natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Stoffer, for hvilke der ikke kan fastsættes en ADI, og som ikke ud fra et toksikologisk synspunkt kan accepteres til anvendelse i levnedsmidler
Substances for which an API could not be established and which are not toxicologically acceptable for use in food
Når et stof indgår i denne kategori, mener komiteen, at dets anvendelse bør ophøre.
Where a substance has been included in this category, the Committee believes that its use should be phased out.
Komiteen er dog villig til at foretage en nyvurdering, såfremt der skulle fremkomme tilstrækkelige oplysninger.
However, the Committee would be willing to reconsider its advice should adequate additional information become available.
Medmindre der fastsættes andre krav med hensyn til bestemte stoffer, mener komiteen ikke, at der er nogen grund til at modsætte sig et gradvist ophør over et år eller lignende.
Unless other requirements are stipulated with respect to particular substances the Committee believes that there is no objection to a gradual phase out over a period of 1 year or so.
I bilag 7 er der givet detaljerede kommentarer for de enkelte stoffer.
Detailed comments on individual substances are given in Annex 7·
RESUMÉ AF KONKLUSIONERNE
SUMMARY OF CONCLUSIONS
Stoffer, for hvilke der kan fastsættes en ADI­værdi, og som derfor ud fra et toksikologisk synspunkt kan accepteres til anvendelse i levnedsmidler inden for disse grænser
Substances for which an API could be established and which are therefore to:.icol ogically acceptable for use in food within these limits
: ADI ikke specificeret
: ADI not specified
: ADI ikke specificeret
ADI not specified
Polyglycerolestere af mono- og diglycerider af spisefedtsyrer (E 475)
Polyglycerol esters of mono- and di-glyceride of fatty acids (E 475) : ADI O-25 mg/kg bw
Polyglycerolestere af polykondenserede oliefedtsyrer
API 0-25 rng/kg bw singly or in combination
: ADI ikke specificeret
Page 12
: ADI 0-5 mg spraytørret ekstrakt/ kg lv
: ADI 0-5 mg spray dried extract/kg bw
Estere af mono- og diglycerider af spisefedtsyrer (E 472 a-d, f) (E 472 e)
Fatty acid esters of mono— and diglycerides of fatty acids (E 472 a-d, f) : ADI not specified (E 472 Θ) : ADI 0-50 mg/kg bw 2.
Amideret pectin (E 440 b) midlertidig ADI 0-25 mg/kg lv
Amidated pectin (E 440b)
Stoffer, for hvilke der ikke kan fastsættes en ADI, men som alligevel kan accepteres eller accepteres midlertidigt til anvendelse i levnedsmidler
Substances for which an API could not be established but which are nevertheless considered temporarily acceptable for use in food
Propylenglycolestere af spisefedtsyrer (E 477)
Propoane—1,2—diol esters of fatty acids (E 477) ** (temporary)
Termisk oxideret polymeriseret sojabønneolie i blanding med mono- og diglycerider (midlertidig)
Oxidatively thermally polymerised soya bean oil interacted with mono— and di—glycerides (temporary)
Blandede mælkesyre- og spisefedtsyreestere af glycerol og propylenglycol (midlertidig)
Lactylated fatty acid esters of glycerol and propane—1,2—diol (temporary)
(+) Med et samlet indhold af dimer og trimer af propylenglycol på 0,5% eller mindre.
4· Substances for which an API could not be established and which are not toxicologically acceptable for use in food
(++) Med et samlet indhold af dimer og trimer af propylenglycol på mellem 0,5 og 4%.
* with a total content of dimer and trimer of propane-1,2-diol of 0.5 > £or less ** with a total content of dimer and trimer of propane-1,2-diol between 0.5^ and 4$.
