natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Belgien fører den lingvistiske opdeling til særskilte undervisningsministerier og skolesystemer, hvoraf hver enkelt er underopdelt i skoler, der styres af de lokale myndigheder, og skoler, der hører ind un der centralforvaltningen, medens en meget betydelig andel af børnene går i katolske skoler, der også administreres særskilt.
while a very sübëtantial proportion of children attend Catholic schools which are, again, separately administered.
Ikke alene giver decentraliseringen i England anledning til variationer, men det engelske skolesystem er både i retlig og historisk henseende adskilt fra systemerne i Skotland og Nordirland, og der måtte findes tilstrækkeligt omfattende besvarelser fra de to sidstnævnte regioner for at afspejle disse forskelle.
Not only does decentralisation within England produce variations but the English educational system is legally and historically separate from those of Scotland and Northern Ireland and large enough returns from the latter two regions had to be found to reflect those differences.
Stikprøverne for Belgien, Nederlandene og Det forenede Kongerige var derfor større end den oprindeligt tilstræbte størrelse på 300.
The samples for Belgium, the Netherlands and the United Kingdom were therefore larger than the original 30 0 target.
Vore bestræbelser for at udtage en stikprøve, der afspejler forskelligartede systemer, skaber uligevægt mellem stikprøverne og populationstallene.
Seeking a sample which reflects variety of systems creates an imbalance of sample related to populations.
Medens stikprøverne for Danmark, Luxembourg, Nederlandene, Belgien_, Skotland, Republikken Irland og Nordirland sandsynligvis kunne afgrænses i forhold til populationsstørrelserne, ville dette være vanskeligere med hensyn til Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Italien og England.
While the samples for Denmark, Luxembourg, the Netherlands, Belgium, Scotland, the Republic of Ireland and Northern Ireland could probably be defined in relation to population sizes, that would be less easy for the Federal Republic of Germany, France, Italy and England.
For så vidt angår Italien med dets ret centraliserede system, udtrak vi en stikprøve, der havde, geografisk stratifikation og var vægtet med hensyn til skoletype.
In the casé of Italy, with its fairly centralized system, we took a sample geographically-spread and balanced for type of school.
For Frankrigs vedkommende udvalgte vi fire "academies" (Lille, Strassbourg, Creteil og Montpellier) med geografisk stratifikation og tilstræbte re præsentativitet for primærskoler og sekundærskoler inden for hvert område.
For France we selected four 'academies' (Lille, Strasbourg, Creteil and Montpellier) geographicallyspread, and sought primary and secondary representation within each.
Vi anvendten lignende fremgangsmåde med hensyn til tre af de elleve vesttyske delstater (Baden-Württemberg, Ham burg og Nordrhein-Westfalen).
A similar process was carried out for three of the eleven German 'Länder' (Baden-Württemberg, Hamburg and North-Rhine Westphalia).
For så vidt angår England og Wales udtrak vi stikprøver fra otte lokale undervisningsmyndigheder, der var forskellige med hensyn til geografisk beliggenhed og repræsentativitet 'for by- og landdistrikter.
For England and Wales we drew from eight local education authorities differing according to geographic location and urban/rural representation.
Med hensyn til populationer resulterede dette imidlertid i en uligevægt inden for stikprøven, således som det fremgår af nedenstående tali
However, in terms of population this resulted in an imbalance within the sample, as the following figures suggest.
% af stikprøve
National population as % of EEC population
Ikke alene er der forskelle i den skolepligtige alder i de en kelte .medlemsstater, men aldersgrupperingerne inden for skoler ne er forskellige- Eksempelvis er alderen for overflytning fra primærskole til sekundærskole 10 år i Forbundsrepublikken Tyskland, 11 år i England og 12 år i Skotland.
The age of transfer from primary to secondary schooling, for instance, is 10 years in Germany, 11 years in England and 12 years in Scotland.
I den danske "folkeskole" er variationsbredden med hensyn til alder 6-16 år^ og der findes nogle skoler, hvor børnene tilhører alle alders klasser, i Forbundsrepublikken Tyskland, Belgien og andetsteds.
