natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fællesskabet arbejder til stadighed på at udvikle forbindelserne til såvel nabolandene i EFTA og omkring Middelhavet som udviklingslandene.
The Community has a common external customs tariff, is competent to negotiate international trading rules, to sign trading agreements with third countries and to establish customs practices.
Det sker på baggrund af, at toldtariffen er fælles og på baggrund af Fællesskabets kompetance til at forhandle reglerne for den internationale handel, til at afslutte handelsaftaler med tredjelande og til at fastsættte toldprocedurer m.v.
It intends to continue to develop its links with the EFTA and Mediterranean countries and the Third World.
På samme måde søger Fællesskabet at fremme dialogen
It will also extend its negotiations with its
Det er Europa­Kommissionen, som på basis af dens initiativret og dens forhandlings­ og forvaltningsbeføjelser varetager Fællesskabets forretningsmæssige interesser indenfor de internationale regler, der er aftalt i GATT — den internationale organisation, som administrerer den Generelle Aftale om Handel (Trade) og Told.
Through its powers of initiative, negotiation and management, the European Commission defends the trading interests of the Community, while fully respecting international rules negotiated through the GATT.
Fællesskabet har her opnået, at en række lande udenfor EF har begrænset deres eksport på visse områder som tekstiler, stål, båndspillere m.v. og prøver at styrke Fællesskabets foranstaltninger til imødegåelse af illoyal konkurrence.
The Community has, in this way, managed to persuade its partners to moderate certain exports (textiles, steel and video­recorders) and it is hoping to strengthen the array of measures with which it combats unfair trading practices.
Det afgørende mål er imidlertid fortsat at opretholde den størst mulige grad af frihed for den internationale samhandel for at sikre fremtiden for det europæiske erhvervsliv, der er så afhængigt af sine forbindelser med andre lande ■
Its fundamental objective nevetheless remains the maintenance of the highest possible degree of freedom in international trade in order to safeguard the future of a European economy which depends to a great extent on its trade with the rest of the world ■
Informationskontoret for Danmark*
8 Storey's Gate, London SW1P 3AT - Tel. 222 81 22 - 4 Cathedra!
Højbrohus, Østergade 61, Postbox 144, DK-1004 København K, Tlf. (01) 1441 40
Capitol Centre, Franklin Street, PO Box 609, Manuka 2603, Canberra ACT - Tel. (062)95 50 00
Der findes ligeledes kontorer i andre lande og bl.a. i alle EF-landene.
2100 M Street, NW, Suite 707, Washington DC 20037 - USA - Tel.
^_BAR_^ Kontoret for De europæiske Fællesskabers ^P officielle Publikationer L-2985 Luxembourg
Office for Official Publications of the European Communities
Der er en dobbelt inddeling: — Rækkefølgen i offentliggørelsen, — De behandlede emner.
We have not included issues which have been subsequently updated.
1/79 Hvorfor et europæisk fællesskab? 12/79 Fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen 15/79 EF initiativer til forøgelse af den nukleare sikkerhed 16/79 Energibesparelser og økonomisk vækst * 18/79 Det europæiske Fællesskab og uddannelsen * 19/79 Den europæiske Socialfond
1/79 A European Community — Why?* 12/79 The removal of technical barriers to trade* 15/79 Community action in nuclear safety* 16/79 Economic growth and energy conservation* 18/79 The European Community and education* 19/79 The European Social Fund*
1/80 De europæiske Fællesskaber ved indgangen til 80'erne 2/80 Nye energiformer for Fællesskabet * 3/80 Europa og de nye informationsteknologier * 4/80 EF-Kommissionen vil fjerne mælkeoverskuddet 5/80 Lige chancer for kvinder og mænd på arbejdsmarkedet 6/80 Det europæiske Fællesskab og vandproblemet 8/80 Det europæiske Fællesskab og de erhvervshæmmede 9/80 Det europæiske Fællesskab og gæstearbejderne 10/80 Det europæiske Fællesskab og genbrug af affald 11/80 I morgen — bio-samfundet 12/80 En fremtid for den europæiske vin * 13-14/80 Rigtigt eller forkert om EF?