Stoffer, for hvilke der ikke kan fastsættes en ADI, og som ikke ud fra et toksikologisk synspunkt kan accepteres til anvendelse i levnedsmidler
EMULSIFIERS, STABILIZERS, THICKENERS AMD GELLING AGENTS WHICH MAY BE USED IN FOODSTUFFS
EMULGATORER, STABILISATORER, FORTYKNINGS- OG GELERINGSMIDLER, DER MÄ ANVENDES I LEVNEDSMIDLER
Lecithins Sodium orthophosphates Potassium orthophosphates Calcium orthophosphates Alginic acid
Betegnelse
E 403 E 404 E 405
Natrium-, kalium-og calciumsalte af fedtsyrer
Sodium, potassium and calcium salts of fatty acids
Udelukkende til fremstilling af "hollandske" tvebakker og ikke mere end 1,5% beregnet af det anvendte mel
Exclusively in the manufacture of 'Dutch' type rusks up to a level singly or in combination of not more than 1.5^ of flour used
Anvendelsesbetingelser
Mono— and diglycerides of fatty acids
Monoog diglycerider af spisefedtsyrer
Acetic acid esters of mono- and diglycerides of fatty acids
E 472(a) Eddikesyreestere af mono- og diglycerider af spisefedtsyrer
E 472 (b)
E 472(b) Mælkesyreestere af mono- og diglycerider af spisefedtsyrer
Lactic acid esters of mono- and diglycerides of fatty acids
E 472(c) Citronsyreestere af mono- og diglycerider af spisefedtsyrer
E 472 (c)
E 472(e) Mono- og diacetylvinsyreestere af monoog diglycerider af spisefedtsyrer
E 472 (e)
Saccharoseestere af spisefedtsyrer )
Sucrose esters of fatty acids
Saccharoseglycerider Polyglycerolestere af spisefedtsyrer
Sucroglycerides Polyglycerol esters of fatty acids Propane—1,2—diol esters of fatty acids
Monoog dipropylenglycolestere af spisefedtsyrer
) used in bread unless permitted under national
Betegnelser
Designation
Karaya gummi Polyglycerolestere af polykondensered oliefedtsyrer Sorbitanmonopalmitat Sorbitanmonostearat Sorbitantristearat Polyoxyethylen (20) sorbitanmonolaurat Polyoxyethylen (20) sorbitanmonopalmitat Polyoxyethylen (20) sorbitanmonostearat Polyoxyethylen (20) sorbitantristearat Polyoxyethylen (20) sorbitanmonooleat Polyoxyethylen (8) stearat Polyoxyethylen (40) stearat Glycerolestere af termisk oxiderede sojaoliefedtsyrer Ghatti gummi Xanthan gummi Kvillaja Blandede mælkesyre- og spisefedtsyreestere af glycerol og propylenglycol Sorbitanmonolaurat Sorbitanmonooleat Dioctylnatriumsulfosuccinat Ammoniumphosphatider.
Karaya gum (synonym: sterculia gum) Partial polyglycerol esters of polycondensed fatty acids of castor oil Sorbitan monopalmitate Sorbitan monostearate Sorbitan tristearate Polyoxyethylene (20) sorbitan monolaurate (synonyms polysorbate 20) Polyoxyethylene (20) sorbitan monopalmitate (synonym: polysorbate 40) Polyoxyethylene (20) sorbitan monostearate (synonym: polysorbate óO) Polyoxyethylene (20) sorbitan tristearate (synonym: polysorbate 65) Polyoxyethylene (20) sorbitan mono-oleate (synonym: polysorbate 80) Polyoxyethylene (8) stéarate Polyoxyethylene (40) stéarate Glyceric esters of fatty acids obtained from soya oil oxidized under heat Ghatti gum Xanthan gum Extract of quillaia Lactylated fatty acid esters of glycerol and propylene glycol Sorbitan monolaurate Sorbitan mono-oleate Dioctyl sodium sulphosuccinate Ammonium phosphatides (synonym: emulsifier YN)
RAPPORT FRA DEN VIDENSKABELIGE KOMITE FOR LEVNEDSMIDLER OM CARRAGEEN (E 407) OG FURCELLARAN (E 408)
REPORT OF THE SCIENTIFIC COMMITTEE FOR FOOD ON CARRAGEENAN (E 407) AND FURCELLARAN (E 4O8)
(Udtalelse afgivet i januar 1977)
(Opinion expressed January, 1977)
Komiteen blev bedt om at afgive udtalelse om, hvorvidt carrageen og furcellaran kan sammenfattes inden for en enkelt renhedsspecifikation, og i bekræftende fald, om stoffer, der opfylder denne specifikation, vil kunne anbefales til godkendelse på fællesskabsplan efter juni 1979.
