natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Et af de håb, der blev sat til industrialiseringen og væksten, var at den økonomiske udvikling i sig selv ville udviske forskellene eller i det mindste gøre dem mindre markante, og at markedskræfterne så ville sørge for resten. Dette håb er til dels opfyldt, navnlig gennem den betydelige forbedring af den sociale tryghed og mere generelt de sociale overførsler. Men kun delvis.
One of the hopes of industrialization ancl growth was thateconomic development would automatically erocle the differencesr or at leastmake thern lees blatant, and that the free play of negotiationr backecl bythis economic trencl, would do the rest, This hope has been firlfilled in parttespecially with the consid.erable increase in social glarantees and moregenerally of social, transfers.
åbenbare onde cirkler, der gør intervention og justering vanskelig.
Otly bytleliberate specific action ca,n al5r changes occur.
Det er ikke overraskende, at de sidstankomne på arbejdsmarkedet, de nyligt indvandrede, navnlig hvis de også har en ringe skoleuddannelse og få faglige kvalifikationer, besætter de mindst kvalificerede, de hårdeste, de farligste og de dårligst betalte stillinger.
In some cages the probl€tn is even more serious. Not only are there noautomatic correcting rnechanisns but vioious circles appear which male angrintervention or correction difficult.
Men hvis omstændighederne er sådanne, at mulighederne for at erhverve kvalifikationer og få bedre stillinger er meget begrænsede (fordi de indvandrede erstattes af andre, fordi den presserende nødvendighed af at tjene til livets opretholdelse forbyder dem enhver indsats på uddannelsesområdet, og fordi der er institutionelle eller andre former for barrierer, der hindrer dette), opstår den onde cirkel med adskillelse af de to arbejds markeder.
It is not surprising that the Lastarrivalg on the labour narket, the recent imnigrants, especially if theyalso have little general training or vocational qualification, tencl tooccupy the leaet ski11ecl, most alifficult and d.angerous and the leastwel]-paiil jobs.
Tilstedeværelsen af en arbejdskraft, der tager "til takke" med disse stillinger, forlænger denne tilstand.
But if circu.mstances are such that there are only verylinited chances of acquiring a qualification or gaining better employnent(because the nunber of immigrants increases, because the urgent need toearn their living prevents thern from following a training courset becaueeofcertainbarriers,inetitutionalornot),aviciouscirclewillappeartseparating the two labour rnarkets.
Fordi de ikke er under indflydelse af det første arbejdsmarked, kan disse stillinger vedblive med at være dårligt betalte, belastende og farlige.
Ttre existence of a work force whichrcontentgitselfrwithsuchjobsperpetuatestheirexistencelbecausetheyrernain outside the first labour narket, they uray reamin badly paictt indifficult and d.angerous jobs.
I visse tilfælde forstærker ugunstige levevilkår (bolig, transport, ernæring, tvungen sparsommelighed, fordi der skal sen des penge hjem) denne onde cirkel.
In some cases, unfavourable living conditions(acconmoctation, transport, food, forced savings to sencl rnoney home) reinforcethis vicious circle.
Men under alle omstændigheder er halve foranstaltninger ikke tilstrækkelige.
But in all cases fragnentary neasut€s are no longerenough.
Det er et nøje sammenhængende system, man skal tage fat på at korrigere.
It is the whole interconnected systen thet nust be attacked anclcorrected.
De ældste indvandrere er både i Frankrig og i Storbritannien i stort tal kommet ud af den onde cirkel.
Ttre clivicle between the two markets isnot total. fmnigration policy has corrected some of the moet flagrant abusesof the tsleep nerchantsr and tmen ferrierer.
Adskillelsen mellem de to markeder er ikke total.
But the wicler the culturaldistance between inmigrants and nationels, the closer Y.e cone to the mocteloutlinecl above.
En immigrationspolitik har reguleret visse af logiværternes og menneskesmuglernes mest åbenbare misbrug.
The problern of imrnigration is probably about to change radically sincethe great wave of inmigration into the Elrope of the Nine has cone to an endwith the econonic crisis. lltre balance of this movernent has becorne negativeor at least nil everywhere non.
