natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den traditionelle metode er at aggregere brændsel på grundlag af varmeværdien under ideelle betingelser. Dette aggregeringsbegreb blev så tidligt som i 1965 bestridt af Turvey og Nobay [5].
The traditional method is the aggregation of fuels on the basis of their thermal content under ideal conditions.
Forfatterne gjorde gældende, at aggregeringen af en gruppe varer, som er udtrykt i forskellige mængdeenheder, ifølge efterspørgselsteorien skal foretages på grundlag af monetære enheder. De foreslog alternativet »udgifter« og hævdede, at »de relevante konverteringsfaktorer er enten deres marginale omdannelseskoefficienter på produktionssiden eller deres marginale substitutionskoefficienter på forbrugssiden.
The authors observed that demand theory suggests that in the case of a group of commodities, which are expressed in different quantity units aggregation should be done on the basis of monetary units.
Brændselsinput bør derfor — set i relation til andre køb — vurderes på grundlag af marginalomkostningen for forbrugeren«. geren«.
Thus, when they are looked at in relation to other purchases, fuel imputs should be valued at marginal cost to the consumer'.
Denne metode skaber imidlertid et gevaldigt identifikationsproblem, fordi en af de uafhængige variabler, prisen, anvendes på begge sider af lighedstegnet.
But in practice those who chose to aggregate fuels in terms of expenditures, rather than BTU equivalent,2are faced with
I en forholdsvis ny undersøgelse (1980) foretaget af Energy Modelling Forum [1] ') blev seksten modeller gennemgået og anvendt til at belyse spørgsmålet om den aggregerede efterspørgselselasticitet for energi.
In a fairly recent study (1980) by the Energy Modelling Forurn [1], ' 16 models were surveyed and used to shed light on the question of the aggregate elasticity of energy demand.
Hovedkonklusionen var følgende: »I modsætning til den almindelige opfattelse kan der ikke en gang foretages en konsistent definition af efterspørgselselasticiteten for energi uden en eksplicit specifikation af en række faktorer.
The main conclusion was: 'Contrary to the popular conception, the energy demand elasticity cannot even be defined consistently without explicit specification of several factors.
Målepunktet, aggregeringsmetoden, prisændringens sammensætning, tidsrammen samt forudsætningerne vedrørende afgifter og lovbestemmelser kan i betydeligt omfang påvirke den aggregerede elasticitets beregnede værdi.
The point of measurement, method of aggregation, price change composition, time frame, taxes and regulations assumed can significantly affect the calculated value of the aggregate elasticity.
Selv hvis disse faktorer standardiseres, fører forskelle i metoderne for parameterestimation og i de strukturelle karakteristika til en række forskellige elasticitetsestimater«.
Even if these factors are standardized, differences in parameter estimation approach and structural characteristics lead to a range of elasticity estimates.' the rapid escalation of prices after 1973 which calls for the use of moving rather than constant weights.
Det er et naturligt udviklingsfænomen. at der er forskelle i elasticitetsestimaterne.
Differences in elasticity estimates is a natural phenomenon of evolution.
En mere forfinet løsning på aggregeringsproblemet er foreslået af Diewart [6]. der i sit teoretiske arbejde går kraftigt ind for en metode baseret på produktionsfunktionen.
A more sophisticated solution to the problem of aggregation has been suggested by Diewert [6], whose theoretical work strongly supports a production function approach.
Hudson og Jorgenson [7] foreslår en tilsvarende metode baseret på en enhedsomkostningsfunktion.
An equivalent methodology is also proposed by Hudson and Jorgenson [7] based on a unit-cost function.
Ifølge forfatterne tager losningen af aggregeringsproblemet sit udgangspunkt i en omkostningsfunktion, hvor energiprisen optræder som funktion af de individuelle brændselspriser.
According to the authors, the solution to the aggregation problem has, as a starting point, a cost function where the price of energy becomes a function of the price of individual fuel prices.
Både produktionsfunktions- og omkostningsfunktionsmetoden til løsning af problemet med at udregne prisen på og mængden af aggregeret energi kræver imidlertid langt flere oplysninger, end hvad der er nødvendigt for at fastlægge priselasticiteten for energi3), nemlig fuld specifikation af en produktions funktion, som omfatter overslag over kapitalmængden, arbejdsenergien og materialerne samt disses respektive faktorpriser.
However, both the production function and the cost function approach, to the problem of computing the price and quantity of aggregate energy, require far more information than needed to determine the price elasticity of energy 3 namely the full specification of a production function involving capital stock evaluations, labour energy and materials as well as their respective factor prices.
