natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der vil på begge områder kunne drages konkrete resultater i løbet af 1984, og Europa­Kommissionen har til hensigt ligeledes i løbet af 1984 at fremlægge retningslinjer for erhvervshæmmedes beskæftigelse med særlig vægt på de unge.
Practical conclusions are to be drawn from these studies in 1984, when the Commission will present draft guidelines on the employment of handicapped people, and especially handicapped youngsters.
Π De forældreløse. Fællesskabet har på kul­ og stålområdet benyttet sig af sine beføjelser til at gennemføre en række socialprogrammer.
□ Orphans: The Community has used its special powers in the coal and steel industries to launch a range of social action programmes.
I kraft heraf får børn af kul­ og stålarbejdere, der er døde som følge af en ulykke eller en erhvervs­sygdom, hvert år et studiestipendium af Paul Finet — fonden.
One thousand children of workers who have died through work accidents or occupational diseases receive annual education grants from the Paul Finet Foundation.
Kendskab til Europa og til de europæiske folk
A better knowledge of Europe and Europeans
De unge bør som vælgere eller kommende vælgere til Europa-Pariamente kende og fornemme den europæiske realitet, som dagligt påvirker deres liv.
As electors or future electors of the European Parliament, young people should be given the opportunity to broaden their understanding and experience of a Community which will have a profound influence over their lives.
Medlemslandene oprettede i marts 1982 en europæisk fond i Paris med det formål at øge den gensidige forståelse mellem Fællesskabets folk ved sprogundervisning og faglige og kulturelle basisudvekslinger.
In March 1982, Community Member States signed an agreement setting up a European Foundation in Paris the aim of which is to increase the mutual understanding of the peoples of the Community, in particular through promoting the learning of languages and cultural and professional exchange visits.
Fællesskabet har i forvejen gennemført en række foranstaltninger med det formål at hjælpe de unge til at studere i et andet land end deres eget og derigennem uddanne sig på europæisk niveau.
The Community has already taken a number of steps to help young people to study in another Member State or learn about the activities of the European Communities.
D Udveksling og mobilitet.
D Exchange visits and travel grants:
• Siden 1964 har ca. 1 000 unge lønmodtagere hvert år fået EF-stipendier til faglige ophold af en varighed på mellem tre uger og seks måneder i andre medlemslande for dermed at supplere deres uddannelse og udvikle personlige kontakter.
• Each year since 1964, 1 000 young workers aged from 18 to 25 have been able to obtain Community grants for professional training courses, lasting from 3 weeks to 16 months, in other Member States. The aim is to allow them to broaden their professional knowledge and range of personal contacts. tacts.
• Fællesskabet støtter ikke direkte udveksling af elever fra hverken grundskoleklasserne eller gymnasieskoler, men EF-Kommissionen har foreslået at lette udvekslinger for unge i almindelighed og for de vanskeligst stillede i særdeleshed — d.v.s. de fattige, de erhvervshæmmede og de unge fra Fællesskabets randområder.
• The Community does not play a direct role in exchange visits between primary and secondary schoolchildren, but the European Commission has suggested measures to allow all young people, and especially the least favoured — the poor, handicapped and children from peripheral regions — to take part in such schemes.
• Mobilitet i den højere uddannelse indgår i en plan, som EF's undervisnings ministre vedtog i juni 1983.
• In June 1983 European education ministers approved plans for the promotion of exchange visits in higher education.
De »fælles studieprogrammer«, som blev vedtaget i 1976, har skabt mulighed for fællesskabs finansiering af udveksling af undervisere og studenter.
The 'common study programmes' launched in 1976, allowing the Community to finance exchanges between academics and students, are to be extended.
Foreløbig har mere end 500 højere læreanstalter deltaget i 335 programmer, og disse programmer styrkes nu, idet reglerne for anerkendelse af studier gennemført i andre medlemslande gøres mere smidige, og der sørges for mere information om disse muligheder.
So far 335 programmes have been established, linking more than 500 seats of higher education.
Man undersøger ligeledes mulighederne for under sådanne studieophold at få stipendier på lige fod med andre.
Regulations on the recognition of university studies undertaken in another Member State are to be made more flexible and information on the rules made more widely available.
• Europa-Kommissionen har i øvrigt ladet offentliggøre studievejledninger vedrørende gymnasieundervisningen og den højere undervisning rundt om i Europa.
• The European Commission has also published guides to higher and second ary education in Europe.
