natgillin/translations-raw huggingface dataset:
trædelsesforhandlinger med fire af de syv medlemslande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), nemlig Finland, Norge, Østrig og Sverige.
At the beginning of 1993 the Community began accession negotiations with four of the seven member countries of the European Free Trade Association (EFTA), namely Finland, Norway, Austria and Sweden.
De andre EFTA-lande Schweiz, Liechtenstein og Island kan eventuelt følge efter senere.
The other EFTA countries, namely Switzerland, Liechtenstein and Iceland, could follow suit at a later stage.
Der har i længere tid også foreligget ansøgninger om fuldt medlemskab fra Tyrkiet, Malta og Cypern.
Formal applications for full membership were received from Turkey, Malta and Cyprus quite some time ago.
Selv om det først på længere sigt kan blive til et medlemskab for ¡sær Tyrkiet og de centraleuropæiske lande, må Fællesskabet allerede nu tilpasse sin indre struktur for at ruste sig til en større med lemskreds.
Even if membership of the Community, particularly for countries such as Turkey and those of Central Europe, can only be envisaged in the longer term, the Community must reform its internal structures so that it is equipped to cope with a larger number of members.
Det forklarer også det nye integrationstiltag i retning af et politisk fællesskab.
This also helps to explain the new advance towards a political community.
For beslutningen om at indføre en Øko nomisk og Monetær Union er af en an den art end de hidtidige skridt på vejen mod et økonomisk fællesskab.
Compared with the steps taken so far, the decision to proceed with economic and monetary union has a new quality.
Den kræver nemlig, at EU-landene skal give afkald på en del af deres suverænitet på det pengeog finanspol ¡tiske område.
It requires Member States to renounce part of their national sovereignty over monetary policy and public finances.
Et sådant afkald kan kun accepteres af de enkelte medlemsstater, hvis EU samtidig bevæger sig hen ¡mod en politisk union.
The individual Member States will accept this only if, at the same time, the Community continues along the path towards political union.
EU må opbyde alle sine kræfter for at klare sig i den stadig hårdere konkurrence på verdensmarkedet, her under ¡sær på det højteknologiske om råde, og for at kunne tage nye udfordringer op, f.eks. på miljøområdetog i kampen mod den internationale kriminalitet. nalitet.
The Community must harness its strengths if it is to withstand the increasingly strong com petition on world markets, particularly in the field of advanced technology, and to rise to new challenges, for example environmental protection and the fight against international crime.
I løbet af nogle få måneder måtte EU som følge af Tysklands forening optage 16 millioner nye borgere.
The text of this publication was com pleted in November 1993.
Alle disse stater ønsker at blive med lem af eller indgå et nært samarbejde med EU.
It does not, therefore, include details of institutional changes after that date.
«Nok var vort Fællesskab en historisk nødvendighed, men det blev skabt ved politisk vilje. «
'Our Community is the fruit of history and necessity but of political will too.'
Manuskriptet til nærværende publikation blev afsluttet i november 1993.
Similarly the political upheavals throughout Europe in the past few years are forcing the Community to redefine its position and objectives.
Det tager derfor ikke hensyn til ændringer i institutionerne efter den ne dato.
The disappearance of East-West tension and the collapse of the Soviet Union have brought about far-reaching changes in foreign and security policy structures.
Også afstanden til de øvrige lande i Eu ropa er blevet mindre.
Within just a few months, as a result of German unification, the Community had to accommodate 16 million new citizens.
Fællesskabet ind ledte allerede i begyndelsen af 1993 til
For many of the reforming countries in Central and Eastern Europe, the European Community, as a result of its successes and its common institutions, has become a model and a
Ændringer og tilføjelser til de tre tidligere traktaterom EKSF, Euratom og EØF.
Amendments and additions to the three existing Treaties, namely the ECSC, Euratom and the EEC.
Det mest omfattende af de tre fællesskaber, Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, vil fremover officielt hedde Det Europæiske Fællesskab.
The most extensive of the three communities, the European Economic Community will in future officially be called the European Community.
Dermed slås det i praksis allerede gængse navn ikke blot fast juridisk, der gives også udtryk for, at det store antal opgaver, der ikke er af rent økonomisk karakter, f.eks. miljø beskyttelsen, får stadig større betydning. tydning.
This means that not only will the name that is already in common usage be enshrined in law, but also that the many functions of the Community that are not of a purely economic nature, for example environmental protection, will gain in importance.
Den europæiske integration er foregået i flere etaper og under forskellige for mer.