The Committee was asked to give its opinion on whether carrageenan and furcellaran can be included within a single specification of purity and, if so, whether substances complying with this specification can be recommended for acceptance on a Community basis beyond June
Komiteen accepterer, at det på grundlag af de nuværende oplysninger om kildematerialer, produktionsmetoder, kemisk natur og toksikologiske oplysninger er forsvarligt at benytte en enkelt kombineret specifikation for carrageen og furcellaran til fødevarer af høj molekylær vægt.
The Committee accepts that on the basis of the current information on source materials, production methods, chemical nature and toxicological information, a single combined specification for carrageenan and furcellaran for food use of high molecular weight is justified.
Direktivet om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om emulgatorer, stabilisatorer, fortyknings- og geleringsmidler, der må anvendes i levnedsmidler, (74/329/EØF af 18.6.1974) tillader anvendelse af carrageen og furcellaran på fællesskabsplan.
The Directive on the approximation of the laws of Member States relating to emulsifiers, stabilisers, thickeners and gelling agents for use in foodstuffs (74/329/EEC of l8 June 1974) permits the use of carrageenan and furcellaran on a Community basis.
Imidlertid skal Rådet senest fem år efter direktivets meddelse (dvs. omkring juni 1979) efter forslag fra Kommissionen beslutte om furcellaran skal bibeholdes, udgå eller på anden måde have ændret status. (Artikel 2.2.).
However, within 5 years of the notification of the Directive (i.e. by June 1979) "the Council, on the basis of a proposal from the Commission, must decide whether to delete, retain or otherwise change the status of furcellaran.
I overensstemmelse med direktivets artikel 7 er Kommissionen ved at udarbejde specifikke kriterier for renheden af carrageen og furcellaran.
The Commission, in accord with Article 7 of "the Directive, is preparing specific criteria of purity for carrageenan and for furcellaran.
Producenter af carrageen og furcellaran har meddelt, at disse stabilisatorer tidligere udvandtes fra særskilte algekilder, men at de nu begge udvindes fra en bred, men ensartet gruppe af rødalger.
The producers of carrageenan and furcellaran have stated that formerly these stabilisers were obtained from separate algae sources, but that currently they are both obtained from a wide but similar range of red algae.
Producenterne har derfor foreslået, at en enkelt kombineret specifikation for carrageen/furcellaran nu ville være mere passende.
The producers have therefore suggested that a single combined specification for carrageenan/ furcellaran would now be more appropriate.
KILDEMATERIALER TIL CARRAGEEN OG FURCELLARAN
SOURCE MATERIALS FOR CARRAGEENAN AND FURCELLARAN
Komiteen har fået oplyst, at kildematerialerne til både carrageen og furcellaran er rødalger af ordenen Gigartinaes fra klassen Rhodophyceae d).
The Committee was informed that the source materials for both carrageenan and furcellaran are red algae of the Order Gigartinaes from the Class Rhodophyceae (l).
Carrageen udvandtes tidligere hovedsagelig fra alger af familien Gigartinaceae, navnlig Chondrus crispus.
Carrageenan was formerly obtained principally from algae of the Family Gigartinaceae, in particular, Chondrus crispus.
Imidlertid har den stadigt ringere forekomst af sådanne alger ført til anvendelsen af rødalger fra andre familier inden for den samme orden -indbefattet Furcellariaceae.
However, the increasing scarcity of such algae has led to the use of red algae from other Families of the same Order — including Furcellariaceae.
Furcellaran udvandtes oprindeligt alene fra arten Furcellaria fastigiata, der tilhører ordenen Furcellariaceae.
Furcellaran was originally obtained solely from the species Furoellaria fastigiata of the Order Furcellariaceae.
Komiteen har fået oplyst, at denne art ikke længere er tilgængelig i tilstrækkelige mængder, således at kildematerialet til furcellaran ofte er en blanding af Furcellaria fastigiata med Chrondrus crispus og andre lignende rødalger.
The Committee was informed that this species is no longer available in sufficient quantities, so that the source material for furcellaran is often a mixture of Furcellaria fastigiata with Chondrus crispus and other similar red algae.