De stærkt komplicerede beregninger og de dermed forbundne edb-omkostninger har bevirket, at arbejdsgruppen Energy Modelling Forum [1] har undgået
The escalation of complexities and the computer costs involved have led the working group of Energy Modelling Forum [1] to avoid using either the Diewert or the Hudson-Jorgenson approach and instead to use the more economical and direct
Der mindes om, at de fleste prognoser for energiefterspørgslen før 1973 blev udarbejdet på grundlag af relationen energi ƒ BNP, og den deraf følgende koefficient blev »afbøjet« skønsmæssigt for at afspejle ændringer i teknologien eller energiprisen.
It should be remembered that prior to 1973 most of the energy demand forecasting was performed via the en ergy/GDP relationship and the resulting coefficient was 'bent' by judgment to reflect changes in technology or the price of energy.
Efter det første olieprischok opdagede analytikerne, at prisen faktisk betyder noget.
After the first oil-price shock analysts discovered that 'prices matter'.
De prøvede derfor at anvende de foreliggende sparsomme oplysninger om brændselspriserne til at estimere den manglende priseffekt.
So they tried to use the scant information that existed on fuel price data to estimate the missing price effect.
Først efter 1974 indeholdt de fleste energiundersøgelser en mere komplet specifikation, hvor energipriserne fik en mere
It was after 1974 that the bulk of the energy studies appeared with a fuller specification, where energy prices are given a fair treatment. Energy economics is
Energien optræder stadig i ligningerne i form af værdi fremfor fysiske mængder.
Energy still enters into the equations in terms of values rather than physical quantities.
Tallene i klamme refererer til bibliografien sidst i dette kapitel.
Figures in brackets refer to bibliography at the end of this chapter.
Den metode, som følges af Energy Modelling Forum [1], er derfor i overensstemmelse med det mindre forfinede arbejde, som tidligere blev fremlagt af Turvey og Nobay [5],
Consequently, the methodology followed by the Energy Modelling Forum [1] is in line with the less sophisticated work proposed earlier by Turvey and Nobay [5].
Aggregeringen af brændsel på grundlag af BTU er blevet forbedret ved at sondre mellem primærenergi og leveret energi eller nytteenergi.
The data variability across countries implies similar behaviour between countries that reach a similar development stage, a hypothesis that may or may not materialize but until it does the time required is unspecified.
Adams og Miovic påpegede i et tidligt dokument (1968) [8], at brændsler har forskellig effektivitet, når de anvendes i alternative teknologier.
Thus the estimated elasticities equally reflect this longterm but unspecified time interval.
Begrebet »nytteenergi« er senere blevet anvendt mange gange inden for anvendt forskning.
This weakness disappears when time series data are used on their own.
De empiriske resultater er normalt mere tilfredsstillende, særlig i lande, hvor der har fundet mere omfattende substitutioner sted mellem brændsler Dunkerley ([10]).
The time interval is then fixed (year, quarter, etc.) and the computed shortterm or longterm elasticities refer to such specific interval.
De empiriske resultater vedrørende den aggregerede energiefterspørgsel er enten baseret på nationale tidsserier eller regionale »pooled« cross-section tidsserien. Mangelen på prisvariabilitet, særlig før 1973, førte til, at mange forskere anvendte tidsserier for en række lande tilsammen.
An improvement to the aggregation of fuels on the basis of BTUs is the distinction between primary energy and delivered or useful energy.
De estimerede elasticiteter afspeler ligeledes dette lange sigt, men tidsintervallet er uspecificeret. Denne svaghed forsvinder, når tidsseriedataene anvendes alene.
In an early paper (1968) Adams and Miovic [8] pointed out that fuels have different efficiencies when they are used in alternative technologies.
Tidsintervallet bliver i så fald et fast tidsrum (et år, et kvartal osv.), og de beregnede kort- eller langtidselasticiteter vedrører samme specifikke tidsrum.
The empirical results are usually more satisfactory especially in countries where major interfuel substitutions have taken place (Dunkerley [10]).
Tabel 1.1 er baseret på en række undersøgelser, hvor »pooling«-metoden er anvendt på data fra industrilande.
In Table 1.1a number of studies are reported, which have used the pooling technique on data for industrialized countries.
De estimerede indkomstelasticiteter varierer mellem 0,83 og 1,27 (dvs. et meget snævrere interval end priselasticiteterne).
The values of the estimated income elasticities range between 0,83 and 1,27 (a much narrower range than the price elasticities).
Værdierne ligger ikke langt fra én, og dette har været det normale resultat af mange undersøgelser baseret på tidsseriedata. data.