Men jo større kulturel af stand der er mellem indvandrede og indenlandske arbejdere, desto mere nærmer man sig den model, vi har skitseret.
As a resultr one na,Jrexcept an end to thevicioug circle, bu! for the faot that unemplotrment hits the weaker categoriesparticularly hadt which meansr in ma4y countriee, the imaigrants.
Problemet i forbindelse med indvandringen er tilsyneladende ved at ændre sig radikalt, fordi den store immigrationsbølge i De Ni's Europa er ophørt med den økonomiske krise.
But above all, analogous mechanists are appearing in other caees too andthe. same conclusiong must be drawn from them.
Ind vandringerne overstiger ikke mere udvandringerne. Af denne grund ville det være lettere at forudse en afslutning på den onde cirkel, hvis det ikke havde været sådan, at arbejdsløsheden i særlig grad rammer de svage kategorier, det vil i mange lande sige de indvandrede arbejdere.
In all the countries of E\gopetyronen er€ beconlng more B€nsitive to the inequalities of which they were thevictine. ffere againl there is a vicious circLe. tlonen are paicl less becausethey occupy less quelifiecl poets; but these posts are traditionally reservedto them to the extent that enrnployerg and worloates (antl sometimed the wonenconcerned theoselves) regard ae particularly rf€mininer the skille they ilemancl(ilexüerity, care, quite einply the capacity to tolerate boredom anil the absence of anbition). ftris reinforce6 the circl.e. lüre situation is even clearer ifone considers not the itistribution of jobs by sex but career. l{onen have ashorter working life than nen (although it is lengthening rapidLy) with nore
Cirklen er således sluttet, og dette så meget mere, hvis man ikke længere ser på fordelingen af stillinger efter køn, men på den faglige karriere.
breaks and. nore absenteeism, and it is wonen who are traditionally responsiblefor children and clornestic work.
Man tilbyder dem også færre forfremmelser, mindre ansvar, færre chancer for at hævde sig og færre muligheder for videreuddannelse. Da de har ringere kvalifikationer og mindre ansvar, er de mere fraværende og tøver mindre med at forlade deres arbejde.
So they are offered. less pronotion, lessresponsibilityanct lesschance ofassertingthemselves,lessfurthertraining.Secause they are less qualified and have fewer responsibilities they are absentmore often and. are less reluctant to give up their work.
Cirklen er igen sluttet.
The circle is thuscomplete.
Situationen kan kompliceres af yderligere afgørende faktorer: Da pigerne har færre chancer i erhvervslivet, giver deres forældre dem mindre, navnlig teknisk og faglig uddannelse eller en uddannelse, der ikke er så erhvervsrettet (pigerne følger i den højere undervisning de linjer, der giver de færreste muligheder) eller en mere traditionel kvindeuddannelse, selv om denne ikke fører til noget (syning, hårpleje, osv.). Ligeledes vælger kvinderne "af mangel på ambition" (dvs. at de med sig selv føler disse begrænsninger) fortrinsvis nedsat arbejdstid, små virksomheder - og de får naturligvis lavere løn og er mere udsat for arbejdsløshed.
The situation can also be complicated by other factors : since girlshave fewer opportunities in working 1ife, their parents will give theln lesstrainingrespeciallytechnicalorvocationaltraining,ortrainingless1ike1y nhich have fewer to leatl to a Job (in second.ary education, girls take subjects job outlets) or more traditionally femini.ne training, even if it aloes not 1eailrhavenoambitionl since they to (ie hairdressing,etc).Similarly,thesestresses),wonen will an;rthing (sewing, have interiorized prefer to choose shorter of course be less nelI working hours, snaller unclertakings - where they will paicl antl nore liable to unemployment.
Også her forenkler vi.
Again we are simplifying.
På grund af udviklingen i skoleundervisningen kan et stigende antal kvinder bestride kvalificerede stillinger; i de liberale erhverv, blandt de højere funktionærer og teknikerne stiger antallet af kvinder hurtigere end antallet af mænd.
