natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I hvilket omfang kunne virkningerne af en gradvis opbremsning af den økonomiske vækst i De forenede Stater opvejes af en samtidig udvikling i Europa, Japan og udviklingslandene, således at en ny opbremsning af verdenshandelen forhindres? dres?
To what extent could the effects of a progressive slowdown in the growth of the US economy be offset by appropriately timed developments in the European, Japanese and develop­ing economies so as to prevent a new slowdown of world trade?
Et enkelt eksempel kan give en forestilling om de potentielle virkninger af nogle mulige udviklingsforløb i USA.
One simple illustration gives an idea of the potential impact of possible developments in the US.
En simpel beregning viser, at en nedsættelse af De forenede Staters import med ca. 1 % af BNP (dvs. omkring 35 mia USD) direkte vil føre til et fald i Fællesskabets eksport på ca. 12 mia USD.
For example, a mechan­ical calculation suggests that a reduction of US imports to
— denne anslående virkning formindskes imidlertid af ud­viklingsforløb, som til dels kan tilskrives dollarens høje værdi.
(ii) This proximate effect is, however, reduced by develop ments which have, in part, been brought about by the high value of the dollar.
Således har råvarepriserne målt i dollars ligget lavere, end det ellers ville være tilfædet (råvarepriserne udtrykt i dollars og i ECU er vist i tabel 5).
Thus raw material prices have been weaker in dollar terms than would otherwise have been the case (see Table 5 for commodity prices expressed in dollar and ECU terms).
Det er især olieprisen udtrykt i dollars, som er faldet gentagne gange i 1982, 1983 og 1984, og OPEC's andel af verdens samlede udbud faldt fra 65 % i 1973 til 45 % i 1984. Dette betyder, at en stadig
In particular the price of petrol, expressed in dollars, fell repeatedly in 1982, 1983 and 1984, and OPEC's share in world supply has fallen from 65% in 1973 to 45% in 1984.
(forbrugerpriser) stigende del af olieproduktionen sælges under skærpede konkurrencevilkår.
Deceleration and convergence in inflation (private consumption deflator)
Betalingsbalancernes nuværende tilpasningsproces begyndte i 1982 på et tidspunkt, hvor den anden olieprisstigning praktisk talt var blevet absorberet, og selv før den massive vækst i De forenede Staters underskud satte ind (jf. tabel 7).
The present phase of balance­of­payments adjustments began in 1982, at a time when the second oil price increase had been practically absorbed and even before the US deficit had begun to grow massively (see Table 7).
På dette tidspunkt havde Italien, Frankrig, Belgien, Grækenland, Danmark og Irland meget store betalingsbalanceunderskud.
At that time, Italy, France, Belgium, Greece, Denmark and Ireland all had excessive current account deficits.
I de fleste af disse lande blev der grebet ind i form af såvel indkomst- og efterspørgselsdæmpende foranstaltninger som moderate valutakurstilpasninger inden for EMS.
In most of these countries, corrective action took the form both of moder­ation of incomes and domestic demand and of moderate exchange rate adjustments within the EMS.
I begyndelsen af 1984 var alle disse lande på nær Grækenland nået frem til i væsentlig udstrækning at reducere eller helt at eliminere deres betalingsbalanceunderskud.
By the beginning of 1984. all these countries except Greece had very much reduced or eliminated their current account deficits.
Forbedringen på de løbende poster androg i gennemsnit næsten 2 % af bruttonationalproduktet, for Irlands vedkommende var korrektionen dog mere end tre gange så stor.
The improvement in the current accounts averaged nearly 2% of gross domestic product, with an adjustment of more than three times as much in Ireland.
Den moderate forbedring af prisudviklingen i Fællesskabet som helhed skal ses i sammenhæng med en mere konvergerende udvikling landene imellem.
Within the Community, the limited overall improvement in price stabilization is associated with a more convergent country­by­country performance.
