natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(i) sikre kulproducenterne et garanteret marked på lang sigt, for dermed at sætte dem i stand til på lang sigt
The purpose of these agreements is: (i) to provide coal producers with a long-term guaran teed market enabling them, in principle, to main tain production capacities in the long term: they
I Irland udnyttes tørvene af det offentlige selskab Bord na Mona, der i 1946 blev etableret i henhold til Act of the Oireachtas, med det formål at udvikle tørveindustrien. strien.
In Ireland, peat is extracted by the public company Bord na Mona, set up in 1946 by the Act of Oireachtas for the purpose of developing peat resources.
Den overpris, elproducenterne således betaler, kan de få tilbage via en fond, der består af midler indbetalt af elproducenterne.
The additional price paid by the electricity producers will be reimbursed from a fund to which the electricity producers pay contributions.
(ii) sikre forbrugerne garanterede leverancer af kul af tilstrækkelig kvalitet og i tilstrækkelige mængder, uanset markedssvingningerne og, for jern og ståls vedkommende (Hüttenvertrag i Forbundsrepublikken Tyskland) uanset de konjunkturbestemte ud sving i efterspørgslen efter disse produkter.
(ii) to provide users with a supply of coal guaranteed both in terms of quantity and quality, regardless of market fluctuations and, in the case of the iron and steel industry (Hüttenvertrag in Germany), regard less of short-term fluctuations in its own demand
Selv om disse aftaler, for så vidt som de ikke betyder direkte udelukkelse af fællesskabskul af ikke spansk oprindelse, i princippet ikke udgør en hindring for den frie bevægelighed af fællesskabskul, udgør de en yderst mærkbar begrænsning af konkurrencen med importeret kul og med andre former for energi.
These agreements do not explicitly rule out the use of Community-produced coal from other countries and therefore do not, in principle, constitute barriers to the free movement of Community coal: however, they do considerably restrict competition from imported coal and from other energy sources.
Sådanne aftaler bevirker ofte, at prisfastsættelsen sker efter metoder, der ikke nødvendigvis svarer til de factiske forhold på markedet.
Such agreements often mean that prices are fixed at levels which do not necessarily correspond to market realities.
Støtten, der ifølge sådanne aftaler gives til stenkulsindustrien, adskiller sig næppe, hvad formål angår, fra de metoder, der følges i andre medlemslande, hvori der produceres stenkul, og hvor prisen for nationalt kul rettes ind efter prisen for importeret stenkul, således at produktionsomkostningerne støttes direkte over de of fentlige budgetter.
The support provided for the coal industry by such agreements serves virtually the same purpose as the approach adopted by other coal-producing Member States where the price of nationally-produced coal is aligned on imported coal prices, the price difference being met directly from public funds.
Vertikale aftaler mellem kulproducenter og -mellemhandlere
Agreements between coal producers and traders
I Forbundsrepublikken Tyskland er det i »Jahrhundertvertrag« bestemt, at elektricitetsproducenterne uafhængigt af behov (indtil 1995) og af de økonomiske konjunkturer (indtil 1991) skal aftage kul fra Fællesskabet indtil 1995 (svarende til ca. 640 millioner tske).
In Germany, the Jahrhundertvertrag requires that electricity producers undertake, regardless of their require ments (until 1995) and the current economic situation (until 1991), to consume about 640 million tee of German coal until 1995.
Ved hjælp af en kompensationsfond, der får midler fra en 7,25% afgift på elforbruget (Kohlephennig), får el-producenterne for 22 millioner tske/år kompensation for forskellen mellem fællesskabskul købt til produktionspris (Schwantag-løsningen) og svær fuelolie, og for 11 millioner tons for forskel mellem prisen for fællesskabskul og importeret kul.
A compensation fund financed by a 7.25% charge on electricity consumption (Kohlepfennig) refunds to the electricity producers, in respect of 22 million tee/year, the price difference between Community coal purchased at cost price (Schwantag formula) and that of heavy fuel oil and, in respect of 11 million tonnes, the price difference between Community-produced and imported coal.
Formålet med disse aftaler er at begrænse markedsføringsudgifterne for kul i hjemmemarkedssektoren, ter tiærsektoren og de mindre industrier.
The purpose of these agreements is to cut the cost of marketing coal for household, tertiary and small-scale industrial consumption.
Det sker ved, at markedet lukkes gennem tildeling af territoriale eneret tigheder, der gives til kulforhandlere.
To this end, the market is walled off by granting exclusive territorial rights to coal traders.