Den forbereder en vejledning til skoler, forældreforeninger, kulturorganisationer og unge vedrørende elevernes og andre unges muligheder i så henseende.
It is preparing a guide to exchange visits by pupils and young people, aimed at schools, parents' associations, cultural groups and the young people themselves.
Den langsomme udvikling i den gensidige information og i medlemslandenes samarbejde på uddannelsesområdet er baggrunden for datanettet »Eurydice«, der rummer alle oplysninger om de europæiske undervisningssystemer, som kan være til nytte.
The slow development of cooperation and information exchanges between Member States in the field of education has led to the creation of'Eurydice', a computer network which diffuses useful information on European educational systems.
D Europa-uddannelse. De unge i Europa interesserer sig i almindelighed for Fællesskabet, og 70 pet. af dem klager over at være mangelfuldt informeret om Fællesskabet.
D Education in European affairs: young people are interested in the problems of the Community, to the extent that 70% of them complain that they do not
unge en europæisk dimension.
receive sufficient information on European affairs.
Kommissionens informationstjenester udgiver også informationsmaterialer, der specielt henvender sig til de unge, og som fordeles gennem skolerne, gennem ungdomsorganisationer og fra tid til anden gennem massemedierne. Europa­Kommissionen støtter en række europæiske dokumentationscentre og en række forskningsinstitutter oprettet af universite­terne.
To answer this need, the European Commission supports the activities of a range of organizations committed to providing a European dimension to the education and informa­tion of young people.
Europa­Kommissionen har netop gennemført en undersøgelse af de unges behov og ønsker. Denne undersøgelse, der er den første i sin art, henvendte sig til unge mellem 15 og 24 år i samtlige EF­lande.
To gain a better understanding of the needs and aspirations of young people, the European Commission recently organized the first ever opinion poll covering all young people aged from 15 to 24 in the Community.
Blandt de stillede spørgsmål kan nævnes forholdet mellem de unge og deres forældre, de unge og skolen, erhvervsvejlednin­gen, arbejde og arbejdsløshed, de unges håb og frygt, deres interesseområder, deres interesse for politik, deres interesse for Europa.
Questions raised included relations between children and their parents, what young people thought of school, vocational training, work and unemployment, the hopes, fears and inter­ests of young people, as well as politics and the European Community.
Resultaterne af denne undersøgelse kan gratis fås på EF­informationskontoret, hvis adresse er nævnt på side 12 i denne brochure. Undersøgelsen er offentliggjort i et værk på 175 sider under titlen »De unge europæere«.
Free copies of the results of this poll, published in a weighty 175­page document entitled The Young Europeans, are available from the information offices listed on page 12 of this file.
Fællesskabet prøver at fremkalde en egentlig dialog med de unge.
Looking to the future, the Community is striving to create a genuine dialogue with the young.
Det sker bl.a. gennem et samarbejde med Det europæiske Fællesskabs Ungdomsforum, som blev oprettet i 1978 som en Fællessorganisation for alle større nationale og internationale ungdomsorganisationer i Fællesskabet uden hensyn til deres ten­dens.
It has increased its contacts with the Youth Forum of the European Communities created in 1978 to link all forms of national and international youth organizations within the Community.
Dette ungdomsforum repræsenterer ungdomsorganisationerne over for EF­institutionerne og har som formål at tilskynde de unge til at tage del i opbygningen af Fællesskabet, at bidrage til gensidig forståelse, lige ret for alle borgere og demokratisering af EF's institutioner.
The Forum represents these groups in contacts with Community institutions. Its aim is to boost the participation of young people in the development of the Community, to increase mutual under­standing and to promote the equal rights of all citizens and the democratization of Community institutions.
Blandt de problemer, der optager Ungdoms­forum, kan nævnes ungdomsarbejdsløsheden, den faglige uddannelse, de unges rettigheder, ungdomsudveksling, mellemkulturel uddannelse, lige muligheder for kvinder og mænd og samarbejdet med udviklingslandene.
It has mainly been preoccupied with youth unemploy­ment, vocational training, the rights of young people, exchange visits, education in other cultures, equality of opportunity between men and women and cooperation in the development of the Third World.
Fællesskabet regner med i fremtiden at sætte yderligere midler ind til fordel for de unge.
In the years to come the Community intends to strengthen its work for young people.