Developnents in the school syetem are enablingan increasing number of women to take up qualified jobs.
I Danmark har man konstateret, at kvinder går ind i de traditionelle mandsfag f.eks. som metalarbejdere, som svejsere og som kran-, truck- og lastvognsførere.
In the professione,the rnanagerial jobs and. technology, the number of nornen is increasing fasterthan that of nen. ft was found in Denmark that wonen were invading traditionallymasculine d.onains, such as soldering, engineering or truck clriving. lftris neansthat ninor correotions are occurring and the growing pressure and discontentof the feminine population can be explained more by their entry en masse intothe working population antl their heightenect aspirations than by the worseningor even unchanging nature of the situati.on.
Der sker således store ændringer, og det stigende
This nodel at least has the value,liketheprecedingone,ofshowingthersystemicrnatureofthedifficulties.
Ikke alene fremkalder enhver beskæring af mændenes privilerier modstand og bagslag (male backlash), men der er også mange faktorer i situationen, der fremmer denne modstand og tilsyneladende ligefrem berettiger den.
trbr not only does any cut in male privileges provoke resistance and repercussione(ma1e backlash), but ma.:aJr elenents of the situation pronote and apparentlyevenjustifythisresistance"
Men omkostninger ne herved er så store, at det er en helt anden sag at få dem gen nemført.
Because of the costr their application is a different matter.
Men også her er der ikke alene modstand fra de privilegerede, der frygter at miste deres privilegier (selv om det blot drejer sig om at dele dem med andre), men også "systemets hævn" spiller ind: den stigende usmidighed i karrieremæssig henseende gør det nemmere for små grupper af kontorfunktionærer at genvinde det tabte terræn (Italien).
3ut in this case too there is not.only resistance on the part of the privilegetl workers against losing their privileges (even if only by sharing then with others) but also the rrevenge of the systemr : the increasingly rigid classj-fication of jobs for smal1 groups of white-collar workers to recover the makes it easier advantage(ftafy).
Da de store uligheder ofte er et produkt af forholdene på arbejdsmarkedet (eller på arbejdsmarkederne), kan et initiativ til en korrigerende politik kun komme oppe fra: fra det offentlige under henvisning til almenvellet eller fra arbejdsmarkedets parter, men på højt niveau, der hvor man kan vurdere farerne på længere sigt for så vidt angår alle virkningerne af spredte beslutninger.
Noting impossible oftheseviciouscirclesisnoproofbutonlyameans ofdrawi-ng attention existence take action the to that to it the that can be played necessary ways and. neans of d.oing so and to the role by bargaining.
Impulsen fra Fællesskabets og ILO's direktiver med henblik på ligeløn og lige arbejdsmuligheder for mænd og kvinder er blevet afløst, enten af lovgivning eller tværfaglige aftaler eller begge dele på en gang.
lltre impetus of the Conmunity anit ILO directives on equal pa'y and equalopportrurities at work for nen ancl wonen r,tas reinforcetl either by legislationtinte:r-trade a6reemente or the two together.
I Frankrig har loven af 1972 snarere efterfulgt en opinionsudvikling end igangsat den. I Tyskland har domstolene forfulgt forskelsbehandlingen.
In France t}re 1972 law satiefi€da novement of opinion rather than initiating it. fn the Federal Republic of Oermargr, the tribunals trietl to elininate discrimination on the basie ofconstitutional provioions.
I Storbritannien har arbejdsgiverne og TUC udtrykkeligt støttet loven af 1970.
In the uK the 1970 act was formally backeil by theenpl.oyere ancl the f{IC.
I Italien er det til dels en tværfaglig overenskomst af 196O og til dels loven af I969 og domstolenes aktion, som har stimuleret brancheforhandlingerne.
In Italy branchnegotiation wag encouraaed part]y by the 1950 intertrade agreernent, partlyby the 1969 Law and aotion by the tribunals.