1/80 The European Community in the 1980s* 2/80 New energy sources for the Community* 3/80 Europe and the new information technology* 4/80 How the European Commission is tackling dairy surpluses* 5/80 Equal opportunity for working women* 6/80 The European Community and water* 8/80 The European Community and the handicapped 9/80 The European Community and migrant workers* 10/80 The European Community and waste recycling* 11/80 Tomorrow's bio-society 12/80 A future for Europe's wine 13-14/80 True or false? Questions about the European Community
16/80 Mikro-elektronik og beskæftigelse i Europa 17-18/80 Et fællesskab på ti — velkommen til Grækenland * 20/80 Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationsbeviser
16/80 Micro-electronics and employment 17-18/80 The Community of Ten: welcome to Greece
1/81 Råvare-udfordringen 3/81 De unge og EF 5/81 Et bedre europæisk transportnet 7/81 Harmoniseringen af skatter og afgifter i Fællesskabet 9/81 De generelle præferencer til fordel for den tredje verden 10/81 Europas industri-strategi 11/81 Forbedring af arbejdsvilkårene og nedsættelse af arbejdstiden i EF 12/81 De energipolitiske målsætninger for 1990: Hvor langt er vi nået? 14/81 Fællesskabet og nord-syd-dialogen 15/81 Arbejdernes rettigheder over for virksomhederne 16/81 30. maj-mandatet og EF's fornyelse 17/81 Investering i energibesparelser 18/81 Europæiske patenter og varemærker 19/81 Det femte program for den økonomiske politik 1981-1985
1/81 The raw materials challenge* 3/81 Young people in the European Community 5/81 A better transport network for Europe 7/81 Tax harmonization in the Community 9/81 Generalized preferences for the Third World 10/81 An industrial strategy for Europe
1/82 Bilindustriens fremtidsperspektiver 2/82 Det europæiske Fællesskab og omverdenen 3/82 EF's fornyelse: Et nyt fællesskab for industri og beskæftigelse 4/82 EF's fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 5/82 Lån fra Det europæiske Fællesskab 6/82 Det europæiske Fællesskabs institutioner 7/82 Fællesskabets tekstilindustri 8/82 Den europæiske energi-strategi 9/82 Fællesskabet og statsstøtte til virksomhederne 10/82 Den offentlige mening i Europa 11/82 Europas kamp mod fattigdom 12/82 JET-projektet og kernefusion 13/82 Fællesskabets socialpolitik 14/82 Fællesskabet og sulten i verden 15/82 Det europæiske forsknings- og udviklingsarbejde 16/82 Den europæiske stålpolitik 17/82 Fællesskabet og turismen 18/82 Euronet DIANE: et fælles marked for data 19/82 EF's Middelhavspolitik
1/82 The future of the car industry 2/82 The European Community in the world 3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 4/82 Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988 5/82 European Community borrowing and lending 6/82 The institutions of the European Community 7/82 The European Community textile industry 8/82 The European Community's energy strategy 9/82 The European Community and State aids to industry 10/82 Public opinion and Europe 11/82 Europe against poverty 12/82 The JET project and nuclear fusion 13/82 The social policy of the European Community 14/82 The European Community and world hunger* 15/82 The current state of European research and development 16/82 The European steel policy 17/82 Tourism and the Community
