natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Medens de fleste fagforeningsrepræsentanter hilser en vedtagelse af det planLagte EF­direktiv velkommen, indtager arbejdsgiverrepræsentanterne det standpunkt, at hverken et direktiv eller en henstiLLing vil være et egnet middel tiL at omsætte princippet om Ligebehandling af heltids­ og deltidsbe­skæftigede til praksis.
Opinions are divided as to whether this should be fixed at Community level. Whereas most trade union representatives have welcomed the proposed EEC Directive, employers' organizations feel that neither a Directive nor a Recommendation are the appropriate means for the practical application of the principle of equal treatment of fulltime workers.
Regeringen har anmodet Det økonomiske og sociaLe Rad om at afgive en udtal­else om en ændring af retsforskrifterne om afskedigelser.
The Government has asked the Social and Economic Council to give its Opinion on an amendment to the legal provisions governing dismissals.
Regeringen er af den opfatteLse, at den for øjeblikket anvendte praksis er for kompLiceret og tidkrævende og fører til en for stor beLastning af arbejdsformidlingskon­torerne.
The Government believes that the current system is too complicated and time-consuming, and creates too much work for the employment services.
Derfor bør der enten ske en forenkLing af den gældende godkendelses­praksis, eLler den regionaLe arbejdstormidlingschef må have mulighed for (efter anmodning fra arbejdstagerne) at forbyde arbejdsgiverne at foretage afskedigelser.
Director of the regional employment agency should prohibit employers from deciding on dismissals (following a request from the workers concerned),
I mellemtiden har arbejdsformidlingen aLlerede udviklet en ordning, der gør det muligt at ekspedere ansøgninger om afskedigelse i løbet af 4­6 uger.
The employment services have meanwhile developed a procedure whereby dismissals applications can be processed within four to six weeks.
Kun når begrundelsen skønnes uti IstrækkeLig, vil de involverede parter bLive hørt endnu en gang.
The parties involved are now consulted only when the reasons given for the dismissal are insufficient.
Den 1. juni 1985 trådte yderligere en række bestemmelser i kraft med henblik på første fase af miljøLovens gennemførelse.
On 1 June further provisions governing the first phase of the intro duction of the Law on the Work Environment became effective; this law governs the comprehensive involvement of workers in the running of firms.
De pågældende lovparagraffer gælder nu ikke Længere kun for det private arbejdsmarked, men også for offentLigt ansatte, herunder også forsvaret.
Henceforth the articles in question apply not only to the private sector, but also to the public services, including the armed forces.
Det forventes, at anden fase af loven gennemføres i andet haLvår af 1986.
The intro duction of the second phase of this law is planned for the second half of 1986.
"Stichting van de Arbeid" (en institution for samarbejde melLem arbejds­markedsparterne og regeringen) har i en udtaleLse om forskelLige spørgsmåL vedrørende mægLing givet udtryk for den opfatteLse, at indføreLse af en adfærds­kodeks for arbejdsmarkedets parter ikke er nødvendig.
The Labour Foundation, in its Opinion on several aspects of conci­ liation procedures, found that it was not essential to introduce a code of good conduct for the two sides concerned.
Både arbejdstager­ og ar­bejdsgiverrepræsentanter mener, at dette område først og fremmest er et anliggende for arbejdsmarkedets parter og domstolene.
Both workers' and employers' organizations also believe that this is primarily a matter for both sides of industry and the courts.
Arbejdsmarkedets parter har dog for­ skelLige meninger med hensyn tiL andre aspekter af strejkeretten, især hvad angår spørgsmålet om Lønudbetaling tiL arbejdsviLLige arbejdstagere, der
They do, however, disagree about other aspects of strike law, particularly as regards payment of wages to those who are willing to work but are prevented from doing so by pickets, and the cir­ cumstances in which workers are called out on strike.
Arbejds- og socialministeriet har meddelt, at offentlige og private arbejds givere ved lov skal forpligtes til at integrere handicappede i arbejdsprocessen, hvis der ikke inden for 3 år sker mærkbare fremskridt på dette område.
The Ministry of Labour and Social Affairs has announced that firms and institutions can be legally bound to employ handicapped persons, if they have not done so within the next three years.
De bestemmelser, der skal indføres fra januar 1986, skaL indeholde mulighed for en smidig fastsættelse af, hvor stor en andel de handicappede skal ud gøre af den samlede medarbejderstab.
This Regulation, which will be introduced in January 1986, aims at a flexible approach to the introduction of a specific quota of handicapped persons in the labour force as a whole.