Det er det samme med hensyn til den månedlige aflønning, I Frankrig drejer det sig om et politisk initiativ, der er blevet accepteret ved en fælleserklæring fra hovedorganisationer ne, og som har stimuleret og dannet ramme om brancheforhandlinger ne.
tbe sane applies to the change to salariecl status. In lbance, branchnegotiation rüaa encourag€at anit backed by a political neaeurer accepteal ina joint declaratlon by the confeclerations.
I Italien er initiativet siden I968 kommet fra hovedfagforbundene.
In Italy the initiative ca,mefrom the top 1eve1 of the union organizatione after 1968.
Rivaliseringen mellem arbejder- og funktionærfagforeninger synes at have spillet en mere direkte rolle i Storbritannien, hvor udviklingen i organiseringen af funktionærerne har givet arbejderfagbevægelsen nye målsætninger (eller i det mindste nye ambitionsniveauer) eller i Tyskland, hvor rivaliseringen mellem DGB og DAG (funktionærernes hovedorganisation) er blevet skærpet, navnlig med de bestræbelser, som Öffentlicher Dienst. Transport und Verkehr (OTV) har udfoldet for at mindske lønspredningen.
Rivalry betneenblue-collar and white-co}lar unions seems to have ptaüed a rnore direct partin the IIK where the clevelopurent of white-collar unionisn showed the manuaL workersr unions new objectives (or at least nevt leväle of aspiration)r orin the Federal Republic of Gemany where the rivalry between DGB and DAG(enployeesr confederation) has becone nore aoute, particularly aq a resultof the endeavours of the union of public aervicee and transport (OnV) toco-ordinate pay 1evels.
Endelig gøres der også på meget centralt plan og ofte gennem lov givningen en indsats (Race Relations Aet fra I968 i Storbritannien) for at mindske ulighederne mellem indvandrede og indenlandske arbejdere.
la,stly, the attempt to red.uce the gapbetween immigrants and. nationalswas very centralized. in the beginning andoftenbased on legislation (lgAA Race Relations Act in the UK)'
Det er næppe til at bevise, at en impuls fra centralt hold skulle være nødvendig.
It is c]ear that a central inpetus is necessary.
Isoleret ville brancheforhandlinger eller i endnu højere grad virksomhedsforhandlinger utvivlsomt kun have ført til meget begrænsede resultater.
Branch antt particularlyoonpa4y negotiation alohe roulct no doubt have hacl very linited reeultst 0nthe other hand they are an essential stage.
Hvordan har de fungeret?
How have they functi.onetl ?
Godt for så vidt angår det nemmeste problem, nemlig den månedlige aflønning (dog med begrænsninger, idet man ingen
Branch negotiation has norkbd fairly welL for the most eaey iesuet that certain lirnits, for in no respect hae it of paying monthly salaries (uithin dealt with the special situations of the higher categories,
steder har antastet de højeste kategoriers særlige stilling, uanset hvor forskelligt de defineres fra land til land: cadres, dirigenti eller executives).
power and the resistance ctefinition, executives).
Arbejdernes fagforeninger havde tilstrækkelig magt, og modstanden fra funktionærernes fagforeninger (der undertiden er adskilt fra de førstnævnte, som i Belgien, og som indgår særskilte overenskomster) har været begrænset.
which tliffers greatly according to country The rnanual workersr union had sufficient unione (sonetimee distinct fron the former as in Belgiunagreements) has been very limiteil. llllre rapprochement and of the white-collar anil signiqg separate
Tilnærmelsen og undertiden sammensmeltningen af de to gruppers status er sket hurtigt i Frankrig og Italien gennem brancheaftaler (i Frankrig den tværfaglige aftale (14. december 1977), og loven, som har givet den almen gyldighed med det samme (21. december), har kun været en regulerende fase). I Belgien har det været nødvendigt at tilnærme de forskellige overenskomster indbyrdes (undertiden ved at tilnærme tidspunktet), men der er fortsat betydelige for skelle; de, der vedrører godtgørelse i tilfælde af sygdom og ulykke, er blevet afskaffet ved den kollektive tværfaglige over enskomst af 1970.
sometimes even fusion of their respective status üras a rapid process in trbanceancl ltaly, based on branch agreenents (the trbench intertrade agreenent of1d December 1977 and. the law of 21 Decenber which imneiliately gave it generalapplication only represented the 1egal framework), *tgium hacl to try toco-ordi-nate separate agreements (anct sometines their d.ates) and rnajord.ifferences remain, The clifferences as regard.s sioknees ancl acciitent benefitswere abolished by the intertrade collective agreernent of 1970.