1/83 Energibesparelser og alternative energiformer: EF og demonstrationsprojekter 2/83 EF's konkurrencepolitik 3/83 Fællesskabet og udviklingslandene 4/83 Det europæiske Valutasystem (EMS)
1/83 Community demonstration programmes in energy saving and alternative energy sources 2/83 European competition policy 3/83 The Community and developing countries 4/83 The European Monetary System 5/83 The Community and culture 6/83 The Community and small and medium-sized enterprises
5/83 Fællesskabet og kulturen 6/83 Små og mellemstore virksomheder — Fællesskabets indsats 7/83 Den sociale sikkerhed — et europæisk debatoplæg 8/83 Videnskabens og forskningens Europa 9/83 Uoverensstemmelserne Europa — USA — Japan 10/83 EF's landbrugspolitik * 11/83 EF's fælles fiskeripolitik 12/83 Fra toldunion til et fælles indre marked 13/83 Det europæiske politiske Samarbejde (EPS) 14/83 Det europæiske Fællesskab og miljøbeskyttelsen 15/83 Fællesskabet og forbrugerne 16/83 Fællesskabet og transportpolitikken 17/83 Fællesskabets næste udvidelse 18/83 Egnsudviklingen og EF 19/83 Det europæiske Fællesskabs udenrigshandel 20/83 Europa-noter: Fortegnelse 1979-1983
12/83 From the European customs union to the internal market 13/83 European political cooperation 14/83 The European Community and environmental protection 15/83 The European Community and consumers 16/83 The Community and transport policy 17/83 The enlargement of the European Community 18/83 Regional development and the European Community 19/83 The external trade of the European Community 20/83 European File: catalogue 1979-83
6/82 Det europæiske Fællesskabs institutioner 10/82 Den offentlige mening i Europa 1/79 Hvorfor et europæisk fællesskab? 1/80 De europæiske Fællesskaber ved indgangen til 80'erne 13-14/80 Rigtigt eller forkert om EF? 5/82 Lån fra Det europæiske Fællesskab 17/83 Fællesskabets næste udvidelse 17-18/80 Et fællesskab på ti — velkommen til-Grækenland * 16/81 30. maj-mandatet og EF's fornyelse 3/82 EF's fornyelse: Et nyt fællesskab for industri og beskæftigelse 4/82 EF's fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 12/83 Fra toldunion til et fælles indre marked 20/83 Europa-noter: Fortegnelse 1979-1983
6/82 The institutions of the European Community 10/82 Public opinion and Europe 1/79 A European Community — Why?* 1/80 The European Community in the 1980s* 13-14/80 True or false? Questions about the European Community 5/82 European Community borrowing and lending 17/83 The enlargement of the European Community 17-18/80 The Community of Ten: welcome to Greece
10/83 EF's landbrugspolitik * 4/82 EF's fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 4/80 EF-Kommissionen vil fjerne mælkeoverskuddet
10/83 Europe's common agricultural policy 4/82 Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988 4/80 How the European Commission is tackling dairy surpluses*
12/80 En fremtid for den europæiske vin * 11/83 EF's fælles fiskeripolitik
12/80 A future for Europe's wine 11/83 The common fisheries policy
8/82 Den europæiske energi-strategi 12/81 De energipolitiske målsætninger for 1990: Hvor langt er vi nået? 2/80 Nye energiformer for Fællesskabet * 16/79 Energibesparelser og økonomisk vækst * 17/81 Investering i energibesparelser
8/82 The European Community's energy strategy 12/81 Energy objectives for 1990 — where does the Community stand?