The Danish 'folkeskole' age range is 6-16 and there are some all-age schools in Germany, Belgium and elsewhere.
Man kan finde mellemskoler, højere primærskoler og andre varianter i Italien, England og andetsteds, Vi har anvendt un deropdelingerne "primærskoler", "sekundærskoler" og "andre sko ler", men vi er opmærksomme på problemerne med hensyn til sammenlignelighed .
Middle schools, extended primary schools and other variants may be found in Italy, England and elsewhere. We have used the sub-divisions "Primary", "Secondary" and "Other" schools, but we are aware of the problems of comparability.
Ikir -udfyldte formularer
INCOMPLETE FORMS
Vi haï- fået tilbagesendt 14 spørgeskemaer, der ikke var blevet udfyldt, og to er blevet tilbagesendt på grund af, at de pågældende skoler var blevet nedlagt.
14 questionnaires were returned to us without entiers and two were returned due to closure of schools.
Disse skemaer er ikke i noget tilfælde blevet medtaget i beregningerne.
These have been excluded from all calculations.
I nogle tilfælde ønskede respondenterne ikke at besvare bestemte spørgsmål, især med hensyn til"klassetrinsmøder" for forældre (der kun sjældent forekommer) og med hensyn til brugen af telefoniske henvendelser i forbindelse med samarbejdet; disse spørgeskemaer er blevet medtaget i beregningerne, men figurerer ikke under "antal besvarelser'1.
In some cases respondents declined to answer certain individual questions, especially in regard to "age-group" meetings for parents (which are rare) and in regard to the use of the telephone for liaison; such questionnaires have been included in the calculations, but no response figures noted.
Fra dansk side krævede man, at spørgsmål om, hvilket timetal lærerne anvendte til kommunikation med forældrene,skulle slettes af de danske spørgeskemaer på grund af igangværende forhandlinger om lærernes ansættelseskontrakter og på grund af, at der allerede forelå tal fra en nyligt offentliggjort dansk undersøgelse vedrørende dette emne.
Denmark required that questions about hours of work devoted to communication with parents be deleted from the Danish questionnaires in light of current teacher contract negotiations and the prior existence of figures from a recent Danish study on the topic.
Der findes ikke skoleledere ved prim^rskolerne i Luxembourg.
Luxembourg primary schools do not have headteachers.
Spørgeskemaerne er derfor blevet tilsendt de lokale borgmestre.
Question naires were therefore sent to local burgomasters.
De skriftlige meddelelsesformularer er blevet analyseret på grundlag af :
Written report forms were analysed according to:
Løse ark/kort/små sedler/hæfte/andet. 2.
Sheet/card/slips/booklet/other.
Trykt/duplikeret/datamaskineudskrifter/ andet 3.
Printed/duplicated/computer print-out/other 3.
Antal sider, der anvendes i praksis.
Number of operational pages. 4.
Plads, der anvendes til information. 2
Area upon which information is recorded. 5.
Hvorvidt der er tale om standardformularer.
Whether standardized. 7.
Formålet med meddelelsesfo.rmularen. 3.
Purpose of report form. 3. Codes, symbols, grades. 4.
Redegørelse for, hvilke normer der er an vendt til bedømmelser.
Explanation of standards against which assessments made. 5.
Kategorier for undervisningens indhold: skolefag/faglige færdigheder/andet.
Categories of what is taught: subjects/skills/others. 6.
Kategorier for elevpræstationer : udbytte af undervisningen/arbejdsindsats/adfærd/andet.
Categories of pupil's performances: attainment/effort/ behaviour/others. 7.
Måder at fremlægge bedømmelser på. 8.
Modes of presenting assessments. 8.
Interesser og særlige evner. 9.
Interests and aptitudes. 9.
Fremmøde på skolen og punktlighed. 10.
Attendance at school and punctuality. 10.
Hvem underskriver meddelelsen?
Who signs the report? 11.
C. : OPFØLGNING AF MEDDELELSEN
FOLLOW-UP TO REPORT
Hvad tilbagesender forældrene til skolen?
What is returned to the school by parents? 2.