Desuden fastsættes både købsprisen og prisen ved videresalg ofte af producenten, hvorved enhver konkurrence mellem kul forhandlerne forsvinder.
In addition, the sale and resale prices are frequently fixed by the producer, thus eliminating any possible price-based competition from other coal traders. ers.
I Det Forenede Kongerige findes en aftale mellem British Coal og Central Electricity Generating Board (CEGB), ifølge hvilken CEGB indtil 1991 skal aftage så meget kul, som det er teknisk muligt, og dække 95% af sine behov for kul hos British Coal.
In the United Kingdom, there is an understanding between British Coal and the Central Electricity Generating Board (CEGB) whereby the CEGB will, until 1991, consume as much coal as technically possible and obtain 95% of its supplies from British Coal.
I finansåret 1986/87 betød det, at British Coal til CEGB leverede 72 millioner tons, til en pris udregnet efter tre mængdegrupper.
For the financial year 1986/87, this understanding meant that British Coal would supply the CEGB with 72 million tonnes of coal at a price based on three quality brackets.
I 1986/87 skønnes den gennemsnitlige leveringspris at være UKL 42.2/ton, eller 172 pence/gigajoule.
For 1986/87, the average price of deliveries was about UKL 42.2/tonne or 172 pence/gigajoule.
Fri bevægelighed for kul fra tredjelande
Free movement of coal imported from non-Community countries
I Spanien blev der i 1986 indgået en ny aftale om åben adgang til levering af kul til varmeværkerne mellem CARUNION og sammenslutningen af elproducenter UNESA. Ifølge aftalen kan alle producenter eller producentgrupper, hvis produktion ligger over 50 000 tons/år, indgå langtidskontrakter med elproducenterne til en referencepris.
In Spain, a new method of awarding contracts for coal supplies to power stations was agreed in 1986 between Carbunion and the association of electricity producers Unesa.
Aftalerne er betinget af, at visse krav opfyldes, såsom forbedring af effektiviteten i stenkulsvirksomhederne, eller der gennemføres en plan om produktionsnedskæringer.
These agreements are subject to certain requirements such as improved efficiency of the mining companies or, failing that, lower production levels.
Efter forhandling mellem parterne skal aftalerne godkendes af de spanske myndigheder.
After negotiation between the parties concerned, the contract is submitted for approval to the Spanish authorities.
De mineselskaber, hvis produktionsomkostninger overstiger referenceprisen, kan hos elproducenterne
Mining companies whose production costs exceed the reference price may ask the electricity producers for a price supplement to cover the gap
Problemet opstår, fordi der i henhold til EKSF-Traktaten sker en forskelsbehandling af kul fra Fællesskabet og kul, der importeres fra tredjelande: Kul fra Fælles skabet hører ind under det fælles marked (artikel 2 og 4 i EKSF-Traktaten), medens importeret kul hører ind under hvert medlemslands handelspolitik (artikel 71 i EKSF-Traktaten).
The problem arises from the fact that the ECSC Treaty differentiates, in its provisions, between the Community-produced coal and coal imported from non-Community countries: it establishes a common market for Community-produced coal (Arts 2 and 4 (ECSC)) whereas imported coal is governed by the commercial policy of each Member State (Art. 71 (ECSC)).
Nogle lande har ikke gennemført importrestriktioner, medens andre har indført licensordninger og/eller kvoteordninger, eller underlagt kulimporten kontrol fra en offentlig myndighed.
Some countries impose no restrictions whatsoever on imports while others have introduced systems of licences and/or quotas or have made imports subject to monitoring by a public body.
C. Prioriterede områder i sektoren for fast brændsel
C. Suggested priorities in the solid fuels sector
Anvendelse af fællesskabsreglerne
Application of Community legislation
I Forbundsrepublikken Tyskland dækkes stenkulsimporten på grundlag af artikel XIX i GATT af en restriktionsordning.
In Germany, coal imports are subject to restrictions on the basis of Article XIX of the GATT.
Kvoteordningen, der afpasses efter forbrugssektorer, løber indtil 1990, og omfatter 23,1 millioner tons/år, heraf er 35% til varmeproduktion og 35% til varmeværkssektoren.
This quota, broken down by consumption sectors, is fixed at 23 100 000 tonnes/year until 1990: 35% is earmarked for heat production and 35% for thermal power stations. tions.
I Det Forenede Kongerige dækkes stenkulsimporten af et system, der hedder Open general import licence, og er altså i princippet fri for restriktioner.
In the United Kingdom, coal imports are covered by the open general import licence system and in practice, therefore, are unrestricted.