Parlamentets andetkammer har vedtaget et lovforslag, ifølge hvilket forbudet mod kvinders natarbejde inden for industrien ophæves, og der indføres fore løbig for en periode på 3 år en procedure for udstedelse af tilladelser.
The Lower House has accepted a draft law abolishing the ban on nightwork for women in industry and introducing an authorization procedure for an initial three-year period.
Tilladelse kan afslås, når bestemte ved lov fastsatte, organisatoriske eLler andre betingelser for natarbejde for kvinder ikke er opfyldt.
Authorization can be refused when specific legal, organizational and other conditions governing work for women are not met.
Efter denne treårsperiode skal det undersøges, i hvilket omfang den forpligtelse til ligebehandling af kvinder og mænd i arbejdslivet, som hidrører fra EF-direk-tivet herom, lader sig gennemføre i praksis.
After the three-year trial period an assessment will be made of the extent to which the obligations regarding equal treatment for men and women at work, as laid down in the EC Community Directive, can be applied in practice.
1983 og 1984 (1) omtalte lov om fagforeningernes vi rksomhed trådt i kraft i 1984 og 1985.
In the United Kingdom, the provisions of the Trade Union Act 1984 ι on the trade union reform described in the 1983 and 1984 Reports came into force over 1984 and 1985.
DeL II af loven om urafstemninger om strejkeforslag, trådte i kraft den 26. september 1984.
Part II of the Act, on strike ballots, came into force on 26 September 1984.
Fagforeningernes civiLretlige immunitet i forbindelse med iværksættelse af strejker og andre kampskridt gøres betinget af, at de først hører de pågældende medlemmer ved en hemmeLig og korrekt gennemført afstemning, der skal afhoLdes højst 4 uger før strejken begynder.
Trade unions' civil law immunity for organising strikes and other industrial action is made conditional on their first consulting the members concerned in a secret and properly conducted ballot, held not more than four weeks before the action begins.
Beslutning træffes ved simpelt fLertal.
A majority of those voting must vote in favour.
Det ansLås, at der den 9. januar 1986 havde været afholdt mindst 115 sådanne afstemninger i overensstemmelse med loven, og 26 arbejdsgivere havde anlagt sag mod fagforeninger, der ikke havde overholdt afstemningsbestemmeLserne.
By 9 January 1986 at least 115 ballots were thought to have been held with the intention of comply­ing with the Act and 26 employers had taken legal action against unions which had failed to comply with balloting provisions.
Del III af Loven om fagforeningstiIskud til partipolitiske aktiviteter trådte i kraft den 31. marts 1985.
Part Illof the Act on trade union expenditure on party political matters came into force on 31 March 1985.
Medlemmerne af fagforeninger med politiske fonde skal have adgang tiL regelmæssigt og med højst 10 års mellemrum hemmeligt at stemme om, hvorvidt de ønsker, at deres fagforening fortsat skal yde til skud tiL partipolitiske aktiviteter.
Trade unions with political funds must ballot their members at regular intervals of a maximum of ten years if they wish the union to continue to spend money on party political matters.
Arbejdsgivere, der trækker fagforeningskontingenter i deres ansattes løn og indbetaLer dem for dem, må for fremtiden ikke længere trække det politiske bidrag fra ansatte, der har valgt at op høre med at betale dette bidrag.
Employers who have "check-off" arrangements for deducting trade unions subscriptions from their employees' pay may not continue to deduct the political levy from any employee who has notified his employer that he has "contracted-out" of paying the levy.
Del I af loven om fagforeningsvalg trådte i kraft den 1. oktober 1985.
Part I of the Act, on trade union elections, came into force on 1 October 1985.
Stemmeberettigede medLemmer af styrende organer skal væLges direkte ved hemmelig afstemning mindst en gang hvert femte år.
Voting members of executive committees must be directly elected by individual secret ballot at least every five years.
Loven af 1984 om fagforeningernes virksomhed gæLder ikke for Nordirland.
The Trade Union Act 1984 does not apply in Northern Ireland.
Der pagar for tiden drøftelser om en tilsvarende Lovgivning for Nordirland.
Con sultation on a similar form of legislation for Northern Ireland is now taking place.
Som led i regeringens regelforenkLings-program er den ansættelsesperiode, der er en forudsætning for, at en ansat er beskyttet mod urimeLig afskedigelse, forlænget tiL to år for alle, hvis ansættelsesforhold startede 1. juni 1985 elLer senere.
As part of the Government's de-regulatory programme, the period of service needed by an employee to qualify for unfair dismissal protec tion was raised to two years for all employees who commenced employment from 1 June 1985.