D. : UNDTAGELSESTILFÆLDE
Its content was as follows:
Det havde følgende ind hold:
Commission of the European Communities
En undersøgelse af Skole - Hjem Samarbejde
SCHOOL AND FAMILY LIAISON STUDY
Spørgeskema til Skolelederen
Headteacher Questionnaire
Ifølge loven i de fleste europæiske lande er forældre for størstedelen ansvarlige for deres børns undervisning, sædvan^ ligvis i alderen 6 til 16, og skolen står til deres rådighed for at hjælpe dem med at udføre deres pligt.
The law in most European countries makes parents substantially responsible for the education of their child at certain ages (usually between about 6 and 16 years), and schools are provided to help them to carry out their duty.
Der er også tegn på at forældrenes støtte er af betydning for børnenes skolefærdighed.
Also evidence suggests that parental support is important for the child's attainment in school.
Vores formål er at prøve at danne os et billede af,hvordan og i hvilken udstrækning forbindelsen mellem hjem og skole fungerer i flere lande, og jeg vil være Dem taknemmelig, hvis De vil hjælpe mig ved at sende mig:
We are trying to obtain a picture of the types and extent of liaison between home and school in several countries and I would be very grateful if you could assist us in three ways:
Eksemplarer af skolebrochurer eller almindelige rundskrivelser som udsendes til forældre.
Could you send to us examples of any school brochures or general newsletters which you send to parents?
Eksemplarer af de blanketter eller meddelelser der sen des til forældre angående det enkelte barns fremskridt.
Could you send to us examples of the forms which you use to report to parents about the progress of the individual child?
Besvarelse af følgende spørgeskema.
Could you answer the questions below and return them to us?
De tilbagesendte oplysninger vil blive brugt som del i en generel beretning, og Deres skole bliver ikke nævnt individuelt.
The information which you send will be used as part of a general statement and your school will not be mentioned individually.
Vi har vedlagt en adresseret svarkuvert.
A pre-adressed envelope is attached.
Jeg vil gerne takke Dem for Deres hjælp ved denne under søgelse .
May I thank you for your help in this study?
Vi håber at vores rapport om undersøgelsen vil være til rådighed fra EF i Bruxelles til næste år.
It is hoped that the report of our work will be available from the EEC in Brussels next year.
SPØRGESKEMA
THE QUESTIONNAIRE
PART A af spørgeskemaet angår forbindelsen mellem skolen og skolens forældre som helhed.
PART A of the questionnaire concerns contact between the school and your school's parents as a group.
PART Β angår kontakten med det enkelte barns forældre.
PART Β relates to contact with the parents of the individual child.
PART C angår den arbejdstid skolelærerne årligt anvender på skole­hjem samarbejdet.
PART C is about work­load, the amount of time spent each year in regard to home­school liaison by teachers in your school.
PART D angår andre emner.
PART D deals with other matters.
(Hvor De anmodes om statistiske oplysninger på årsbasis, forventes kun skønnede tal.
(Where annual frequencies are requested, we are seeking approxi­mate figures.
Vær venlig at give Deres vurdering, de nøjagtige tal er ikke nødvendige).
Please give your estimates. It is not necessary to make an exact count.)
PART A. FORBINDELSER MELLEM DERES SKOLE OG SKOLENS FORÆLDRE SOM HELHED
PART A. CONTACT BETWEEN YOUR SCHOOL AND YOUR SCHOOL'S PARENTS AS A GROUP
Brochurer og rundskrivelser a. Modtager skolens forældre informationsbrochurer før børnene begynder som elever i Deres skole? (sæt kryds)
(a) Does your school send information brochures to parents of children before their children become pupils at your school? (please tick)
_BAR_ _BAR_ b. Hvor tit modtager forældre fra Deres skole informations­brochurer og rundskrivelser fra alle autoriteter (her­under ministeriet, kommunen, skolenævnet, klasselærere osv. ) ca gange årligt.
(b) How often do parents of children at your school receive information brochures or news­letters from all sources, including the Ministry (DES or SED), the school, the class teacher, etc.?
c. Når en brochure eller en rundskrivelse udsendes, hvil­ken gruppe forældre sendes den da til?