1/83 Energibesparelser og alternative energiformer: EF og demonstrationsprojekter 15/79 EF-initiativer til forøgelse af den nukleare sikkerhed 12/82 JET-projektet og kernefusion
1/83 Community demonstration programmes in energy saving and alternative energy sources 15/79 Community action in nuclear safety * 12/82 The JET project and nuclear fusion
16/83 Fællesskabet og transportpolitikken 5/81 Et bedre europæisk transportnet 17/82 Fællesskabet og turismen
16/83 The Community and transport policy 5/81 A better transport network for Europe 17/82 Tourism and the Community
10/81 Europas industri-strategi 3/82 EF's fornyelse: Et nyt fællesskab for industri og beskæftigelse 12/83 Fra toldunion til et fælles indre marked 1/82 Bilindustriens fremtidsperspektiver 7/82 Fællesskabets tekstilindustri 16/82 Den europæiske stålpolitik 3/80 Europa og de nye informationsteknologier * 18/82 Euronet DIANE: Et fælles marked for data 16/80 Mikro-elektronik og beskæftigelse i Europa
10/81 An industrial strategy for Europe 3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 12/83 From the European customs union to the internal market 1/82 The future of the car industry 7/82 The European Community textile industry 16/82 The European steel policy 3/80 Europe and the new information technology* 18/82 Euronet-Diane: towards a common information market 16/80 Micro-electronics and employment 11/80 Tomorrow's bio-society 1/81 The raw materials challenge* 6/83 The Community and small and medium-sized enterprises
6/83 Små og mellemstore virksomheder — Fællesskabets indsats 12/79 Fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen 18/81 Europæiske patenter og varemærker
12/79 The removal of technical barriers to trade* 18/81 Towards the European patent and trade mark
2/83 EF's konkurrencepolitik 9/82 Fællesskabet og statsstøtte til virksomhederne
2/83 European competition policy 9/82 The European Community and State aids to industry
19/81 Det femte program for den økonomiske politik 1981-1985 4/83 Det europæiske Valutasystem (EMS) 5/82 Lån fra Det europæiske Fællesskab 7/81 Harmoniseringen af skatter og afgifter i Fællesskabet
19/81 The Fifth Economic Policy Programme 1981-85 4/83 The European Monetary System 5/82 European Community borrowing and lending 7/81 Tax harmonization in the Community
Forskning — Uddannelse — Kultur
Research — Education — Culture
13/82 Fællesskabets socialpolitik 19/79 Den europæiske Socialfond 3/82 EF's fornyelse: Et nyt fællesskab for industri og beskæftigelse 11/81 Forbedring af arbejdsvilkårene og nedsættelse af arbejdstiden i EF
13/82 The social policy of the European Community 19/79 The European Social Fund* 3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 11/81 The management and reduction of working time in the Community 16/80 Micro-electronics and employment
3/81 De unge og EF 8/80 Det europæiske Fællesskab og de erhvervshæmmede
5/80 Equal opportunity for working women* 3/81 Young people in the European Community
11/82 Europas kamp mod fattigdom 9/80 Det europæiske Fællesskab og gæstearbejderne
8/80 The European Community and the handicapped 11/82 Europe against poverty 9/80 The European Community and migrant workers* 20/80 Mutual recognition of diplomas and professional qualifications*
20/80 Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationsbeviser 15/81 Arbejdernes rettigheder over for virksomhederne 7/83 Den sociale sikkerhed — et europæisk debatoplæg
15/81 Workers' rights in industry 7/83 Social security: a Europe-wide debate
18/83 Egnsudviklingen og EF 5/82 Lån fra Det europæiske Fællesskab 19/82 EF's Middelhavspolitik
18/83 Regional development and the European Community 5/82 European Community borrowing and lending 19/82 The Community and the countries and regions of the Mediterranean
14/83 Det europæiske Fællesskab og miljøbeskyttelsen 10/80 Det europæiske Fællesskab og genbrug af affald 6/80 Det europæiske Fællesskab og vandproblemet 15/83 Fællesskabet og forbrugerne
14/83 The European Community and environmental protection 10/80 The European Community and waste recycling* 6/80 The European Community and water* 15/83 The European Community and consumers
2/82 Det europæiske Fællesskab og omverdenen 19/83 Det europæiske Fællesskabs udenrigshandel 17/83 Fællesskabets næste udvidelse 19/82 EF's middelhavspolitik 3/83 Fællesskabet og udviklingslandene 9/81 De generelle præferencer til fordel for den tredje verden 1/81 Råvare-udfordringen 14/81 Fællesskabet og nord-syd-dialogen 14/82 Fællesskabet og sulten i verden 9/83 Uoverensstemmelserne Europa — USA — Japan 13/83 Det europæiske politiske Samarbejde (EPS)
3/83 The Community and developing countries 9/81 Generalized preferences for the Third World 1/81 The raw materials challenge* 14/81 The Community and the North-South Dialogue 14/82 The European Community and world hunger* 9/83 The Europe—United States—Japan trade controversy 13/83 European political cooperation
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber
222 81 22 - 4 Cathedral Road, Cardiff CF1 9SG - Tel.