Mellem 1965 og 1986 beløb den samlede støtte og foranstaltningerne til gavn for den eksisterende produktion sig til ca. 50 milliarder ECU, og er på det sidste steget betydeligt som følge af sænkningen af verdensmarkedsprisen for stenkul og den faldende dollar.
Between 1965 and 1986, some ECU 50 000 million were spent on aid schemes and other measures to support current production and this figure has recently increased significantly as a result of the fall in world prices for coal and the value of the dollar.
Medens gennemsnitsprisen for importeret kul i 1986 lå omkring USD 50/ton (ca. 40 ECU), lå den gennemsnit lige produktionspris for stenkul fra Fællesskabet over USD 100/ton (ca. 80 ECU).
Whereas, in 1986, the average price for imported coal was about USD 50/ tonne (approximately ECU 40), the average cost price of Community-produced coal was more than USD 100/ tonne (approximately ECU 80).
I Belgien kan importørerne indføre kul ved forelæggelse af en købskontrakt. Importlicenser meddeles automatisk. tisk.
In Belgium, importers may import coal on presentation of the purchase contract; import licences are issued as a matter of course.
I Spanien fastlægges hvert år en kvote, som afpasses efter forbrugssektor.
In Spain, a quota is laid down annually, broken down by consumption sector.
Importen er underlagt et licenssystem, der administreres af Økonomiministeriet efter godkendelse af Industriministeriet.
Imports are subject to licences issued by the Ministry of the Economy and Finance, after approval by the Ministry of Industry.
Den praktiske iværksættelse af fri bevægelighed for importeret kul i overensstemmelse med EØF-Traktatens artikel 9 og 10, hindres af medlemsstaternes ret til selv at fastlægge deres handelspolitik, jf. artikel 71 i EKSF-Traktaten.
The free circulation in the Community of imported coal from third countries poses problems in relation to national measures of commercial policy set out above.
(ii) oprettelse af ny produktionskapacitet, for så vidt som den er økonomisk levedygtig
(ii) creating new capacities, provided that they are economically viable;
(iii) løsning af de sociale og regionale problemer i forbindelse med kulindustriens udvikling.
(iii) solving the social and regional problems related to developments in the coal industry.
Hidtil er tvister afgjort af Domstolen eller ved, at Kommissionen med hjemmel i artikel 71, stk. 3 i EKSF-Traktaten vedrørende gensidig hjælp, har givet bemyndigelse til beskyttelsesforanstaltninger.
In the past, such conflicts have been settled by decisions of the Court of Justice or by the Commission authorizing derogations, based on Art. 71(3) (ECSC), (mutual assistance).
Selv om denne støtte og disse foranstaltninger er med til at dræne de allerede begrænsede offentlige midler og i visse tilfælde ikke er den optimale måde at udnytte ressourcerne på, strider de i dag ikke i sig selv mod stenkulsbranchens konkurrenceregler, fordi det i praksis kun er de lokale markeder, der forsynes fra de lokale virksomheder.
Although these aids and measures draw on limited public funds and are, in some cases, a less than optimum use of available resources, this does not mean that, today they contravene the competition rules within the coal industry because in practice there is only local supply markets available for some local enterprises.
Ved en vurdering af konkurrenceforvridningen, som sådanne foranstaltninger eventuelt vil kun ne fremkalde inden for den europæiske energisektor, bør der tages hensyn til de fordele eller direkte eller indirekte interventioner, som visse andre brancher i energisektoren nyder godt af.
In assessing the distortions of competition which such aids or schemes might cause within the Community energy sector, account must be taken of the advantages and direct or indirect assistance from which, in some cases, other branches of the energy industry might benefit.
Ud over disse rent handelsmæssige problemer findes der også i de forskellige medlemslande forskellige tekniske handelshindringer til fordel for anvendelsen af national teknologi.
In addition to these problems of a purely commerical nature, various technical barriers still exist in the differ ent Member States, encouraging the use of national technologies.
Ved en fjernelse af disse hindringer ville det som følge af den forøgede konkurrence mellem producenter af faciliteter til forbrug af fast brændsel blive muligt at sænke investeringsomkostningerne, og dermed give fast brændsel større gennemslagskraft på markederne. derne.
The market penetration of solid fuels should be improved by removing such barriers, since this will lead to increased competition between producers of equipment for burning solid fuels and thus to lower capital costs.
A. Ohe på Det Fælles Energimarked
A. Oil in the Community energy market
En allerede stærkt konkurrenceorienteret sektor 3.