(c) When a brochure or news­letter is sent to parents, to which group of parents is it sent?
(Sæt kryds i hver række)
(Please place one tick in each row.)
SJÆLDENT
Page 232
SOMME­TIDER
To all parents in the school
ALTID SÆDVAN­LIGVIS til alle forældre
To all parents of children of one agegroup
□ til en klasses forældre
About times a year.
□ til andre (angiv venligst hvem) d. Har De andre oplynsinger om den måde Deres skole bruger brochurer, breve eller andre tryksager, som udsendes til samtlige skolens forældre?
(c) Have you any comments on general meetings for parents?
Almindelige forældremøder a. Hvor ofte har Deres skole forældremøde for alle foræl dre, der har børn der går i Deres skole, for at diskutere emner, der har med undervisningen at gøre?
Involvement of parents or representatives of parents in the management of your school
b. Hvor tit har hver klasse eller aldersgruppe et al mindeligt forældremøde for forældrene til børnene i den klasse eller aldersgruppe, for at diskutere emner, der har med undervisningen at gøre?
(a) Does your school have a management committee- governing body or school council? (Please tick)
For hver aldersgruppe: ca gange årligt.
(b) How often does that committee meet?
For hver klasse: ca gange årligt.
About times a year.
c. Har De yderligere bemærkninger om almindelige foræl dremøder?
(c) What is the total number of members of that committee?
I—I Q a. Har Deres skole et skolenævn? (sæt kryds) JA NEJ b. Hor tit holder skolenævnet møde? ca gange årligt.
(d) How many of those members are parents with children at your school?
c. Hvor mange medlemmer har nævnet?
(e) Have you any comments about the value and extent of influence of parents' representatives in the management of your school?
medlemmer d. Hvor mange af de medlemmer er forældre til børn^der går i Deres skole? medlemmer.
(f) If your management committee, governing body or school council has management functions related to a group of schools, please state how many schools are in the group.
Andre muligheder for kontakt.
Other contacts
Er der andre måder, hvorpå De sætter Dem i forbindelse med forældrene fra Deres skole som helhed?
Are there any other ways by which you contact your school's parents as a group?
FORBINDELSEN MELLEM DERES SKOLE OG DET ENKELTE BARNS FORÆLDRE.
CONTACT BETWEEN YOUR SCHOOL AND THE PARENTS OF AN INDIVIDUAL CHILD
Bemærkning: Vi beder Dem i spørgsmålene 2,3,4 og 5 i denne del om oplysninger om "den typiske familie", "de typiske forældre", og "det typiske barn".
How often do the parents of one child receive formal written reports about their child's progress in the school?
ca gange årligt
times a year
Hvor mange telefonopringninger modtager den typiske fa­milie fra lærerne (indbefattet skolelederen) på Deres skole?
How many telephone calls does the typical family receive from the teachers (including headteacher) of your school?
ca gange årligt.
calls each year.
Hvor ofte ringer de typiske forældre til lærerne (ind­befattet skolelederen) på Deres skole?
How often do parents of the typical family telephone teachers (including headteacher) about their child?
ca gange årligt.
calls a year.
Hvor ofte aflægger et typisk barns forældre skolen et besøg for at diskutere barnets fremskridt?
How often do the parents of the typical child visit the school to discuss their child's progress?
ca gange årligt
About times a year.
Hvor mange lærere ville et barns forældre møde (gennem­snitligt) under sådan et besøg?
How many teachers would one child's parents meet (on average) during such a visit?
ca gange årligt.
About teachers.
(Dette spørgsmål er udeladt i det danske spørgeskema)
When parents meet one teacher to discuss a child's progress, how long does that discussion last on average?
CI d. Uden aftale når der ingen undervis­ ning finder sted.
(c) By appointment made through the individual teacher
Nårsomhelst uden aftale
(d) Without appointment whenever classes are not in progress
Li L 1 f. De aflægger ikke besøg i klasse­ værelset g.
(e) At any time without appointment o
Andet (angiv detaljer)
(f) Not applicable
Skolebøger
(a) School text books
I—I b. Sportstøj c. Andet skoletøj (f.eks. uniformer) d. Skoletransport e.