Dette fremgår af tabel 6, hvor der foretages en sammenligning af prisudviklingen i 1980 og 1984 — og den sandsynlige forlængelse i 1985.
This is shown (Table 6) by comparing the slowdown of prices between 1980 and 1984, a development which could continue into 1985.
Fem medlemsstater (Frankrig, Det forenede Kongerige, Irland, Italien og Grækenland) havde i 1980 inflationstakter på langt over 10%; fire af disse havde endog takter på over 15 %.
Five Member States (France, the United Kingdom. Ireland, Italy and Greece) recorded inflation rates substantially above 10% in 1980; four of these even recorded rates significantly above 15%.
11984 havde tre af disse lande (Frankrig, Det forenede Kongerige og Irland) nedbragt deres inflation til under 10 % (for Det forenede Kongeriges vedkommende helt ned til omkring 5 %), medens Italiens inflationstakt lå på lige over 11%.
In 1984. three of these countries (France, United Kingdom. Ireland) had brought their inflation down to below 10%, the United Kingdom even achieving a rate of around 5%. while Italy's inflation rate was just above 11%.
Sagt på en anden måde lå Fællesskabets gennemsnitlige inflationstakt i 1980 på 11 % med en standardafvigelse på 5,9, medens den gennemsnitlige inflationstakt i 1984 var faldet til omkring 5% med en standardafvigelse på 4,3.
In other words, while the average inflation rate in the Community in 1980 was 11% with a standard deviation of 5.9. in 1984 the average rate had fallen to around 5%, with a standard deviation of 4,3.
Denne mere konvergerende pris udvikling hænger til dels sammen med EMS' funktion, idet en række lande (Frankrig, Italien, Danmark og Belgien) har knyttet deres stabiliseringsstrategier sammen med en målsætning om stabile valutakurser.
This increased convergence of inflation rates is associated in part with the functioning of the EMS. in that several countries (France, Italy, Denmark, Belgium) have linked their stabili­zation strategies to the pursuit of stable exchange rates.
Derimod blev det første olieprischok efterfulgt af en mindre konvergerende politik, som bevirkede, at flere lande forlod det daværende »valuta-slange«-system. Resultatet var en kortere og mindre dybtgående stabiliseringsproces end den, der nu er i gang.
By contrast, the first oil price shock was followed by less convergent policies which led to several countries leaving the 'Snake" exchange rate system then in operation.
Samtidig faldt Det forenede Kongeriges betalingsbalance overskud med omkring 2 % af BNP.
At the same time, the United Kingdom's current account surplus declined by about 2 % of GDP.
Endelig vedblev det tyske betalingsbalanceoverskud med at stige.
Finally, the German current account surplus continued to increase.
I tidsrummet 1982-1984 skyldtes dette fortrinsvis den gradvise opbygning af et overskud over for De forenede Stater (svarende til 0,65 % af Forbundsrepublikken Tysklands BNP), medens
In 1982 to 1984 this was mainly a result of the progressive build­up of a surplus with the United States (by an amount equivalent to 0,65% of German GDP), while German trade with the rest of the Community moved favourably for the other Member States (Germany's current account with the rest of the Community deteriorating by 0,36% of Germany's GDP).
Økonomisk årsberetning 1984­1985
Annual Economic Report 1984-85 cycle, from the peak in 1978 to the present time, the total rate of unemployment has doubled from 5,4% to 11,1%.
Kapitaleksporten til De forenede Stater er mindre foruroligende for Japan (som har et rigeligt udbud af opspa­ring) end for Fællesskabet.
In the EC as a whole the growth of unemployment has slowed down during the last year, but not quite to the point of stopping.
Hvis der er alt for stor asymmetri mellem de vigtigste industrilandegruppers økonomiske udvikling, op­står der alvorlig risiko for ustabilitet.
For the short term it seems that the GDP growth rate would have to rise from just over 2% to about 2Vi% for unemployment even to stabilize.