These values are not far off from unity, something that has been the usual finding of many studies based on time series data.
Priselasticiteterne antager værdier på mellem -0,31 og — 0,87.
But the elasticities obtained from useful energy data may be biased (a point also raised in [2]).
Det kan imidlertid tænkes, at de elasticiteter, som opnås på grundlag af data vedrørende nytteenergi, er biased (dette punkt blev også fremhævet i [2]).
Judging from the studies that provide a split in the period investigated (Dunkerley, Kouris), it appears that the bigger the sample the bigger the estimated elasticity; something confirmed by the Nordhaus study which is based on a similar period. '
Justeringen for varmeeffektivitet indebærer, at priserne på individuelle brændsler ikke afspejler sådanne forskelle i varmeeffektivitet.
The OECD study using more recent data is able to capture the entire period of the first oil-price shock (1973-78), in this most recent period the price elasticity increases significantly compared to the entire estimation period (1960-78). Indeed in periods of sharp price fluctu-
Dette problem kan klares, hvis priserne aggregeres på grundlag af nytteenergi.
This observation, however, is more of statistical significance rather than economic significance.
Efterfølgende elasticitetsestimater varierer som følge af justeringerne for effektivitetsforskelle. De afhænger derfor af de effektivitetsfaktorer, som anvendes til at konvertere slutenergi til nytteenergi.
In other words as the sample increases the variability of the price variable also increases thus producing a stronger effect.
Effektivitetsfaktorerne findes imidlertid ikke på et land-for-land eller sektor-forsektor grundlag, som er fælles for alle lande. Disse betragtninger har bevirket, at mange forskere i stedet har valgt at benytte de traditionelle BTU-aggregerede data utilpasset, som de fremgår af talrige statistikker.
Empirical results on the aggregate demand for energy appear either on a national time series basis or on a regional pooled time series cross-section basis.
Regionale energiefterspørgselselasticiteter på grundlag af »pooled« data (tværgående og kronologiske)
Regional energy demand elasticities from pooled data
Efterspørgselselasticiteter for energi : en empirisk oversigt pessimistiske forventninger til fremtiden slår igennem i form af forhøjet priseffekt.
Energy demand elasticities : review of the literature ations one would expect consumers' frustrated expectations about the future, to increase the price effect.
baseret på en tilsvarende periode ')· OECD-undersøgelsen, der er baseret på senere tal, dækker hele tidsrummet efter det første olieprischok (1973-1978); i denne seneste periode voksede priselasticiteten kraftigt sammenlignet med hele estimationsperioden (1960-1978). I perioder med bratte prisudsving ville man vel også forvente, at forbrugernes
industrialization during the 1960s and the early 1970s must account for this higher value compared to other indus­trialized countries.
Også her ligger indkomstelasticiteterne for tidsseriernes landeresultater tæt op ad én; der er dog to vigtige undtagelser.
In the case of the United Kingdom the low income elasticity in the first instance appears to be explained by the lack of adjustment for different fuel efficiencies.
Italiens elasticitet ligger til stadighed højest, og
The useful energy data used in the Dunkerley [10] study seem to improve this situation as the UK income elasticity takes a value just over one.
Indkomst- og priselasticiteter for den aggregerede energiefterspørgsel (Tidsseriernes resultater)
Income and price elasticities, aggregate demand for energy, time scries results
Forfatter: Dunkerley [10]
Author: Dunkerley [10]
Indkomst Korttidspris Langtidspris ')
Income Short­term price Long­term price '
Forfatter: Kouris [16]
Author: Kouris [16]
Forfatter: Nordhaus [12]
Author: Nordhaus [12]
Forfatter: OECD [13]
Author: OCDE [13]
Forfatter: Pindyck [17] 6
Author: Pindyck [17]6
Der er ikke taget hensyn til nogen langtidsrcaktion. Der indgår en hypotese om et »Koyck distributed lag«.
No-long tenn reaction has been allowed for.
De beregnede iangtidsindkomstelasticiteter var: Forbundsrepublikken Tyskland - 0,6, Frankrig = ikke beregnet, Italien = 1,6, Det forenede Kongerige = 0,7, USA = 0,8, Der indgår en hypotese om partiel tilpasning.
The computed long­term income elasticities were: FR of Germany = 0.6; France = not computed; Italy = 1,6; UK. = 0,7; USA = 0,8. A partial adjustment hypothesis was assumed.
For Frankrig er langtidselasticiteten ikke anført, fordi det laggedc udtryk havde negativt fortegn.
For France the long­term elasticity is not quoted because the lagged term had a negative sign.
Der indgår et »Almon distributed lag« med lags på syv år.