Tidligere gjaldt der en toårsperiode for ansatte i virksomheder med indtil 20 ansatte og en etårsperiode for andre Lønmodtagere.
Previously the qualifying period was two years for employees working for firms with 20 or fewer employees, and one year for ohter employees.
Denne nye bestemmelse ventes at reducere det samlede antal kLager, der ind bringes for arbejdsretlige instanser.
The new standardised period is expected to reduce the overall number of complaints to Industrial Tribunals.
Regeringen har endvidere indført nye regler med henblik på at lette forretningsgangen i forbindelse med arbejdsretLige høringer om urimelige afskedigelser, afskedigelser i forbindelse med produktionsindskrænkninger og andre sager om enkeltpersoners sikkerhed i ansætteLsen.
The Government has also introduced new regulations for streamlined decisions in order to speed up Industrial Tribunal hearings on unfair dismissals, redundancy and other individual employment protection issues.
De ændrede anordninger om ligeLøn (1), har nu været i kraft i over et år.
The Equal Pay (Amendment) Regulations entered their second year of operation.
Den seneste rapport fra ligestiLlingskommissionen viste en voldsom stigning i antaLlet af kvindelige arbejdstagere, der anlægger sag med krav om Ligeløn for arbejde af samme værdi.
(EOO showed a dramatic increase in the number of women workers taking legal action to claim equal pay for work of equal value.
Siden anordningerne trådte i kraft i januar 1984 har over 200 kvindelige arbejdstagere stillet sådanne krav.
Since the Re gulations came into force in January 1984 more than 200 women workers have made claims.
Inden august 1985 var tre sager blevet afgjort - alle til fordel for sagsøgeren - efter at der var udpeget en uafhængig ekspert til at analysere de pågældende jobs.
By August 1985 three cases had been decided - all in favour of the claimant - following the appointment of an independent expert to analyse the jobs concerned.
Da antaLlet af personer, der i praksis nyder godt af disse afgørelser, stadig
Because the number of persons actually benefiting from Tribunal decisions is still very small, trade unions have increasingly turned to using the Amendment as a lever in negotiations; for example, there have been successful claims comparing the work of women clerical workers with male manual workers.
Regeringen udsendte den 19. september 1985 et debatopLæg, hvori den frem lagde sine forslag tiL gennemførelse af EF-Domstolens dom af 8. november
The Government issued on 19 September 1985 a consultative docu ment setting out its proposals for implementing the judgement of the
1983 (sag 165/82). Denne sag omhandlede de undtagelser, der findes i
European Court of Justice of 8 November 1983 (case 165/82).
Ligebehandlings Loven af 1975 med hensyn til beskæftigelse i privat? hus holdninger og virksomheder med indtil 5 ansatte, og det forhold, at loven ikke ophæver elLer forbyder diskriminerende bestemmelser i kollektive over enskomster.
This case concerned the exclusions from the Sex Discrimination Act 1975 of employment in private households and firms with 5 or fewer employees, and the failure of the Act to provide for the annulment or nullity of discriminatory provisions in collective agreements.
Domstolen fandt, at Loven i alle disse henseender er i strid med bestemmelserne i ligebehandlingsdirektivet (76/207/EØF). Regeringen fore slår, at der opretholdes en begrænset undtageLse med hensyn til beskæftigelse i private husholdninger, hvor arbejdet indebærer, at den ansatte kommer tæt ind på arbejdsgiverens privatliv, ligesom den foreslår at ophæve ikke-lov- fæstede diskriminerende bestemmelser i kolLektive overenskomster.
Directive (76/207/EEC). , The Government proposes to provide for a limited exclusion of jobs in a private household where the job would require the employee to be closely involved in the employer's private life, and to make void discriminatory provisions in non-legally binding collective agreements.
Denne adfærdskodeks fik fuld tilslutning fra regeringen, sammenslutningen af arbejdsgivere inden for britisk industri og britisk LO.
The Code received full backing from the Go vernment, the Confederation of British Industry and the Trade Unions
Den indebærer ikke nogen udvidelse af loven, men den kan gøres gældende i sager om forskelsbehandling, og de arbejdsretlige instanser kan tage hensyn ti L dem.
Congress. It does not extend the law but is admissible in evidence and may be taken into account by Industrial Tribunals.
LØN- OG INDKOMSTFORHOLD
WAGES AND INCOMES
Eftersom det økonomiske opsving, der aftegnede sig stadig tydeLigere i Løbet af beretningsåret, endnu ikke medførte nogen afgørende bedring af situationen på arbejdsmarkedet, videreførte de fleste Lande de senere års politik, der går ud på at dæmpe stigningen i Lønomkostningerne.