Til gengæld er der stadig betydelige forskelle for så vidt angår godtgørelser i forbindelse med afskedigelse trods gennemførelse af en tværfaglig rammeaftale (accord interprofessionnel de programmation sociale. 1973).
On the otherhand., severance pay sti11 differs greatly in spite of the intertrade agreernenton social planning ot 1973. fueral1 monthly payrnent ag3eenents have been signedin sone branches (founctry-work, large stores).
Inden for nogle erhverv (støberi, stormagasiner) er der blevet gennemført globale aftaler om månedlig aflønning.
Similarly, in lta1y, in spite of the rapid rise in inportance of this issue in branch negotiations (equalization of paid.
I Italien er der ligeledes, trods det at spørgsmålet er blevet forhandlet meget hurtigt på branche niveau (ensartet ferie med løn og ens godtgørelse i tilfælde af sygdom og ulykke), stadig forskelle vedrørende størrelsen af anciennitetsgodtgørelser og godtgørelser i forbindelse med afskedigelser.
1eave, sickness and accident benefits) there are still differences as regards seniority bonuses and geverance pay.
En standardisering af bestemmelserne vil ikke kunne gennemføres uden ofre.
The stanclard.izationof these measures will require sorne sacrifices.
Aftalen om månedlig aflønning inden for jern- og stålindustrien i Luxembourg støder for øjeblikket på de samme vanskeligheder.
The monthly paynent agreenentin the iron and. steel industry in Luxembourg still contains the same kindsoflimitationsatpresent.
Med hensyn til udjævning af lønningerne og lige chancer for mænd og kvinder må svaret blive mere nuanceret.
As regards equal pay and. equal opportunities for men and women, thesituation ig rnore complex.
Domstolenes fællesoptræden som svar på de individuelle klager i forbindelse med brancheforhandlingerne har renset aftalerne for diskriminerende klausuler eller særskilte klassifikationer, når de om fattede sådanne) og har således fjernet visse forskelle.
Certainly the action taken by the tribunals inrecponse to inclivitlual grievances, jointly with branoh negotiation, has purgectthe agreenenls of arly discrininatory clauses or separate olasäificatlons anil thus elininated. some differences.
Alligevel må der tages forbehold. I Danmark steg kvinders løn fra 80$ af ufaglærte mænds løn i 1968 til 90$ i 1975.
However, reservations must be expressed. here.fn Denmark, the pay of wornenrose to 80 f. of that of unekilled nen in 1968 and effects of to 90 % in 1975.
Men denne tilnærmelse skyldes delvis den korrigerede indeksregulerings virkninger.
But the alignnent was partly due to the equalizing the ttcorrectedt' sliding scale.
I Italien er kvindelønnen steget fra 67$ af mandslønnen i 1967
In fta1y, wonenrs earnings had risen fron 67 *,increases in
I Frankrig har den grundige undersøgelse af gennemførelsen af loven af 1972 afsløret, at denne ikke har virket efter hensigten.
fn trbance, ctetailetl exa^ninationto be very disappointing.
Både i Tyskland og Storbritannien har fagforeningerne og arbejdsgiverne ofte sammen lagt hovederne i blød for at finde definitioner på "kvindestillinger", som er i overensstemmelse med loven (for Storbritanniens vedkommende synes forskellene at være særlig udtalte, idet kvindelønnen udgjorde 50$ af mandslønnen i 1970.
In the Fecleral Republic of Gernany and the UK, unions and enployers havesonetimes joinecl forces to try to fintt clefini.tions of tfernininer jobs which aleo comply with the law (in the UK the tlifferences appear particularly rnarkedbecausein1970 womenrspa,Jrwas50footthatofmen;in19?5 thepercentage was 54 t6).