(c) Other school clothing (e.g. uniforms)
Skolefrokost (leveret på skolen f. Andet (angiv detaljer)
(e) Lunches provided at school
Med hensyn til hvilke af følgende fag på undervisnings­planen sætter De Dem i forbindelse med forældrene, før undervisningen begynder, for på forhånd at give dem oplysninger om hvad skolefagene indeholder?
In regard to which of the following aspects of the curricu­lum are parents contacted before the teaching takes place to inform them about the content of school-work in advance?
I hvilken udstrækning og hvordan holder skolen forældre ansvarlige for deres barns opførsel i skolen?
To what extent, and in what ways, does the school hold parents responsible for the behaviour of their child in school?
På hvil­ken måde ville De sætte Dem i forbindelse med forældre­ne, hvis der er problemer med et barns opførsel?
If' there are behaviour problems with the child, in what circumstances would you contact parents?
a. Har forældre adgang til alle elevprotokoller og rappor­ter, som findes i skolen?
12. (a) Do parents have access to all records kept by the school about their child?
NEJ b. Hvis svaret er "NEJ", bedes De venligst angive,hvilke protokoller forældre ikke kan se.
(b) If "NO", please state which types of records parents cannot see.
Har De andre oplysninger om forbindelsen mellem Deres skole og det enkelte barns forældre?
Have you any other comments about liaison between your school and the parents of the individual child?
PART C. LÆRERENS ARBEJDSBYRDE I RELATION TIL FORBINDELSEN MED FORÆLDRE
PART C. TEACHERS' WORK-LOAD RELATED TO LIAISON WITH PARENTS
(Dette spørgsmål er udeladt i det danske spørgeskema) 2.
Please estimate how many hours' work are spent in. liaising with parents by a typical teacher on your staff, in one year.
Hvilken alderpredning er der i Deres skole? fra yngste år til ældste . : ; år
Please give the age range of children in your school.
På hvilke måder hjælper forældre i klasseværelset (f.eks. med at forberede undervisningsmaterialer, hjælpe med de langsommere elever, hjælpe med under visning) .
In what ways do parents help in the classroom (e.g. preparing materials, assisting with slow learners, teaching)?
På hvilke andre måder hjælper forældre mere generelt i skolen?
In what other ways do parents help in the school more generally?
Det er svært at udarbejde et spørgeskema, som kan bruges i flere uddannelsessystemer og samtidig er kortfattet.
It is difficult to devise a questionnaire which is suitable for several education systems but which is also brief.
Måske er dette spørgeskema utilstrækkeligt til at beskrive forbindelsen mellem lærere og foræl dre i Deres skole.
This questionnaire is probably inadequate to describe liaison between parents and teachers at your school.
Vær venlig at tilføje andre bemærkninger, der kan kaste lys over emnet.
Please add any 'other comments to clarify the situation.
1 der hidtil er udkommet i »Undervisningsrækken«(
Studies published so far in the Education Series1
CB-NQ-78-005-DA-C - Nr. 5 Elevudvekslinger: Det europæiske Fællesskab 1978, 71 s. (DA, DE, EN, FR, IT, NL). DKR 63; BFR 360
CB-NQ-78-005-EN-C - No. 5 Pupil exchange in the European Community 1978, 68 pp. (DA, DE, EN, FR, IT, NL). UKL 6; USD 12; BFR 360
CB-NQ-78-007-DA-C - Nr. 7 Fælles studieprogrammer: et middel til europæiske samarbejde inden for højere uddannelse 1979, 215 s. (DA, DE, EN, FR, IT, NL). DKR 35,20; BFR 200
CB-NQ-78-007-EN-C - No. 7 Joint programmes of study; an instrument of European cooperation in higher education 1979, 196 pp. (DA, DE, EN, FR, IT, NL). UKL 3.40; USD 6.70; BFR 200
CB-NQ-78-009-DA-C - Nr. 9 Lige uddannelsesmuligheder på sekundærtrinnet for piger (aldersgruppen 10-18 år) 1979, 122 s. (DA, DE, EN, FR, IT, NL). DKR 22; BFR 125
CB-NQ-78-009-EN-C - No. 9 Equality of education and training for girls (10-18 years) 1979, 91 pp. (DA, DE, EN, FR, IT, NL). UKL 2.10; USD 4.20; BFR 125
(') Forkortelserne DA, DE, EN, FR, IT og NL angiver de sprog, hvorpå dokumenterne er offentliggjort (dansk, tysk, engelsk fransk, italiensk og nederlandsk).