Der har således været en betydelig udvidelse af det antal rødalgefamilier, der anvendes ved fremstilling af carrageen, hvoraf en af familierne, Furcellariaceae, er den, hvoraf man udvinder furcellaran, mens furcellaran for tiden udvindes fra blandinger af Furcellaria fastigiata og andre rødalger, som også anvendes ved fremstillingen af carrageen.
Thus, there has been a considerable extension of the number of Families of red algae used in the production of carrageenan, one of the Families, Furcellariaceae, being that from which furcellaran is obtained; whilst furcellaran is currently obtained from mixtures of Furoellaria fastigiata and other red algae that are also used in the production of carrageenan.
FREMSTILLINGSMETODER
PRODUCTION METHODS
Komiteen har fået oplyst, at carrageen udvindes ved ekstraktion af rødalger med varmt vand, filtrering af ekstrakten og derpå udfældning af carrageen med en alkohol (normalt propan-2-01, men af og til ethanol eller methanol).
The Committee was informed that carrageenan is obtained by extracting the red algae with hot water, filtering the extract and then precipitating the carrageenan with an alcohol (normally propan-2-ol but sometimes ethanol or methanol).
Det primært fra Chondrus crispus udvundne produkt består hovedsagelig af calcium­, kalium­, natrium­ og magniumsaltene af polysaccharidsulfatestere, hvori de dominerende hexoseenheder er galactose og 3,6­anhydrogalactose.
The product as obtained primarily from Chondrus crispus, consists chiefly of the calcium, potassium, sodium and magnesium salts of polysaccharide sulphate esters, the dominant hexose units of which are galactose and 3,6-anhydrogalactose.
Sulfatindholdet beregnet som SO. på tørvægtsbasis er mellem 18 og 40% (3)(4).
The sulphate content, as SO on a dry-weight basis is between 18 and 40$ (3)(4).
Derimod består det produkt, som primært udvindes af Furcellaria fastigiata, hovedsagelig af kaliumsaltene af polysaccharidsulfatestere, hvori de dominerende hexoseenheder igen er galactose og 3,6­anhydrogalactose. Sulfatindholdet beregnet som SO. på tørvægtsbasis ligger fra 14 til 18% (4).
However, the product obtained primarily from Furoellaria fastigiata, consists chiefly of the potassium salts of polysaccharide sulphate esters, the dominant hexose units again being galactose and 3,6—anhydrogalactose.
Komiteen har fået at vide, at når man anvender alkoholer til udfældning, er det vanskeligt at nedsætte mængden af tilbageværende opløsningsmiddel til under 1%.
The Committee was told that when alcohols are used for precipitation it is difficult to redùce the level of residual solvent to below 1 per cent.
TOKSIKOLOGISK VURDERING OG RENHEDSKRITERIER
TOXICOLOGICAL EVALUATION AND CRITERIA OF PURITY
Komiteen bemærker, at JECFA i 1970 har publiceret separate specifikationer for carrageen og furcellaran (4); de to stoffer blev betragtet sammen med hensyn til toksikologisk bedømmelse (5). I 1973 reviderede JECFA toksikologien for de to stoffer samlet (2), og i 1974 besluttede man forsøgsvis at opstille en enkelt kombineret specifikation (6).
The Committee noted that in 1970 JECFA published separate specifications for carrageenan and furcellaran (4)» 'the two substances were considered together for the purposes of toxicological evaluation (5)· In 1973, JECFA reviewed the toxicology of the two substances together (2) and in 1974 decided to put forward tentatively a single combined specification (6).
Komiteen accepterer, at det på grundlag af de nuværende oplysninger om kildematerialer, produktionsmetoder, kemisk natur og toksikologiske oplysninger er forsvarligt at benytte en enkelt kombineret specifikation for carrageen og furcellaran, som angiver, at den minimale viskositet af en 1,5% opløsning ikke må være mindre end 5 centipoise ved 75°C.
The Committee accepts that on the basis of the current information on source materials, production methods, chemical nature and toxicological information, a single combined specification for carrageenan and furcellaran is justified stating that the minimum viscosity of 1.5 per cent solution should not be less than 5 centipoises at 75°C.
Komiteen rettede opmærksomheden mod opløsningsmiddelrester og begrænsninger af molekylvægten.
The Committee gave attention to solvent residues and to the molecular weight restrictions.
Komiteen mener, at hvis det kan praktiseres, bør produktet kun udvindes under anvendelse af ethanol eller propan­2­01, idet anvendelsen af methanol bør undgås.