En serie nye initiativer står foran vedtagelse som forberedelse til det internationale Ungdommens År, som De forenede Nationer har berammet til 1985 ■
A range of new initiatives are under preparation to coincide with the International Youth Year, organized by the United Nations in 1985 ■
* < j Kommissionen for De europæiske Fællesskaber
Commission of the European Communities
Højbrohus, Østergade 61, Postbox 144, DK-1004 København K, Tlf. (01) 1441 40
8 Storey's Gate, London SW1P 3AT - Tel. 222 81 22 - 4 Cathedral Road, Cardiff CF1 9SG - Tel.
Kontoret for De europæiske Fællesskabers
• Offices also exist in other countries including all Member States.
Samme muligheder for kvinder og mænd
Equal opportunity for women
52 pet. af alle kvinder mellem 14 og 59 år i Det europæiske Fællesskab har erhvervsarbejde uden for hjemmet eller ønsker at få det.
In the European Community 52% of women aged between 14 and 59 have a job or are looking for work.
Og denne andel stiger af to grunde: de pågældende kvinders ønske om uafhængighed og deres vilje til at øge indtægterne.
The proportion is increasing under the double pressure of women's desire for independence and their need to boost family income.
Man regner med at ca. 44 mio ud af i alt 118 mio erhvervsaktive er kvinder.
Out of a total working population estimated at 118 million, women account for about 44 million.
69 pet. af dem har arbejde i servicefagene.
Of these 69% work in services, 25% in industry and 6% in agriculture.'
25 pet. i industrien og 6 pet. i landbruget (')·
In fact, there are more women out of work than men, in proportion to their share of the total workforce.
Men kvinderne findes også i arbejdsløshedskøerne — og dér er i forhold til deres andel af den erhvervsaktive del af befolkningen forholdsvis flere, end der er mænd: 41 pet. af de arbejdsløse er kvinder — i mange tilfælde fordi deres uddannelse er utilstrækkelig i forhold til erhvervslivets aktuelle krav.
Women make up 41% of Europe's jobless.
Den økonomiske afmatning har en særdeles negativ virkning på kvindernes beskæftigelsesmuligheder, og den har gjort deres beskæftigelsessituation særdeles sårbar.
They are often the victims of the fact that their training is no longer suited to present­day economic needs. The recession has also made women's jobs more vulnerable.
Arbejdsløsheden rummer i sig selv indirekte en tendens til at begrænse kvindernes udfoldelsesmuligheder.
Unemployment has. indirectly, had a negative effect on the rights of women.
Endvidere spiller det en rolle, at 90 pet. af alle deltidsbeskæftigede er kvinder.
At the same time, women occupy 90% of Europe's part­time jobs.
Og denne form for beskæftigelse nyder langt fra altid samme beskyttelse som fuldtids­beskæftigelse.
Such jobs frequently carry the same benefits as full­time work.
Hertil kommer, at den har en negativ virkning på forfremmelses­ mulighederne og kvindernes muligheder for at få øget ansvar inden for virksom­hederne.
They rarely lead to promo­tion or a more responsible job.
Kvinderne har herudover andre beskæftigelsesproblemer, som vanskeligt kan gøres op i konkrete tal.
The employment of women raises other problems, which cannot be illustrated in figures.
Samme ret som mænd i skoler og faglige uddannelser, samme løn, og samme sociale sikkerhed er stadigvæk kun mål, som samfundet stræber efter, men i mange tilfælde er der en kløft mellem disse idealer og de faktiske forhold.
Equality in education and training, equal pay and equal social security rights are objectives set by society. But in many cases there is still a wide gulf between principle and practice.
Når Det europæiske Fællesskab i så høj grad beskæftiger sig med kvindernes beskæftigelsessituation, skyldes det, at Fællesskabets formål er en stadig forbed­ring af borgernes arbejds­ og levevilkår.
The European Community is constantly striving to improve the lot of working women as part of its efforts to better the working and living conditions of all its citizens.
D Artikel 119 i Rom­traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske Fællesskab fastslog allerede i 1957, at »hver Medlemsstat gennemfører (...) princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde«.
D Article 119 of the Treaty of Rome, the agreement which created the Commu­nity in 1957. states that 'each Member State shall. .. ensure and ... maintain the application of the principle that men and women should receive equal pay for equal work'.
Det skal ikke bestrides, at hovedformålet i sin tid var at undgå en forvridning af den frie konkurrence mellem medlemslandene gennem ansættelse af kvinder til en lavere løn end mænd.
It was necessary to avoid a situation where fair competition between Member States of the Community would be distorted by lower wages for women, compared with men, in some Member States.
Men den senere udvikling har vist. at det sociale synspunkt har fået overvægten.
But later events show that social considerations gradually took over.