A sector which is already subject to competition 3.
Forbrugerpriser 4.
Prices paid by consumers 4.
Forskelsbehandling af olie
Discrimination against oil
B. Mulige hindringer i oliesektoren
B. Potential obstacles within the oil sector
Efterforsknings- og produktionsmonopol 6.
Exploration and production monopolies 6.
Procedure for tildeling af efterforskningstilladelser 7.
Exploration licensing procedures 7.
Betingelser for udvikling af olieforekomsterne 8.
Oil-field development conditions 8.
Beskatning af olieproduktionen 9.
Taxation of oil production 9.
Forpligtelse til at føre olie produceret på havet til en national havn 10.
The landing obligation 10.
Importrestriktioner for råolie og/eller olieprodukter fra visse tredjelande 11.
Restrictions on imports of crude oil and/or petroleum products from certain non-EC countries 11.
Forpligtelse til at tilbagetage den råolie, staten har købt 12.
The obligation to accept crude oil acquired by the State 12.
Forpligtelse til at anvende nationalt flag på skibe, der transporterer råolie og/eller olieprodukter 13.
The obligation to use national-flag shipping for the carriage of crude oil and/or petroleum products by sea 13.
Forpligtelse til at bruge nationale transportfirmaer til indenlandsk transport af olieprodukter 14.
The obligation to use a national carrier for the inland transport of oil products 14.
Eneret til raffinering 15.
Exclusive right of refining 15.
Eneret til at markedsføre de nationale raffinaderiers produktion på hjemmemarkedet 16.
Exclusive right to market the output of national refineries on the domestic market 16.
Kvantitative restriktioner af import af EØF-olieprodukter 17.
Quantitative restrictions on the importation of EEC oil products 17.
Tilladelser og erklæringer i forbindelse med import af EØF-olieprodukter 18.
Import licences and declarations for EEC oil products 18.
Forbud mod, at forhandlere, der ikke er godkendt i bestemmelseslandet, udfører leverancer over landegrænser 19.
Prohibition of trans-frontier deliveries affecting distributors not approved in the country of destination 19.
Forskelle mellem de tekniske regler og normer, der anvendes på olieprodukter 20.
Differences in rules and technical norms applicable to different petroleum products 20.
Forskelle i bestemmelserne om obligatoriske lagre 21. Prissystemer 22.
Differences in compulsory storage arrangements 21.
Forskelle mellem de indirekte beskatningsordninger for olieprodukter: Afgifter og moms 23.
Differences in indirect tax systems with regard to oil products: Excise duty and VAT 23.
Forekomsten af andre indirekte skatter (skattelignende, anticykliske osv.)
Existence of other indirect taxes (parafiscal, counter-cyclical, etc.)
C. Prioriterede områder i oliesektoren
C. Suggested priorities in the oil sector
Harmonisering af skatterne 25.
The approximation of taxation 25.
Øvrige højt prioriterede områder
Other obstacles in the oil sector
(v) manglende forsyningsstruktur, hvor forbrugeren i modsætning til naturgas eller elektricitet har valget mellem flere konkurrerende leverandører
(v) lack of a network structure; with oil, unlike natural gas and electricity, the consumer can choose between a number of competing suppliers;
Oliens bidrag
The contribution made by oil
(vi) god prisgennemskuelighed, hvad enten det drejer sig om internationale priser (Rotterdam eller Genova) eller om den pris, der betales af den endelige forbruger (Kommissionens ugentlige oliebulletin).
(vi) price transparency, be it of international prices (as quoted on the Rotterdam and Genoa oil markets) or those paid by final consumers (the Commission's Weekly Oil Bulletin).
Der kan dog stilles det spørgsmål, om disse priser er repræsentative for det internationale marked, i hvert fald for nogle produkter, der kun indgår i få handeler, for eksempel nafta fra Rotterdam.
Nevertheless, the representativeness of prices quoted on the international market might be questioned, in any case in respect of certain products in which the number of transactions is limited, e.g. with naphtha at Rotterdam. dam.
Oliens bidrag til energiforsyningen i Fællesskabet er i øjeblikket meget betydelig, og vil fortsat være det også efter år 2000.
The contribution made by oil to the Community's energy supplies is very large at present and is likely to remain so up to and beyond the year 2000.
I 1986 dækkede olie ca. 46% af det primære energibehov i Fællesskabet, heraf 32% impor­teret olie.
In 1986 oil covered about 46% (32% of that imported) of the primary energy needs of the Community.
