvis man ønsker, at Europa skal være et virkeligt Fællesskab baseret på solidaritet og social retfærdighed med evne til økonomisk ekspansion og med international indflydelse i middelhavsområdet, der på én gang er civilisationens arnested og et af de steder på kloden, hvor freden er skrøbeligst ■
But it will be necessary in any event if Europe wishes to become a true Community, founded on solidarity and social justice, capable of economic expansion and wide international influence. Such influence is especially impor­tant in the Mediterranean, one of the most sensitive areas of the world and one of the cradles of human civilization ■
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber
Capitol Centre, Franklin Street, P.O. Box 609, Manuka 2603, Canberra A.C.T. - Tel. 95/50 00
^_BAR_^ Kontoret for De europæiske Fællesskabers \ψ officielle Publikationer L-2985 Luxembourg
Office for Official Publications j^L· of the European Communities L —2985 Luxembourg
Her følger en fortegnelse over numre af Europa-noter, offentliggjort siden 1979.
A catalogue of issues of European File published since 1979 appears inside.
Der er en dobbelt inddeling: — Rækkefølgen i offentliggørelsen, — De behandlede emner.
A dual classification system has been used: — listing according to order of publication; — listing according to subject dealt with.
Vi har fjernet de gamle numre, som har været genstand for en ajourføring.
We have, however, retained a certain number of issues (marked with an asterisk) which are now out of stock.
Mod en ny udvidelse af Det europæiske Fællesskab Det europæiske monetære System Det europæiske Fællesskab og den videnskabelige forskning Fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen Det europæiske Fællesskab og forbrugerne Den europæiske konkurrencepolitik EF initiativer til forøgelse af den nukleare sikkerhed Energibesparelser og økonomisk vækst Det europæiske Fællesskab og uddannelsen Den europæiske Socialfond Den fælles transportpolitik.
European competition policy Community action in nuclear safety Economic growth and energy conservation The European Community and education* The European Social Fund The common transport policy *
De europæiske Fællesskaber ved indgangen til 80'erne Nye energiformer for Fællesskabet Europa og de nye informationsteknologier EF-Kommissionen vil fjerne mælkeoverskuddet Lige chancer for kvinder og mænd på arbejdsmarkedet Det europæiske Fællesskab og vandproblemet Det europæiske Fællesskab og de erhvervshæmmede Det europæiske Fællesskab og gæstearbejderne Det europæiske Fællesskab og genbrug af affald I morgen — bio-samfundet En fremtid for den europæiske vin Rigtigt eller forkert om EF?
The European Community in the 1980s * New energy sources for the Community * Europe and the new information technology * How the European Commission is tackling dairy surpluses * Equal opportunity for working women * The European Community and water * The European Community and the handicapped The European Community and migrant workers The European Community and waste recycling
Europæiske demonstrationsprojekter på energiområdet Mikro.-elektronik og beskæftigelse i Europa Et fællesskab på ti — velkommen til Grækenland Det europæiske Fællesskab og de små og mellemstore virksomheder Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationsbeviser
Tomorrow's bio-society A future for Europe's wine True or false? Questions about the European Community European energy demonstration projects Micro-electronics and employment The Community of Ten: welcome to Greece The European Community and small- and medium-sized industry1 Mutual recognition of diplomas and professional qualifications *
Råvare-udfordringen Det europæiske Fællesskab og miljøbeskyttelsen De unge og EF EF's fælles landbrugspolitik Et bedre europæisk transportnet Fællesskabet støtter udviklingslandene: Lomé-konventionen Harmoniseringen af skatter og afgifter i Fællesskabet Egnsudviklingen og EF De generelle præferencer til fordel for Den tredje Verden Europas industri-strategi Forbedring af arbejdsvilkårene og nedsættelse af arbejdstiden i EF De energipolitiske målsætninger for 1990: Hvor langt er vi nået?
The raw materials challenge* The European Community and environmental protection Young people in the European Community Europe's common agricultural policy A better transport network for Europe Community aid to the Third World: the Lomé Convention Tax harmonization in the Community Regional development and the European Community Generalized preferences for the Third World An industrial strategy for Europe The management and reduction of working time in the Community Energy objectives for 1990 — where does the Community stand?
Et nyt forbrugerprogram Fællesskabet og nord-syd-dialogen Arbejdernes rettigheder overfor virksomhederne 30. maj-mandatet og EF's fornyelse Investering i energibesparelser Europæiske patenter og varemærker Det femte program for den økonomiske politik 1981-1985
New programme for consumers The Community and the North-South Dialogue Workers' rights in industry The 30 May mandate and the relaunching of the European Community Investing to save energy Towards the European patent and trade mark The Fifth Economic Policy Programme 1981-85
Euronet DIANE: et fælles marked for data EF's Middelhavspolitik Europa-noter: Fortegnelse 1979-1982
The future of the car industry The European Community in the world Relaunching Europe: a new Community for industry and employment Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988 European Community borrowing and lending The institutions of the European Community The European Community textile industry The European Community's energy strategy The European Community and State aids to industry Public opinion and Europe Europe against poverty The JET project and nuclear fusion The social policy of the European Community The European Community and world hunger The current state of European research and development The European steel policy Tourism and the Community Euronet DIANE: towards a common information market The Community and the countries and regions of the Mediterranean European File: catalogue 1979-82
Europa-noter: Klassificering efter emner
European File: subject index
Det europæiske Fællesskabs institutioner Den offentlige mening i Europa Hvorfor et europæisk fællesskab?
The institutions of the European Community Public opinion and Europe A European Community — Why? * The European Community in the 1980s * True or false?
De europæiske Fællesskaber ved indgangen til 80'erne Rigtigt eller forkert om EF? Lån fra Det europæiske Fællesskab Mod en ny udvidelse af Det europæiske Fællesskab Et fællesskab på ti — velkommen til Grækenland 30. maj-mandatet og EF's fornyelse EF's fornyelse: Et nyt fællesskab for industri og beskæftigelse EF's fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 Europa-noter: Fortegnelse 1979-1982
Questions about the European Community European Community borrowing and lending The enlargement of the European Community The Community of Ten: welcome to Greece The 30 May mandate and the relaunching of the European Community Relaunching Europe: a new Community for industry and employment Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988 European File: catalogue 1979-82
EF's fælles landbrugspolitik EF's fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 EF-Kommissionen vil fjerne mælkeoverskuddet En fremtid for den europæiske vin
Europe's common agricultural policy Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988 How the European Commission is tackling dairy surpluses ' A future for Europe's wine
Den europæiske energi-strategi De energipolitiske målsætninger for 1990: Hvor langt er vi nået?
The European Community's energy strategy Energy objectives for 1990 — where does the Community stand?