Π Stats­ og regeringscheferne besluttede på topmødet i Paris i 1972 at udvikle den sociale side af Det europæiske Fællesskab.
D At the Paris Summit in 1972, the Community Heads of State or Government agreed to create a European social policy.
Π Da Europa­Kommissionen fremlagde et socialt handlingsprogram med en lang række bestemmelser til fordel for kvinder, forpligtede Fællesskabets Minister­
In 1974 the Council of Ministers of the Community agreed to take steps to ensure equality between men and women in access to jobs, training, work conditions and wages.
D Europa­Kommissionen har siden udarbejdet en række handlingsprogrammer.
and women. In 1981. it tabled a new programme dealing with equality of opportunity.
Dette blev vedtaget i juli 1982 og dækker aktiviteterne i perioden 1982­1985.
This was approved by the Council of Ministers in July 1982 to cover the period up to the end of 1985.
I forbindelse med dette nye program har Europa­Kommissionen oprettet en rådgivende komité vedrørende lige muligheder for kvinder og mænd. Denne komité er sammensat af repræsentanter for tilsvarende organer i de enkelte medlemslande.
The programme created a consultative committee on equality of opportunity, grouping representatives of similar organizations in the Member States.
Den knytter kontakten mellem disse nationale organer og rådgiver Europa­Kommissionen om gennemførelsen af handlingsprogrammet.
The Committee acts as a liaison between the work of these national bodies and helps the Commission to implement its action programme.
De er siden 1979 blevet behandlet i et særligt udvalg og har været genstand for en stor debat i januar 1984.
An important debate was held in January 1984 on the problems of women.
Fra Fællesskabets mangeårige indsats for ligeløn til kvinder og mænd skal især nævnes en række enkeltheder:
Community efforts to ensure equal pay between men and women have included:
D Forbuddet mod forskel i aflønningen af kvinder og mænd i Rom­traktatens artikel 119 er klart: »Ved løn forstås i denne artikel den almindelige grund­ eller minimumsløn og alle andre ydelser, som arbejdstageren som følge af arbejds­forholdet modtager fra arbejdsgiveren direkte eller indirekte i penge eller naturalier.
Π Forbidding the payment of lower wages to women who carry out the same work as men. Article 119 of the Treaty of Rome is explicit on this point: 'For the purpose of this Article, "pay" means the ordinary basic or minimum wage or salary and any other consideration, whether in cash or in kind, which the worker receives, directly or indirectly, in respect of his employment from his employer.
Lige løn uden forskelsbehandling med hensyn til køn indebærer: at den løn, der ydes for samme arbejde, der aflønnes i akkord, fastsættes på samme beregningsgrundlag: at den løn. der ydes for arbejde, betalt efter tid, er den samme for samme slags arbejde.«
Equal pay without discrimination based on sex means: that pay for the same work at piece rates shall be calculated on the basis of the same unit of measurement; that pay for work at time rates shall be the same for the same job.'
Π I februar 1975 vedtog De Ni et direktiv, der skal sikre den praktiske gen­nemførelse af princippet om ligeløn.
Π In February 1975 Community ministers agreed upon a European directive which put this principle of equal pay in concrete form.
Denne ret til at »gå domstolsvejen« er afgørende.
This right of legal redress is crucial.
Den giver arbejdstageren lovens beskyttelse på et område, som i de fleste tilfælde ikke var omfattet af den nationale lovgivning. Enhver, der føler sig diskrimineret, kan indanke sin sag for domstolene og andre kompetente organer i det pågældende land.
It gives legal protection to workers in an area frequently not covered in previous national legislation.
Hvis der er vanskeligheder med fortolkningen af EF­retten, kan den pågældende henvende sig til Europa­Domstolen i Luxembourg for at få sin ret.
If a dispute arises about the interpretation of Com munity legislation, the case is referred to the European Court of Justice. There have been many such 'preliminary rulings'.
Sådanne præjudicielle kendelser er der
Perhaps the best known is the Defrenne case.
Europa­Domstolen fastslog i sin kendelse i denne sag, at Rom­traktatens artikel 119 har retskraft i medlemslandene.
Artide 119 if it was an indirect means of reducing the pay of mainly female parttime workers.
I 1979 fremlagde Europa­Kommissionen for Ministerrådet en rapport, som viste at »princippet om ligeløn ikke var fuldstændigt gennemført i noget medlemsland«. Denne konklusion, som stadig er korrekt, har fået Europa­Kommissionen til at indklage medlemslandene for Europa­Domstolen.