The Committee considers that, if practicable the use of methanol should be avoided and the product should only be obtained using ethanol or propan-2—ol.
Komiteen har bemærket beviserne, sammenstillet af JECFA (2), for, at nedbrudt carrageen har en ulcerogen virkning på nogle dyrearter (rotte, marsvin, kanin) men ikke på andre (mus, hamster, sandrotte, fritte, svin, egern eller abe).
The Committee noted the evidence summarised by JECFA (2) that degraded carrageenan has an ulcerogenic effect in some animal species (rat, guinea pig, rabbit) but not others (mouse, hamster, gerbil, ferret, pig, squirrel or monkey).
På den anden side er der ingen tegn på, at patienter, som har fået indgift af nedbrudt carrageen til behandling af peptisk ulceration og ulcerativ colitis, har lidt under skadelige virkninger.
On the other hand there is no evidence that patients given degraded carrageenan for the treatment of peptic ulceration and ulcerative colitis have suffered ill effects.
Engster og Abraham har siden udgivet deres arbejde om virkningen hos hunmarsvin på cæcum af carrageen med forskellig molekylvægt og af forskellige typer (7). Kappa (K) og Lambda (λ) fraktioner vandtes ved behandling af Chrondrus crispus­ekstrakter med alkali og udfældning med alkohol.
Since then Engster and Abraham have published their work on the caecal response to different molecular weights and types of carrageenan in the female guinea pig (7)· Kappa (κ) and Lambda (^) fractions were obtained by treatment of Chondrus crispus extracts with alkali and precipitation by alcohol.
Iota (i) fraktioner vandtes fra Eucheuma spinosum­ekstrakter efter sur hydrolyse.
Iota (i) fractions were obtained from Eucheuma spinosum extracts after acid hydrolysis.
Resultaterne er opstillet kortfattet i følgende tabel:
Results are summarised briefly in the following table :
Forklaring:
Page 18
(+) epitel bliver tyndt, svag erosion, cellulær infiltration og krypt­abscesser i cæcum.
Response to 2% level fed in diet (lO weeks)
Pittman, Golberg og Coulston (8) gav forskellige Iota­, Kappa­ og Lambda­carrageener til marsvin, aber og rotter, enten i drikkevand, ved indgift eller i foderet.
Pittman, Golberg and Coulston (8) give a variety of Iota, Kappa and Lambda carrageenans to guinea pigs, monkeys and rats, either in drinking water or by gavage or in the diet.
Der blev fundet væsentlige mængder carrageen i leveren hos marsvin og rotter, som havde fået Iota­, Kappa­ eller Lambda­carrageener med lav molekylvægt (under 40.000 M).
Substantial amounts of carrageenan were found in the livers of guinea pigs and rats given 1σ«ί molecular weight i, Κ or ,\ carrageenans (below 40.000 Mn).
Der blev fundet middelstore mængder i leveren hos dyr, som havde fået carrageener med gennemsnitlige molekylvægte liggende mellem 40.000 og 150.000..Der forekom nedbrydning under eller efter passage gennem fordøjelseskanalen, idet M­værdierne for carrageener fra leveren hos marsvin nærmede sig ca. 10.000.
Intermediate amounts were found in the livers of animals given carrageenans ranging in number average molecular weights (Mn) between 4O.OOO and I5O.OOO. Degradation occurred on or after passage through the intestinal tract since the Mn values of carrageenans from the livers of guinea pigs tended to be about 10.000.
Udskillelse af carrageener i urinen begrænsede sig til M­værdier på sandsynligvis 10.000 eller mindre.
Excretion of carrageenans in the urine was limited to values of Mn of probably 10.000 or less.
Forfatterne beregnede, at Iota­carrageener, der kun indeholder molekyler med M større end 50.000 ­85.000, ikke ville blive absorberet og fundet i leveren.
The authors calculated that i-carrageenans containing only molecules of Mn above 5O.OOO - 85.000 Mn would not be absorbed and found in the liver.
Komiteen havde den opfattelse, at man ikke kunne drage nogen konklusion af undersøgelses materialet vedrørende eventuelle skadelige virkninger af nedbrudt carrageen i den menneskelige føde(+).