OPEC Øvrige udviklingslande
OPEC Other developing countries
Fællesskabets økonomi
The Community economy quite different.
Tabel 9 Arbejdsløshedsprocenten i EF og USA
Table 9
Udviklingen inden for Fællesskabet er meget forskellig fra udviklingen i De forenede Stater, hvor arbejdsløsheden i 18måneders perioden frem til juli 1984 faldt fra 10% til 7% og meget vel i 1985 kan nå ned på 1978-niveauet.
The Community's performance contrasts with that of the United States where unemployment was cut from 10% to 7% in the 18 months to July 1984 and may in 1985 return quite close to the 1978 level.
Dette står i skarp kontrast til det hidtidige forløb.
This is in sharp contrast to previous history.
Arbejdsløshedsprocenten i Fællesskabet var i 1981 for første gang højere end i De forenede Stater iog har i de seneste to år ligget betydeligt højere.
The unemployment rate in the Community exceeded that of the United States for the first time in 1981 and has remained well above it over the last two years.
Tallene for Japan er ikke sammenlignelige, men de har ligget på et lavt niveau (under 3 %).
Japanese figures are not comparable, but overt unemployment there has been kept at a low level (under 3%).
Siden 1973 har beskæftigelsesudviklingen i USA, Japan og en række andre OECD-lande været væsentligt bedre end i Fællesskabet, hvor den samlede beskæftigelse har været stort set stagnerende i løbet af de to sidste årtier.
Since 1973 the employment record of the US, Japan and a number of other OECD countries has been markedly better than that of the Community where total employment has been more or less stagnant over the last two decades.
Forskelle i vækstforløbene er ikke i sig selv tilstrækkelige til at forklare de divergerende beskæftigelsestendenser.
Differ ences in growth performance do not adequately explain these divergent employment trends.
EF og USA har i de sidste to årtier haft omtrent samme langfristede vækstrate, nemlig 3 %, men helt forskellige beskæftigelsesforløb.
The EC and the US have shared a similar long-run growth rate during the last two decades of about 3%, but the employment record was
Hvad angår beskæftigelsens branchesammensætning, er mønstret det samme i de fleste EF-lande. Der er fortsat tale om faldende beskæftigelse i landbruget, om end faldet er knap så kraftigt som tidligere.
Comparisons of total numbers in employment, however, should be set alongside other comparisons which reflect changes in the population of working age and changes in the proportion of the population of working age who wish to work.
Industrien har i de seneste fire år, for hvilke der foreligger data, haft en beskæftigelsesnedgang på 1,3 millioner.
Table 10 shows the extent to which the rate of increase in the population of working age was higher in the United States and Japan than in the Community.
Derimod har servicesektoren i samme tidsrum haft en beskæftigelsesfremgang på 3,3 millioner.
It shows also that in the case of the United States there was a rapid increase in the participation rate.
Vækst i beskæftigelse og arbejdsstyrke
Employment and labour force growth
Beskæftigelsesfremgang Beskæftigelsesfremgang Befolkning i de arbejdsdygtige aldersklasser, ændring
Employment growth Employment growth Population of working age
Beskæftigelse/befolkning kvote ')
Employment-working age population ratio
Erhvervshyppighed 2
Participation rate'
2) Arbejdsstyrken i procent af befolkningen i de arbejdsdygtige aldersklasser.
Labour force LIS a percentage of population of working age.
På kort sigt synes arbejdsgiverne i Fællesskabet at være langsommere til at tilbyde varig beskæftigelse, når efter spørgslen er stigende, især i perioder med lav rentabilitet.
During the present cyclical upswing, taking Commission estimates and forecasts for 1983 to 1985, most countries are expected to suffer losses of employment over the three year period.
På tilsvarende måde er arbejdsgiverne generelt tilbageholdende med at afskedige, når de kun forventer midlertidige fald i efterspørgslen.
Positive employment growth is expected only in Italy ( + 0,3% per annum), the UK ( + 0.6%) and Denmark (+1,0%).