Den er steget til 64$ i 1975). Men de væsentligste forskelle skyldes ikke grundlønnen, der ofte er den sammen, men overarbej.de, tillæg for kontinuerligt arbejde og især indplacering og forfremmelse.
Art the nost significant d.ifferences are not due to the basic rates,fuhich are often id.entical, but to overtime, al.lowances for shift work, and particularly job ölassification andl promoti.on.
Når man går fra lige løn for lige arbejde til ligebehandling, går man faktisk fra det, der kan verificeres (forudsat at de, der verificerer, er i god tro og fagligt kompetente), over til det, der er vanskeligere at verificere.
llloving frour the sarne wages for the sarne job to egual pay is in effect amove fron what is verifiable (provided the verifiers act i.n goocl faith anctwith knowleclge of the inclustry) to something nuch less so.
Hvordan skal man, bortset fra oplagte tilfælde af uretfærdigheder (og vil der altid være nogen, der kan konstatere dem?), sikre, at behandlingen er ens?
Apart from cases of flagrant injustice (ancLthere will always be someoneto note these), how can one ensure equal pay ?
Det er let gennem de samlede resultater at konstatere, at den ikke er ens.
It is easy to verify from overall results thatthat it is not equal.
Men hvordan kan man i et givet tilfælde måle, hvad der skyldes selve situationen og således er vanskeligt at vurdere (en mand ville bedre kunne accepteres i denne stilling; den mandlige ansøger har udvist mere trofasthed og har større erfaring), og hvad der må tilskrives en personlig vurdering? Eller skal man gå så langt som til kvotering?
But how should one measure, in a specific case, that'which pertai.ns to the job as such, anit over which the decision{aker haglittlecontrol(ananwillbeacceptednoreeasilyforacertainresponeibilityor the nale cand.idate has shown more clevotion to the task and has more experience)and that which reflects his own jud.gements ? 0r should one perhaps set quotas ?
Fagbevægelsens hovedorganisationer gør sig ofte aktivt til talsmænd for ligestilling, og de fleste af deres landsdækkende fagforbund følger dem.
fire union confederations often nilitate actively for equality and nost oftheir national unions follow suit.
Men på arbejdspladsen kan der være en åben lys uvilje hos Shop stewards og medlemmerne af Betriebsrat, som afspejles hos samtlige arbejdere.
But there nay be patent unwillingness onthe shop floor; the unwillingness of the shop stewards and members of the Betriebsrat reflects that of the bod.y oftheworkers.
de stadig kun dårligt repræsenteret.
In Belgiunt lronen ar€ virtually absent fron the Joint connittees.
Det er sandsynligvis der, de bedste chancer fremover ligger.
W 6.8 fi tbe nnnber of unionized wonen,workers hae risen by 58 fil the number of unionizeilwhlte-collar wbrkers has multiplied by three in the last 30 years); they ärestillpoorlyrepreeented.
Kvindernes pres inden for fagbevægelsen er det bedste middel til at opnå, at der i forbindelse med forhandlingerne ofte re og mere effektivt tales ikke alene om lige løn og lige behandling, men om fordelagtige arbejdstidsordninger, særlige ordninger for gravide kvinder (som den meget enkle, der giver dem lov til at forlade arbejdet et kvarter tidligere for at nå hjem inden myldretiden), udvidelse af barselsorlov for mødre (og fædre), børnehaver og særlige uddannelsesbetingelser, efteruddannelse og forfremmelse.
But it is probably here that they have the best prospects for the ftrture.The preseure of wonen in the union novement is the best means of strengtheningthe role of negotiation and. naking it efficient, not only in the context ofegual wages anil salaries but also of adjustetl working hours, arrangements forpregnant wonen (1ike the verXt sinple arrangement enabling them to feave worka quarter of an hour earlier to get horne before the rueh hour), longer naternity(antl paternity) leave, nureeries, speciaL training conctitions, special conditionsfor refresher courses andl pronotion.