I løbet af 1986 steg det samlede forbrug.af olie (inklusive de internationale lagre) i Fællesskabet til ca. 500 millioner tons.
In the same year, total oil consumption (including international bunkers) in the Community was approximately 500 million tonnes.
Ifølge de seneste skøn fra Kommis­sionens tjenestegrene vil det samlede energiforbrug stige, og oliens andel af det primære energiforbrug vil kun falde let og ligge mellem 42 og 45% i 1995.
The latest estimates from the Commission's departments indicate that total energy consumption is likely to increase and that the share of oil in primary energy consumption should fall only slightly, to between 42 and 45% in 1995.
Forbrugerpriser
Prices paid by consumers
Olieprodukternes andel af energiforbruget varierer alt efter sektor: Fra 12% i elfremstillingen til 97% inden for transportsektoren.
The share of oil products in energy consumption varies according to the sector of activity, from 12% in electricity generation to 97% in transport.
I modsætning til de øvrige sektorer, hvor der er alternative energiformer, som allerede benyt­tes i vid udstrækning, har der inden for forbruget af olieprodukter til transportformål været en stadig vækst siden 1973, og denne tendens vil fortsætte.
Unlike the other sectors, where substitute energy sources exist and are already extensively used, in transport the consumption of oil products has grown continuously since 1973, a trend which is likely to continue.
I tabellen i bilag VI vises forskellene mellem de priser (eksklusive skatter), der betales af forbrugerne i de tolv medlemslande (pr. 14. september 1987).
As can be observed from the table in Annex VI, there are major differences, even if account is taken of differences in distribution costs, which are included in the figures in the table.
En allerede stærkt konkurrenceorienteret sektor
A sector which is already subject to competition
Oliesektoren kan betragtes som en sektor, der allerede er stærkt konkurrenceorienteret i Fællesskabets økonomi på energiområdet.
The oil sector can be regarded as one which is already to a large extent subject to competition within the Community energy sector as a whole.
Hvis hindringerne blev fjernet, og der dermed kom større konkurrence på oliemarkederne, ville der ske en tilnærmelse af priserne (uden skatter), og også af priser med skatter indregnet, som følge af den foreslåede skatteharmonisering.
The removal of the remaining obstacles, and the increased competition on oil markets which should result from it should help bring about an alignment of pre-tax prices and of prices inclusive of tax owing to the proposed tax harmonization.
(i) den globale integration af markederne for råolie og olieprodukter
Discrimination against oil global integration of the markets for crude oil and petroleum products;
Målsætningerne for Fællesskabets energipolitik, der anbefaler en begrænsning af forbruget af (importeret) olie, og erstatning med andre energiformer, betyder, at der er et vist element af forskelsbehandling af olie, der kan eksemplificeres på følgende måde:
By recommending that the share of (imported) oil be limited and that it should be replaced by other forms of energy, the Community's energy objectives have introduced an element of discrimination against oil which has taken the practical form of:
(ii) tilstedeværelsen af mange driftsherrer inden for Fællesskabets olieindustri, hvad enten det drejer sig om integrerede olieselskaber i international målestok, nationale selskaber eller uafhængige forhandlere
(ii) the large number of operators in the oil industry in the Community, be they integrated multinational oil companies, national companies or independent distributors;
(i) regelfastsat begrænsning af visse anvendelser (direk­tiv om anvendelsen af mineralolieprodukter i kraft­værker)
(i) a statutory limit on certain uses (Directives on the use of oil and natural gas in power stations);
(iii) rigelige forsyninger af olieprodukter, både fra fællesskabsraffinaderier, hvis samlede kapacitet er stor nok til at dække efterspørgslen, og fra de raffinaderier, der ligger i tredjelande
(iii) the ample supply of petroleum products from Community refineries, whose aggregate capacity is big enough to satisfy demand, and from refineries in non-Community countries;
(iv) talrige transportmuligheder for produkterne, med skib, ad floder, med jernbane, ad landevej eller i olieledninger
(iv) the numerous ways and means of moving products: by sea, inland waterway, rail, road and pipeline;
(iii)højere beskatning i forhold til konkurrerende energi­former
(iii) higher taxes than on competing forms of energy; and
(iv) begrænsning eller forbud mod at reklamere for visse olieprodukter.
(iv) restraints or bans on publicity for certain oil products. ducts.
I Danmark, Grækenland, Irland og Nederlandene har det nationale selskab ret til at deltage i alle kommercielle oliefund.
In Denmark, Greece, Ireland and the Netherlands, the national oil company has a right to participate in any commercial oil discovery.