Nye rettigheder for europæiske borgere tf--* $
New rights for the citizens of Europe
Europa­Domstolen — som fik sagen forelagt i 1981, via Londons appelret — gav klagerne ret, idet den fastslog, at der var tale om et løngode, og at bidraget således var omfattet af Rom­traktatens forbud mod diskrimination. Denne dom har fået betydning for ca. 85 000 britiske virksom­heder med tilsammen ca. 11 mio ansatte.
They include amongst others, the right of men and women io equal pay; the righi to work in any Member State, with the same pay as citizens "I the lm·.ι country; the righi to buy and sell without restriction across Cornimi iniv frontiers, with the full benefits ol'a common market; the right to fair prices, based on lire competition between firms, without the creation of monopolies and dominam trading positions; and ihr right to legal redress across Community frontiers, in disputes over cross border environmental damage or any other issue,
En række EF-direktiver har præciseret ikke-diskrimineringsprincippet og udvidet dets anvendelsesområde.
European directives have put the principle of non-discrimination in concrete form and extended its scope.
Disse direktiver rummer først og fremmest bestemmelser vedrorende job-klassificering, lige ret til ansættelse, uddannelse og forfremmelse, lige arbejdsvilkår, adgang til at indanke diskrimineringer for domstolene og beskyttelse af klagerne mod vilkårlig afskedigelse.
They cover job-descriptions, access to jobs, training, promotion, working conditions, the right to legal redress and protection of plaintiffs against retaliatory dismissal.
Et særligt direktiv kræver, at alle diskriminerende regler i den sociale lovgivning skal være fjernet inden 1984.
A new directive provides for the elimination, by the end of 1984, of all forms of sexual discrimination in legal and social security systems.
Udover reglerne vedrorende kvindernes vilkar på arbejdsmarkedet, er der en række andre EF-direktiver. som omfatter alle lønmodtagere i Fællesskabet og giver dem ret til at søge deres ret ved domstolene (').
Apart from women's rights, there are a number of other European directives which grant the right of legal redress to all Community workers.'
Bl.a. kan nævnes direktivet om de ansattes ret til at blive informeret og konsulteret forud for en planlagt kollektiv afskedigelse, direktivet om bevarelse af hævdvundne rettigheder i tilfælde, hvor firmaet sammenlægges med et andet, og direktivet om sikring af de ansattes løn ved konkurs.
These include the right to be informed and consulted before large-scale redundancies are announced, the protection of existing rights when a firm is merged or sold, the right to be paid in case of bankruptcy.
Der er endvidere fremsat forslag til direktiver, som vil sikre deltidsansatte, korttidsansatte og midlertidigt ansatte — og dette direktiv vil under alle omstændigheder fjerne forhold som det. mrs. Jenkins indgav klage over.
Draft directives which would give better protection to part-lime, short-term or temporary workers would, if adopted, resolve the problem raised by Mrs Jenkins.
En række andre europæiske arbejdsmarkedsregler vedrører de EF-borgere. der arbejder i — eller ønsker at arbejde i — en anden medlemsstat end deres hjemland.
Other European rules govern the rights of Community citizens working or seeking work in another Member State.
Retten til at arbejde, hvor man vil
Working in the country of one's choice
En EF-embedsmand konstaterede for nogle år siden ved at læse stillingsannoncer, at den belgiske stat forbeholdt stillinger som gartnermedhjælpere, sygeplejersker og lokomotivførere m.fl. for belgiere.
Looking through the small-ads, a Community official noticed that Belgian local authorities and State companies reserved a number of jobs for their own nation als. These included assistant gardeners, nurses and engine drivers.
Oprindeligt udgjorde dette en del af den belgiske forfatning.
It turned out that this was a stipulation of the Belgian constitution.
Men EF-Kommissionen trak Belgien for Europa-Domstolen, og denne fastslog i 1980. at Rom-traktaten og de to Paris-traktater forbyder enhver diskrimination af borgere fra medlemslandene med hensyn til beskæftigelse og løn- og arbejdsvilkår. Der er ganske vist undtagelsesbestemmelser for administrative poster, men den gælder kun for embeder, hvor den pågældende direkte eller indirekte udøver offentlig myndighed og poster, der har til formal at beskytte statens eller samfundets interesser.