In 1979 the European Commission reported to the Council of Ministers that the 'equal pay principle had not been fully respected in any Community country".
Lige arbejdsvilkår
Equality at work
Trods forskelle fra land til land præges kvindernes vilkår på arbejdsmarkedet alle steder af de samme problemer:
Working conditions for women vary from one country to another. But similar problems arise to different degrees in all countries:
Π Utilstrækkeligheder i forbindelse med erhvervsvejledning og faglig uddannelse for unge piger og kvinder medfører, at de ofte vælger korte uddannelsesforløb og dermed ringere kvalifikationer og færre muligheder.
Π Inadequacies in career-guidance and training for girls and women, who often opt for shorter education and training periods, offering lower qualifications and poorer job-opportunities;
D Resultatet er, at den kvindelige arbejdskraft er koncentreret i bestemte er­hvervsgrene og bestemte fag, der er karakteriseret ved ringere uddannelse, ringere løn og ringere forfremmelsesmuligheder.
D The predominance of women — partly for the above reasons — in a narrow range of jobs, needing the least qualifications and offering the lowest pay and promotion chances.
En politik med det formål at afskaffe ulighederne på arbejdsmarkedet må ikke blot skabe en passende lovgivningsmæssig ramme men også påvirke mentaliteten — hos kvinder såvel som mænd, hos arbejdstagere såvel som arbejdsgivere.
To tackle these problems, efforts are needed to change the attitude of men. women and employers alike. But there must also be adequate legal safeguards.
Derfor pålægger et EF­direktiv. der blev vedtaget i 1976, og som trådte i kraft i 1978. medlemslandene at gennemføre lige vilkår for kvinder og mænd med hensyn til arbejdsbetingelser, adgang til arbejde, uddannelse og faglig forfremmelse.
A European directive, adopted in February 1976 and applicable since 1978. obliges Member States to guarantee equal treatment for men and women in working conditions, access to jobs and professional training. By equal treatment, the directive means the complete absence of discrimination based on sex. matrimonial or family status.
Man må endvidere fremhæve den betydning for kvinderne, som en række forslag til direktiver og ændringsforslag til direktiver vil kunne få.
One of these proposals suggested increased protection for parttime workers. The other suggested similar protection for temporary employees.
Et af disse forslag har
Against the background of the recession, which has worsened discrimination against
Antallet af kvinder i Det europæiske Fællesskab f i procent af den samlede befolkning
The proportion of women in the European Community as % of the population
Det nye fællesskabsprogram for sikring af lige muligheder vil supplere ligeløn og ligevilkår ved at styrke de individuelle rettigheder og sikre lige muligheder gennem en række konkrete foranstaltninger.
D Consolidate the principle of equal treatment by strengthening individual rights.
Π Styrkelse af den enkeltes rettigheder gennem:
Specific measures include:
• Bedre kontrol med den faktiske gennemførelse af EF's direktiver, ankemu­ligheder vedrørende løndiskrimination, fjernelse af »beskyttelsesbestemmel­ ser«, der medfører, at kvinder udelukkes fra visse erhvervsområder og fra forfremmelser.
• Better monitoring of the application of the various European directives: streamlining the complaints procedure; the abolition of protectionist measures which bar women from certain jobs and promotion opportunities.
• Forbedring af den erhvervsmæssige status for kvinder, der udøver selvstæn­dig virksomhed eller driver landbrug — især i tilfælde, hvor der er tale om familievirksomheder.
• Improvement of the occupational status of self-employed women and women employed in agriculture, especially in family businesses.
Europa­Kommissionen har forberedt et forslag til direktiv om lige vilkår for kvinder og mænd i disse erhverv.
The European Commission has drawn up a draft directive covering equal treatment in these areas.
• Ændring af en række skattemæssige bestemmelser, som rammer kvinders erhvervsarbejde særlig hårdt.
• Reforms of provisions of the tax system which have a negative impact on the employment of women.
• Gennemførelse af en række foranstaltninger vedrørende leve­ og arbejds­vilkårene: Der er i november 1983 fremsat forslag til direktiv om bedre mulighed for orlov af familiemæssige årsager, om forbedrede offentlige serviceydelser og om øget sikring under svangerskab og moderskab.
• A variety of measures concerned with the improvement of living and working conditions: increased parental and family leave (a draft directive was tabled in November 1983); extensions to the network of cooperatives and their facilities; strengthening and harmonizing measures to protect the rights of pregnant women and mothers.