Since the growing economic upswing in the year under review has as yet produced no change in the labour market situation, most of the Member
Dette gæLder også for Kommissionens politik, der tager sigte på at genskabe en beskæftigelsesfremmende vækst på meLLemlang sigt.
States have continued their policies of moderating rises in wage and labour costs. The same applies to the Commission's policy for restoring medium-term growth to promote employment.
I meddeLeLsen af 4. marts
In its communication of 4 March on the economic situation in the Community the Commission suggested/ among others, that the Member States pursue a moderate increase in real wages in order to improve the return on investment and to make the relative rewards to capital and labour more conducive to raising employment.
Som det fremgår af føLgende beskriveLse af udvikLingen i medlemsstaterne, fortsatte flere medlemsstater med at føre en LøntiLbagehoLdenhedspolitik.
As the following description of trends in the Member States shows, a number of Member States had pursued a policy of wage restraint.
I adskiLLige tiLfælde greb regeringerne ind i Lønfastsættelsen, som det normalt tilkommer arbejdsmarkedets parter seLv at foretage i forbindelse med de kollektive overenskomstforhandlinger. Disse indgreb havde enten form af en fuldstændig eller deLvis suspension af de i visse lande anvendte automatiske dyrt ids reguleringsordninger for alle lønmodtagere (BeLgien og Grækenland), eller af en ændring af indekseringsmetoden (Grækenland og Luxembourg).
In several instances Governments intervened in pay bargaining - generally speaking, the province of the two sides of industry - either through complete or partial suspension of the systems of automatic wage adjustments applied in a number of countries (Belgium, Greece) or by modifying the indexation procedure (Greece, Luxembourg).
I andre tiLfæLde fastlagde regeringerne bestemte Lønrammer i forbindelse med de forhandlinger, der skuLLe føres mellem arbejdsmarke dets parter på lønområdet (Danmark, Frankrig og Nederlandene).
In other cases, Governments set limits for the wage increases agreed between the two sides of industry (Denmark, France, the Netherlands).
På baggrund af, at den Lovbestemte mindsteløn i fLere lande tidligere var bLevet sat uforholdsmæssig kraftigt i vejret for at stille de lavtlønnede grupper bedre, blev det (f.eks. i Frankrig og Nederlandene) diskuteret, om dette i den nuværende økonomiske situation ikke kunne få negative virknin ger for jobskabelsen, især for de unge, og om det derfor ikke var mere hen sigtsmæssigt med en nedsættelse af den lovbestemte mindsteLøn.
In view of the fact that in several Member States the minimum wage had in many cases been raised disproportionately, so as to improve the situation of those on low incomes, the question was raised - in France and the Netherlands, for example - whether, in the prevailing economic situation, this was not having negative effects as regards the creation of new jobs, particularly jobs for young people, and whether a reduction of the minimum wage would not, therefore, be advisable.
I Forbundsrepublikken Tyskland og i de tre Benelux-Lande, der tegner sig for de laveste inflationsrater, holdt de aftalte lønstig ninger sig for det meste under 4%; i Danmark steg de aftaLte lønninger for arbejdere fra midten af 1984 tiL midten af 1985 med ca. 4 1/2% og for funk tionærer med 5 1/2%.
In line with Government endeavours to curb wage and cost increases, wage increases agreed by collective agreements were lower than in pre vious years : in the Federal Republic of Germany and the three Benelux countries, which have the lowest inflation rates, they remained mostly under 4 %; in Denmark the average wages of blue-collar workers rose by some 4 1/2 %.
I Frankrig, Irland og Det forenede Kongerige var der tale om noget større stigninger (op til 8% i Det forenede Kongerige).
In France, Ireland and the United Kingdom increases were somewhat higher (up to 8 % in the United Kingdom).
139· De faktiske udbetalte lønninger steg tilsvarende, i visse tilfæLde endog noget mere end de overenskomstmæssige grundlønninger.
139· Increases in actual earnings were of a similar order of magnitude, in some cases even slightly higher than collectively agreed basic wages.
Da det imidlertid Lyk kedes regeringerne i næsten alle medlemsstater at få dæmpet prisstignings- takten, medførte dette en reallønsforbedring for arbejdstagerne i de fleste medlemsstater.
And since the Governments in almost all Member States managed to achieve further reductions in the rate of price increases, there was an improve ment in the purchasing power of employees in the majority of Member State?..
Denne var særlig udtaLt i Det forenede Kongerige.
This was particularly noticeable in the United Kingdom.