The Commi-ctee was of the opinion that the evidence concerning possible adverse effects of degraded carrageenan in the human diet was inconclusive.
Af forsigtighedshensyn bør mængden af nedbrudt carrageen i carrageen til anvendelse i levnedsmidler dog holdes sa lille som muligt.
However, as a matter of prudence the level of degraded carrageenan in carrageenan for food use should be kept to a minimum.
Der findes ingen pålidelig analysemetode til bestemmelse af små mængder nedbrudt carrageen i carrageen af levnedsmiddelkvalitet.
There is no reliable analytical method for detecting small amounts of degraded carrageenan in food grade carrageenan.
Men komiteen har fået oplyst, at dette ikke er noget problem i praksis, for til levnedsmiddelbrug er ikke­nedbrudt carrageen billigere og bedre set fra et teknologisk synspunkt.
But the Committee was informed that in practice this does not present a problem since, for food use, undegraded carrageenan is less expensive and superior from a technological view point,
Nedbrudt carrageen fremstilles ved en særlig proces.
Degraded carrageenan is made by a separate process.
(+) Efter indgivelsen af denne rapport er komiteen blevet oplyst om, at ugunstige resultater er rapporteret i nye undersøgelser af nedbrudt carra­geen (9), hvilket styrker dens opfattelse, at levnedsmiddelkvalitet­carrageen bør indeholde så lille en mængde nedbrudt materiale som muligt.
Since suDmi-rting xhis report the Committee was informed about the adverse findings reported ta recent studies on degraded carrageenan (9), which reinforce its opinion t^t food grad! carrageenan should conta η as low a level as possible of degraded material. Ínordefto e a i a n
Industrial Gums, Roy L. Whistler (udgiver) Anden udgave (S. 150) , Academic Press, New York og London, 1973.
Roy, L. Whistler (Editor), Second Edition (P. I50), Academic Press, New York and London, 1973.
RAPPORT FRA DEN VIDENSKABELIGE KOMITE FOR LEVNEDSMIDLER OM GUARGUMMI (E 412)
REPORT OF THE SCIENTIFIC COMMITTEE FOR FOOD ON GUAR GUM (E 412) (Opinion expressed January 1977)
(Udtalelse afgivet i januar 1977)
TERMS OF REFERENCE
Komiteen anmodedes om at afgive udtalelse om betydningen af en nylig undersøgelsesrapport om guargummi (1) i forbindelse med foreslåede specifikationer for dette stof og dets fortsatte tilstedeværelse på Fællesskabets liste over acceptable emulgatorer, stabilisatorer, fortyknings- og geleringsmidler.
The Committee was asked to express its opinion on the implications of a recent report on research on guar gum (l) in relation to proposed specifications for this substance and its continued inclusion on the Community list of acceptable emulsifiers, stabilisers, thickeners and gelling agents.
Af toksikologiske grunde konkluderede komiteen, at proteinindholdet i guargummi til anvendelse i levnedsmidler til mennesker bør være så lavt som muligt.
The Committee concluded on toxicological grounds that the protein content of guar gum for use in human food should be as low as possible.
Der forelå nogle tegn på, at et niveau på 5% protein i guargummi kunne praktiseres teknologisk, men i mellemtiden ville komiteen ikke indvende noget mod den fortsatte tilstedeværelse af guargummi (formalet frøhvide) på Fællesskabets liste over acceptable emulgatorer, stabiliseringsmidler, fortykningsmidler og geleringsmidler, på den betingelse at proteinindholdet i gummien ikke overskrider 7%' '. Denne opfattelse af, at anvendelsen i levnedsmidler kan accepteres, angår udelukkende anvendelse i de mængder, der er nødvendige til emulgerings-, stabiliserings- og fortykningsformål, og som normalt ikke over stiger 2%.
There was some evidence that a level of 5 per cent protein in guar gum should be technologically feasible, but, meanwhile, the Committee would not object to the continued inclusion of guar gum (milled endosperm of guar seed on the Community list of acceptable emulsifiers, stabilisers, thickeners and gelling agents provided that the protein level of the gum does not exceed 7 per cent.* This opinion on acceptability for use in food relates solely to use at the levels required for emulsifying, stabilising or thickening purposes, normally not exceeding 2 per cent.