An Atmon distributed laç scheme was assumed with seven­year lags.
Da der ikke er beregnet aggregerede clasticiteter, er de her anførte elasticiteter vejede gennemsnit af de scktorclasticitcter, der optræder i den oprindelige undersøgelse.
Since no aggregate elasticities have been computed, the elasticities quoted here arc weighted averages of the sectoral elasticities that appear in the original study.
Pindyckundcrsøgelsen vedrører det lange sigt, så korttidspriselasticiteternc er ikke anført. Der er forudsat en separat dynamisk struktur for hver sektor.
The Pindyck study focuses on the long run so the short­term price elasticities arc not quoted. lor each sector a different dynamic structure has been assumed.
Men Nordhausundersøgelsen [12], som ligeledes er justeret for effektivitetsfaktorer efter produktionsform, giver en meget lavere kort- og langtidsindkomstelasticitet i overensstemmelse med resultaterne af undersøgelserne af ujusterede data ').
However, the Nordhaus [12] study, which has equally been adjusted by engineering-type efficiency factors, produces a much lower shortterm and longterm income elasticity and in line with the results of unadjusted data studies. ' differences.
Måske er den vigtigste årsag tiden.
Perhaps the major one is time.
Undersøgelser, som blev gennemført før 1973, undervurderede eller så helt bort fra priseffekten.
Pre-1973 studies naturally undermined or neglected the price effect.
Men så snart vi kommer ind i »energikriseperioden«, bliver prisens betydning for energiefterspørgslen gradvis mere og mere dominerende.
But as we enter the 'energy crisis' period the impact of price on energy demand becomes progressively more and more dominant.
OECD-fremskrivningerne fra 1974 [18] var f.eks. baseret på en aggregeret langtidselasticitet for området på — 0,30.
The 1974 OECD projections [18], for example, were based on an area aggregate longterm elasticity of — 0,30.
Men OECD-energiprognosen fra 1982 [18] er baseret på en implicit langtidspriselasticitet på — 0,65.
By contrast the 1982 OECD energy outlook [18] is based on an implicit longterm price elasticity of —0,65.
Et andet særtræk ved Nordhausundersøgelsen [12] er de forholdsvis høje korttidspriselasticiteter for alle lande undtagen Frankrig.
Another odd feature of the Nordhaus [12] study is the comparatively high shortterm price elasticities for all countries except for France.
To andre undersøgelser (Kouris [16] og OECD [13]), som også omfatter langtidsjusteringer, giver korttidspriselasticiteter, som i almindelighed ligger på i hvert fald det halve af de af Nordhaus [12] registrerede.
Two other studies (Kouris [16] and OECD [13]), which also allow for longterm adjustments, produce shortterm price elasticities which, in general, are at least half the size of those reported by Nordhaus [12].
En forklaring kan være, at justeringen for forskellige brændselseffektiviteter i almindelighed forhøjer priselasticitetens niveau.
One explanation may be that the adjustment for different fuel efficiencies generally increases the size of the price elasticity.
I de to undersøgelser (Kouris [16] og OECD [13]), som er baseret på utilpassede energidata, varierer langtidspriselasticiteterne mellem —0,4 og —0,5, dvs. et meget smalt interval2).
In the two studies (Kouris [16] and OECD [13]) which use unadjusted energy data the longterm price elasticities range between - 0,4 and — 0,5, a very narrow band indeed.2
Pindyckundersøgelsen [17] giver de højeste elasticiteter for den betragtede periode.
The Pindyck [17] study comes up with the highest elasticities for the period considered.
Dette er usandsynligt, især fordi kun ét år fra den første periode med kraftige olieprisstigninger indgår i stikprøven3). Den største forskel på Pindyckundersøgelsen [17] og resten er imidlertid, at der anvendes energiudgifter fremfor forbrugte fysiske mængder.
This seems to be implausible especially since only one year, from the first oil price explosion period, has been included in the sample.3The main difference, however, between the Pindyck [17] study and the rest, is the use of expenditures on energy rather than physical quantities consumed.
Den afgørende virkning, man kunne ønske at udskille i en oversigt over energiundersøgelser, er forskellen i prisernes korttids- og langtidsvirkning på energiefterspørgslen.
Even if, because of high past incomes, the capital stock or the appliances in the household have accumulated over time there is no guarantee that they will be fully utilized in any given time period : thus high past incomes (unlike past prices) have little influence on energy demand now.
Det er en generel svaghed ved alle de her gennemgåede undersøgelser, at ingen af dem ligger på et tidspunkt, der er sent nok til, at virkningerne af det andet olieprischok er kommet med.