Beskæftigelsesstigning på kort og lang sigt, procentvis ændring, på årsbasis
Employment growth in the long and short run
Fællesskabets økonomi
From 1986 this will reduce to a low or nil growth rate.
Demografisk betinget vækst i befolkningen i de arbejdsdygtige aldersklasser (15-64, EF 10)
Demographic growth of population of working age (15­64), (EC 10)
Kilde: Kommissionen og medlemsstaterne.
Services have expanded employment by 3,3 million over the same period.
Beskæftigelse efter økonomisk aktivitet, EF 9
Employment by economic activity, EC 9
— energi, vand — råstofudvinding, kemisk industri — metal- og maskinindustri — anden fremstillingsvirksomhed — bygge- og anlægsvirksomhed
Energy, water Extractive, chemicals Metal manufacturing, engineering Other manufacturing Construction, civil engineering
Kilde: Eurostat, stikprøveundersøgelser af arbejdsstyrken.
Source: Eurosuit. labour force sample surveys.
Note: Tallet for den samlede beskæftigelse omfatter et antal beskæftigede, som ikke er fordelt efter sektorer.
Nole: Total employment includes an item not distributed by sector.
De seneste investeringstendenser i Det europæiske Fællesskab indeholder opmuntrende træk, men er ogsåforuroligende. foruroligende.
Investment intentions of industrialists, % change in value in relation to preceding year
Kilde: EF's investeringsundersøgelser.
Source: EC investment surveys.
Omfanget af ledig kapacitet, som på et givet tidspunkt kan inddrages i rentabel produktion, afhænger af faktorpriserne og den måde, hvorpå arbejdet organiseres.
Surveys of order-books and employment expectations among construction enterprises show this sector to remain very depressed.
For øjeblikket synes mulighederne dog at være ret små.
The gross capital formation of the public sector has also been subdued.
(Dette spørgsmål diskuteres i afsnit 3.1.1 nedenfor)
Its growth rate in volume terms is estimated to develop as follows for the EC as a whole: 1983 +0,3%, 1984 +1,1%, 1985 +1,1%.
Forklaringen på denne opgang i erhvervsinvesteringerne ser ud til at ligge i en kombination af følgende hovedfaktorer : forældelsen af kapitalapparatet i Fællesskabet i de seneste år har skabt et teknologisk behov for erstatningsinvesteringer; forbedrede profitforventninger; lempelse af likviditetsbegrænsningerne for virksomhederne; stigning i kapacitetsudnyttelsen i mange industrigrene.
The explanation of this upturn in industrial investment ap­pears to lie in a combination of four main factors: the ageing of the capital stock in the Community in recent years leading to technological needs for replacement, improved profit expectations, the easing of liquidity constraints on enter­prises and an increase in capacity utilization in many branches of industry.
Bruttooverskuddene i virksomhederne i de fire største EF-økonomier forventes at udvise stigninger på mellem 10 og 14% i nominelle termer i 1984, hvilket er en beskeden forbedring i forhold til et lavt udgangspunkt. Kapacitetsudnyttelsen i industrien voksede ifølge konjunkturbarometertilkendegivelserne fra 76 j%\ andet kvartal 1973 til 81 % i tredje kvartal 1984'). Dette skal sammenlignes med tallene for de seneste konjunkturtoppunkter på 84% i 1979 og 86^ % i 1973.
Increases in the gross operating surplus of enterprises are expected to lie in the range of 10 to 14% in nominal terms in 1984 for the four larger EC economies, which represents a moderate improvement from a low base.
Tallet for 1973 afspejlede en situation, der i særlig grad kendetegnedes ved økonomisk overophedning.
The 1973 figure, in particular, reflected a situation of overheating of the economy.