The abbreviations after each title indicate the languages in which the documents have been published: DA-Danish, DE-German. EN-English, FR-French, IT-ltalian, NL-Dutch.
CB-NQ-79-01 O-DA-C - Nr. 10 Akademisk anerkendelse af eksamensbeviser: nuværende tilstand og fremtidsudsigter 1979, 73 s. (DA, DE, EN, FR, IT, NL). DKR 23,50; BFR 130
CB-NQ-79-010-EN-C - No. 10 Academic recognition of diplomas In the European Community: present state prospects 1979, 75 pp. (DA, DE, EN, FR, IT, NL). UKL 2.05; USD 4.25; BFR 130
CB-NQ-78-011-DA-C - Nr. 11 Specialundervisningen i Det europæiske Fællesskab 1980, 167 s. (DA, DE, EN, FR, IT, NL). DKR 34; BFR 175
CB-NQ-78-011-EN-C - No. 11 Special education In the European Community 1980,164 pp. (DA, DE, EN, FR, IT, NL). IRL 3; UKL 2.60; USD 5.50; BFR 175
CB-NQ-79-012-DA-C - Nr. 12 Førskoleundervisning i Det europæiske Fællesskab 1980, 121 s. (DA, DE, EN, FR, IT, NL). DKR 29; BFR 150
CB-NQ-79-012-EN-C - No. 12 Pre-school education in the European Community 1980, 119 pp. (DA, DE, EN, FR, IT. NL). IRL 2.50; UKL 2.30; USD 5.20; BFR 150
Barnet mellem hjem og skole - En rapport om forholdet mellem hjem og skole I medlemsstaterne i Det europæiske Fællesskab
The child between - A report on schoolfamily relations In the countries of the European Community
Samling Studier, Undervisningsrække - 13
Studies collection, Education Series - 13
»Barnet mellem hjem og skole« indeholder en undersøgelse af de forskellige aspekter af problematikken omkring barnets placering mellem to vidt forskellige verdener, familiens og skolens verden.
"The Child Between" is a survey of the different aspects of the position of the child between two conflicting worlds — that of the family, and that of school.
Undersøgelsen tager udgangspunkt i en analyse af problemet: hvorledes etablerer forældrene, der i alle medlemsstater juridisk er ansvarlige for opdragelsen af deres børn, kontakt med skolerne, der rent faktisk forvalter dette ansvar på forældrenes vegne?
The survey starts from an analysis of the problem; how do parents, who are legally responsible for the education of their children in all Member States, liaise with the schools who actually carry out that responsibility on their behalf.
Hvorledes fungerer forbindelsen mellem forældre og skole i praksis?
What are the ways in which links between parents and schools are carried out in practice?
Er det hensigtsmæssigt at kræve, at forældrene er repræsenteret i skolernes administrative organer?
Is it useful to have a requirement that parents should be represented in school administrations?
Hvorledes har forældrene organiseret sig?
How do parents organize themselves?
Hvilke følger har skole-hjem-kontakten for lærernes arbejde og uddannelse?
What are the professional and training implications for teachers?
Disse spørgsmål undersøges på baggrund af et rundspørge vedrørende den nuværende praksis i de forskellige medlemsstater—med undtagelse af Græken­land, der endnu ikke var medlem af EF, da undersøgelsen blev iværksat.
The questions are examined against the background of a survey of current practice in the different Member States — with the exception of Greece, which was not a Member of the European Community at the time that the research was launched.
(En særskilt undersøgelse af forholdene i Grækenland er under udarbejdelse).
(A separate survey on Greece is being prepared).