I kraft af skattelettelser og nedsættelse af bidragene til den sociale sik ring samt forbedringer af famiLieydelserne var der for husholdningernes dis ponible nettoindkomster i flere medlemsstater tale om en noget større real værdistigning end for bruttolønningernes vedkommende.
As a result of tax relief measures and reductions in social insurance contributions on the one hand and improvements in family benefits on the other, the available net incomes of households in several Member States showed a slightly larger increase in real terms than gross earnings.
Et af hovedpunkterne i loven af 22. januar om økonomisk genopretning går ud på en videreførelse af den hidtidige Løndæmpende politik.
One of the three main measures provided for by the economic recovery law law of 22 January is continuation of the policy of wage moderation.
Derfor foi— længedes de i 1984 gennemførte foranstaltninger om begrænsning af dyrtidsreguleringen (idet en dyrtidsportion på 2% ikke kommer til udbetaling) (1) og om forbud mod at yde arbejdstagerne nye fordele.
In line with that policy the measures taken for the preceding year in respect of restrictions on automatic wage indexation (withholding 2 % of indexation) and a ban on the granting of new advantages are being renewed.
Princippet om at sikre den belgiske industris konkurrenceevne over for andre lande blev fastholdt, for så vidt som det blev bestemt, at landets lønomkostninger ikke må stige kraftigere end det vejede gennemsnit af lønstigningstakten blandt de 7 vigtigste handelspartnere; dog bLev princippet om sikringen af konkurrenceevnen modificeret, således at det nu er tilLadt at udvise større fleksibilitet ved fastlæggelsen af arbejdsvilkårene.
The principle of maintaining the competetiveness of Belgian industry vis­å­vis other countries is being upheld in that the country's labour costs may not rise more steeply than the weighted average of the increase rates of wage costs in Belgium's seven most important trading partners. At the same time, the principle of competetiveness has been modified to the extent that it is permitted to use greater flexibility in determining conditions of employment.
Såfremt dette princip ikke overholdes, har kongen beføjelse til at tage alLe de nødvendige skridt til en sænkning af lønomkostningerne.
Where this standard is not observed, the authorities are empowered to take all necessary steps to reduce labour costs.
En betydelig nyskabelse i forhold til de foregående år er imidLertid indeholdt i rammebestemmelsen om, at 1,5% af bruttolønsummen skal anvendes til fremme af beskæftigelsen.
An important innovation is the provision that 1.5 % of total gross wages may be used to promote employment.
Udmøntningen af denne bestemmelse i praksis skal aftales nærmere i forbindelse med de kolLektive overenskomstforhandlinger; på områder, hvor sådanne forhandlinger ikke finder sted, er virksomhederne forpligtet til at indbetale et særligt bidrag.
Implementation of this provision is left to collective agreements; where such agreements do not exist, under­ takings must pay a special contribution.
Den ny regering besluttede den 24. november at videreføre løndæmpningspoLitikken kombineret med beskæftigeLsesfremmende foranstaltninger.
The agreement of the new government of 24 november provides for con­ tinuation of the policy of wage moderation, combined with measures to promote employment.
Regeringen ønsker dog, at dette mål gennemføres i form af en aftale melLem arbejds markedets parter; hvis det ikke lykkes at indgå en sådan aftale, må de nødvendige foranstaltninger træffes i kraft af en kongelig anordning.
The government wants that this objective could be achieved by agreements between both sides of industry; if this will not happen, the necessary measures will be taken by Royal Decree.
I en række tilfælde søgte arbejdsmarkedets parter at omgå løndæmpningspolitikken gennem tilslørede Lønforhøjelser, såsom udstedelse af spisebilletter og kuponer til indkøb af varer, ydelse af tilskud til befordringsudgifter og udbetaling af præmier i forbindelse med arbejdstagernes andel i virksomhedernes overskud.
In a number of cases the two sides of industy have attempted to evade the policy of wage moderation by disguised wage increases in the form of meal coupons, purchase vouchers, travel susidies or profit­sharing bonuses given by employers to their employees.
Hertil udtalte arbejdsministeren, at han ikke kan anerkende sådanne aftaler, såfremt de falder uden for de tilLadte lønstigninger.
The Minister of Labour has stated that he will not authorize such agreements if they depart from the principle of permissible wage increases.
I et konkret tilfæLde blev det bestemt, at arbejdstagerne ved firmaet AGFA-GEVAERT først må få udbetalt en alLerede aftalt andel i overskuddet fra og med 1987.
A case in point is the firm of AGFA­GEVAERT, whose employees will not reveive a promised profit­sharing bonus until 1987.