DIAGRAM 10: Arbejdsløshedsprocent og kapacitetsudnyt­telse i industrien i EF, 1970­1984
GRAPH 10: Rates of unemployment and capacity utilization in industry in the EC, 1970-84
Perioden frem til olieprischoket i 1973
Period prior to the 1973 oil shock
1973­79­konjunktursvingning, der efterfulgte det første olieprischok 1979­84­konjunktursvingning, der efterfulgte der andet olieprischok
1973-79 business cycle, following the first oil shock 1979-84 business cycle, following the second oil shock
Arbejdsløhed. %
% Unemployment rate.
(område for høj kapacitetsudnyttelse)
(This issue is further discussed in section 3.1.1 below.)
Tendensen til øget kapitalintensitet inden for EF har været uændret under det økonomiske tilbageslag i 1981­1982.
83 88 Capacity utilization in industry,' %
80 85 88 Kapacitetsudnyttelse i industrien '), %
Adjusted for the effects of the strike in Germany.
Sideløbende med stagnation i beskæftigelsen har der været en betydelig stigning i kapitalapparatet pr. ansat i Fællesskabet; dette står i modsætning til USA, hvor stigningerne i investerin­gerne og i beskæftigelsen har været parallelle.
Alongside the stagnation of employment there has been a considerable increase in the capital stock per employed person in the Community; this contrasts with the United States where increases in investment and employment have moved in step.
For Japan har stigningen i kapitalapparatet pr. ansat imidlertid ligget tættere på stigningen i Fællesskabet end i USA.
In Japan, however, the rate of increase in the capital stock per employed person has been closer to that in the Community than to the United States.
Kontrasten mellem udviklingen i Fællesskabet og i USA har været tydelig i over to årtier. I perioden 1973­1983 voksede kapitalapparatet pr. ansat med 3 % om året i EF, medens de tilsvarende tal for USA ifølge nogle skøn lå tæt på nul.
The contrasting trends in the Community and the United States trends have been evident for over two decades.
Vækstrate i del reale BNP divideret med faste bruttoinvesteringer som procent af BNP
Rale of growth of lhe volume of GDP divided by gross fixed investment as % of GDP.
Undersøgelser af de mulige årsager hertil viser, at der ifølge nogle kilder var en markant forskel mellem udviklingen i de reale lønomkostninger og udviklingen i kapitalafkastet — der var tale om en forskydning på 4 % i Fællesskabet og næsten ingen ændring i USA.
Inquiry into the possible causes of this divergence reveals that there was a marked difference, according to some evidence, in the development in real labour costs relative to the rate of return on capital — an increase of 4% in the Community and near stability in the United States.
Japan oplevede ligesom Fæl­
3.1.1 Growth and inflation
For så vidt angår væksten i den potentielle produktion på årsbasis, tyder flere indikatorer på, at den er faldet til et lavt niveau på ca. 11 \ i Fællesskabet i løbet af det sidste tiår2).
As regards present spare capacity, the only direct information concerns industry, which accounts for only a third of total output. In that sector capacity utilization was reported in the third quarter of 1984 to be 81%, compared to a range between 84 and 86% for recent cyclical peaks.
Vækst og inflation
Thus the trade off between capacity utilization and inflation was apparently worsening.
Fællesskabet tilstræber en forbedring af den økonomiske situation, og der er enighed om, at man må søge at tilvejebringe højere vækst og beskæftigelse, lav inflation, samtidig med at man lægger særlig vægt på oprettelse af nye arbejds pladser.
As regards the recent annual growth of potential output, various indicators suggest that this has reduced to a slow rate of around 1 to 1 Vi% in the Community in the course of the past decade.2
Tilsammen implicerer disse forhold, at vækstraten for den potentielle produktion snart må øges, hvis man skal påregne højere faktiske vækstrater.
Taken together, these facts imply that the growth rate of potential output would soon need to be increased if higher actual growth rates were to be envisaged.
En forbedret rentabilitet og især udsigten hertil vil være en vigtig faktor, som kan fremme investeringerne, og tilvejebringelsen af en sådan forbedring er derfor ét af de hovedpunkter, der behandles nedenfor i den mere detaljerede diskussion af de økonomiskpolitiske muligheder.