It is essentially current income changes which, by setting the utilization rate of the existing energy-using equipment, determine (together with prices and other factors) the level of energy demand.
En anden årsag til forskelle i elasticitetsestimaterne er den ofte oversete specifikation af langtidsindkomstelasticiteten.
The crucial effect that one would wish to assess in a survey of energy studies, is the short and longterm price impact on energy demand.
Hvad angår langtidspriselasticiteten, giver den implicitte optræden god mening og har stor betydning for fremskrivningerne af energiefterspørgslen.
A general weakness of all the studies mentioned here is that none is recent enough to include the effects of the second oil-price shock.
En forhøjelse af energiprisen fører til bevaringstendenser, som holder sig længe.
Clearly the inclusion of the 197981 data should yield results somehow different and more pertinent for the future.
Omlægninger af industriens kapitaludrustning og af husholdningsapparaterne, af udviklingen i automobilparkens effektivitet osv. er elementer, der langsomt ændrer sig som følge af ændringerne i energipriserne.
Even the inclusion of the first oil-price shock does not free the results from some oddities: the shortterm UK price elasticity is estimated to be in the range of - 0,08 and - 0,42, the longterm price elasticity for Germany ranges between the values of —0,44 and — 1,01.
Den samme dynamiske mekanisme gør sig ikke rigtig gældende for indkomstelastici teten.
Some researchers have sought the solution to the shortcomings of the simple single equation models in an increase in sophistication.
Indkomstvirkningen på energiefterspørgslen er indirekte, fordi den afhænger af brugen af det energiforbrugende udstyr.
It is argued that simple models ignore the interaction between energy and the other inputs of the production process.
Selv om kapitaludrustningen og mængden af husholdningsapparater som følge af høje tidligere indkomster er vokset over tiden, er der ingen garanti for, at de vil være fuldt udnyttet i et givet tidsrum: høje tidligere indkomster (i modsætning til tidligere priser) har kun svag indvirkning på energiefterspørgslen nu. Det er især løbende indkomstændringer, der (sammen med priser og andre faktorer) bestemmer energiefterspørgslens niveau via udnyttelsesgraden for det eksisterende energiforbrugende udstyr.
The lag structure (i.e. Koyck, Almon, partial adjustments) is externally imposed and the result is often unrealistically high price elasticities.
Selv med andre specifikationer (dvs. Almon-lags) giver Nordhausundersøgelsen [12] en indkomstelasticitet for Det forenede Kongerige på mellem 0,6 og 0,7.
Even under different specifications (i.e. Almon lags) the Nordhaus [12] study produces an income elasticity for the United Kingdom between 0,6 and 0,7.
Selv om der er anvendt forskellige prisserier og lagt forskellige dynamiske forudsætninger på dataene.
Although different price scries have been used arid different dynamic assumptions imposed on the data.
Et yderligere utilfredsstillende træk ved Pindyckundersøgelsen [ 17] er den snævre forbindelse mellem landets indkomst- og priselasticiteter.
An additional unsatisfactory feature of the Pindyck [ 17] study is the close proximity of the country income and price elasticities.
Dette skyldes først og fremmest den valgte specifikation (dette emne er mere indgående behandlet i afsnittet om sektorefterspørgselelasticiteter).
This is primarily due to the specification chosen (for more explanations sec next section on sectoral demand elasticities).
Nogle forskere har søgt at afbøde manglerne ved de simple enkeltligningsmodeller ved at forøge finhedsgraden.
In this framework the ratio of energy to capital is endogenized and represents a measure of short-run capacity use.
Man har hævdet, at simple modeller ikke får samspillet mellem energi og produktionsprocessens øvrige inputs med. Lagningen (dvs. Koyck, Aimon, partielle tilpasninger) er påtvunget udefra, og resultatet er ofte urealistisk høje priselasticiteter.
The path to equilibrium is based on continuous economic optimization while the speed of adjustment for 'quasi-fixed' factors is being determined by cost-minimization behaviour. This specification is claimed to produce clearly defined short, medium and longrun elasticities.
Efterspørgselselasticiteter for energi : en empirisk oversigt elasticiteter nedad ')). ikke de empiriske resultater på sektorplan.
Energy demand elasticities : review of the literature creased demand for services over time—something that would bias aggregate elasticities downward '—does not impair empirical results on a sector-by-sector basis.
På denne teoretiske fremstillings præmisser —jf. Berndt [25] — er der foretaget en undersøgelse af den amerikanske fremstillingssektor.
On the lines of this theorizing—see Berndt [25]—the US manufacturing sector has been investigated.