The Commission took Belgium to the European Court. In 1980 the Court held that the European treaties outlawed all discrimination between Community citizens in employment, pay and working conditions.
Princippet om arbejdskraftens frie bevægelighed har let kunnet gennemføres for hovedparten af lønmodtagerne og i alle fag. som ikke kræver en teoretisk uddannelse.
The principle of free movement of workers is directly applicable to most salaried jobs and professions which need no formal training.
Domstolen har adskillige gange fastslået de pågældendes rettigheder bl.a. skuespillere, artister og sportsfolk som professionelle fodboldspillere og cykelryttere.
The Court of Justice has upheld this principle on numerous occasions, in cases involving, amongst others, entertainers, footballers and cyclists.
For andre — især de liberale erhverv, hvis udøvelse kræver et eksamensbevis, en autorisation eller et andet fagligt kvalifikationsbevis — har det været forbundet med flere vanskeligheder.
But how should the principle be applied to those professions, which require a certificate, diploma or some other form of professional qualification? Consider two cases:
To eksempler er værd at fremhæve:
A Dutchman, he had studied law in Belgium and wished to practise in this country after receiving his qualifications there.
(') Se Europanoter nr. 15/81: »Arbejdernes rettigheder over for virksomhederne
' See European File, No 15/81: 'Workers" rights in industry'.
Π Det forste drejede sig om et sjældent tilfælde, men det var til gengæld enkelt at klare.
□ But what happens in the case of a person who qualifies in one country but wishes to practise in another?
En hollænder ved navn Revners havde studeret jura i Belgien og ville derefter være advokat i dette land.
A certain Doctor Broekmeulen wanted to set up as a general practitioner in the Netherlands after qualifying in Belgium.
Det blev ham nægtet af den belgiske advokatorganisation, men Europa­Domstolen fastslog i 1974. at der ikke måtte lægges ham hindringer i vejen, fordi al diskriminering pa grundlag af nationali­tet er forbudt i EF.
In 1981, the Court held that medicine was one of a number of professions where the mutual recognition of diplomas and certificates was guaranteed by Euro­pean directives.
□ Vanskeligere var et tilfælde, hvor en borger havde eksamensbevis fra et andet medlemsland, men ville virke i sit eget.
These directives call either for a minimum period of profes­sional experience or a certain degree of standardization in medical studies.
Han blev nægtet adgang til at virke som praktiserende læge i Holland.
The same applies in the public health sector.
Man kan endda sige. at der er sket en vis harmonisering af uddannelserne i f.eks. sundhedssektoren i den forstand, at den skal have en vis kvalitet for at kunne bruges i de andre lande.
If Doctor Broekmeulen could satisfy these conditions, the Netherlands had no right to demand that he should undertake extra training.
Forud for denne afgørelse havde Domstolen i 1979 givet en hollandsk centralvarmein­stallatør ret til at virke i sit hjemland til trods for. at han havde sin faglige erfaring fra virke i Belgien (Knoors­sagen).
Earlier, in 1979, the Court ruled that Mr Knoors, a Dutch heating engineer, had a perfect right to work in his own country after training in Belgium.
Det er end ikke nødvendigt, at EF har fået vedtaget et direktiv om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og prøver i det pågældende erhverv.
The existence of a Community directive on the recognition of qualifications is not, however, an absolute precondition for freedom of movement.
I 1977 fik en belgisk advokat med en doktorgrad i belgisk ret. M. Thieffry. tilladelse til at virke i Frankrig.
In 1977 a Belgian doctor of law, Mr Thieffry, was granted the right to work in France.
Paris universitet anerkendte hans eksamensbevis og konstatere­de, at han havde et betydeligt kendskab til fransk ret.
The University of Paris recognized his diploma and he was able to prove a sound knowledge of French law.