Improved profitability, and especially improved profitability expectations, would be one important factor in encouraging new investment, and achieving this improvement is therefore one of the principal tasks taken up under the more detailed policy discussion below.
Betragtes de sidste to årtier, var forholdet mellem BNP-vækstraten og inflationsraten \\: 4\ i 1960'erne og 2:11 i tizrrsperioden 1973-1982, og forholdet er i dag 2:5.
Then, as now, a preceding period of slow economic recovery had increased capacity utilization in industry to around 80%. From mid1978, rising capacity utilization coincided with accelerating inflation.
Der er således gjort en begyndelse i de langsigtede bestræbelser på igen at forbedre det fundamentale forhold mellem vækst og inflation.
The question is thus how as to: (i) whether further increases in capacity utilization can be achieved without reversing the gradual deceleration of inflation and (ii) whether increases in potential output can be made sufficiently fast to enable capacity utilization then to be held constant at, say, around the 83-84% level in the presence of an adequate trend rate of growth, and with little or no loss in terms of price stabilization objectives.
Hvor meget bør Fællesskabet satse på at opnå en fordebring af de økonomiske præstationer?
Increases in demand, actual or expected, have also been an essential factor in triggering investment recoveries and demand must therefore grow if the economy is to achieve an effective expansion of potential output.
Den foreliggende viden om de nøjagtige økonomiskpolitiske sammenhænge er for usikker til, at der kan opstilles formelle pris- og produktionsmål.
A successful strategy has to rely on a combination of growth forces originating principally in the private sector from the improvement particularly of supply conditions and also of demand expectations, and a consistent framework of macroeconomic policy.
Men man bør diskutere målenes størrelsesorden.
General demand deficiency would rep resent a serious threat to the sustainability of the existing
Det kan være hensigtsmæssigt at angribe problemet under følgende synsvinkler:
External factors are largely favourable to a good or better price performance in the next year or two.
Faktiske eller forventede efterspørgselsstigninger har også i høj grad været med til at sætte gang i investeringerne, og efterspørgslen må derfor øges, hvis det skal lykkes at sikre en effektiv udvidelse af produktionspotentiellet.
The oil market seems likely to be weak for some time and the energy prices do not appear to present a particular risk for inflation in a foreseeable future.
Hvis en sådan strategi skal lykkes, må den baseres på en kombination af vækstkræfter, der primært udgår fra den private sektor som følge af forbedrede betingelser, især på udbudssiden, men også som følge af forbedrede forventninger og en sammenhængende makroøkonomisk politik.
The dollar's exchange rate, while proving stronger for longer than many analysts expected, is hardly likely to appreciate again vis-à-vis the ECU as it has done over the last three years, and is much more likely to de preciate over a mediumterm period ahead.
En generelt utilstrækkelig efterspørgsel kan blive en trussel mod det eksisterende opsvings bæredygtighed.
In these respects, the period ahead is likely to be more favourable than 1979 and 1980.
Penge- og finanspolitikken bør derfor tilrettelægges i overensstemmelse hermed, så opsvingsprocessen ikke bremses som følge af en generel utilstrækkelig efterspørgsel.
This range is seen, for example, in the average growth rate for the last five years, and the average growth rate in the course of lhe last two business cycles (more precisely, between points in these cycles when industrial capacity utilization was the same).
— hvor stor er den nuværende ledige kapacitet og vækstraten i produktionspotentiellet? ')
Wage moderation and other microeconomic supplyside measures would be important in increasing prof-
Forholdet mellem stabili tet og vækst er dog blevet forværret i de senere år i Europa.
The Community economy in the EC,
Diagram 11 viser udviklingen i forholdet mellem forbrugerprisinfiation og kapacitetsudnyttelsen i årene efter 1970.
GRAPH 11 : Inflation' and capacity utilization21970-84