European integration has developed in several stages and in various forms.
Efter oprettelsen af Det Europæiske Kul-ogStålfællesskab(EKSF)i1952fulg- te Det Europæiske Atomenergifæl lesskab (Euratom) og Det Europæiske Øko nomiske Fællesskab (EØF) i 1958.
The European Coal and Steel Community (ECSC), established in 1952, was followed in 1958 by the European Atomic Energy Community (Euratom) and the European Economic Community (EEC).
Til at begynde med lå vægten altså på den økomomiske integration.
Initially the main emphasis was on economic integration.
I 1967 blev in stitutionerne i alle tre fællesskaber slået sammen (fusionstraktaten).
In 1967 the institutions of the three com munities were merged.
EU-Dom-stolen og Europa-Parlamentet havde hele tiden været fælles for de tre fællesskaber, nu blev Rådetog Kommissionen det også.
Along the same lines as the Court of Justice of the European Communities and the European Parliament, which had always had jurisdiction for all three communities, there was now a single Council and a singleCommission forali three.
I borgernes bevidsthed var der nu kun ét Europæisk Fællesskab.
As faras the citizens of Europe were concerned, there was only one European Com munity.
De tre traktater blev dog ved med at være selv stændige tekster og blev altså ikke »fusioneret«.
The three Treaties, however, continued to exist separately, in other words they were not 'merged'.
Dette princip blev der heller ikke rokket ved i forbindelse med EU-re-formen i 1987, den europæiske fælles akt.
The same principle was applied to the 1987 reform, enshrined in the Single European Act.
Maastricht-traktaten om Den Europæiske Union udgør på samme måde blot et yderligere, omend meget vigtigt, skridt på vejen til en europæisk forfatning, og den er opbygget omkring de tidligere aftaler. Den dannerden fælles
The Maastricht Treaty on European Union is just one further step, albeit a very important one, on the road to a European constitution and is built
Bestemmelser om samarbejde om retlige og indre anliggender, altså ¡sær inden for politi og retsvæsen.
Provisions on cooperation in the fields of justice and home affairs, above all in relation to the police and judicial authorities.
Disse bestemmelser indgår ganske vist i den sammenfattende traktat om Den Europæiske Union, men har ikke været med i de tidligere tre traktater om EKSF, Euratom og EØF.
While these provisions are included in the overall Treaty on European Union, they are not part of the three existing Treaties (ECSC, Euratom and EEC).
Grunden er den, at flere medlemsstater endnu ikke er parat til at overdrage Fællesskabet det fulde ansvar for disse områder, men i første omgang gerne ser, at der bliver tale om et samarbejde mellem regeringerne.
The reason for this is that several Member States are not yet ready to transfer full powers in these areas to the Community; they prefer for the time being to see them dealt with by intergovernmental cooperation.
Hvad nyt er der i traktaten om Den Europæiske Union?
What is new in the Treaty on European Union?
• En fælles europæisk valuta senest i 1999. • Europæiske borgerrettigheder (unionsborgerskabet).
• A common European currency by 1999 at the latest. • Rights for European citizens (Union citizenship).
• Nye beføjelser til Det Europæiske Fællesskab: Udvidelse af forbrugerbeskyttelsen i EU; sundhedspolitik; visumpolitik; etablering af store net på transport, telekommunikations- og energiområdet (transeuropæiske net); samarbejdet på udviklingsområdet bliver traktatfæstet; industri politik, uddannelse; kultur; større indsats inden for miljøbeskyttelse, forskning og udvikling samt social- og arbejdsmarkedspolitikken (uden Storbritannien); samarbejde på det indenrigs- og retspolitiske område.
• New powers for the European Community: a more active role in consumer protection; public health; visa policy; the establishment of transEuropean transport, telecommunications and energy networks; Treaty provision for development cooperation; industrial policy; education; culture; greater importance for environmental protection; an increase in research and development; further progress on social policy (with the exception of the United Kingdom); cooperation in the fields of justice and home affairs.
• Flere beføjelser til Europa-Parlamentet: Fælles beslutningstagning ved lovgivning; godkendelsesret ved valg af Kommissionen; godkendelsesret for alle vigtige internationale aftaler.
• Increased powers for the European Parliament: involvement in the enactment of legislation; right of approval prior to appointment of the Commission; power of assent for all major international agreements.
• at fremme afbalancerede og varige økonomiske og sociale fremskridt, navn lig gennem etableringen af et område uden indre grænser, styrkelse af den øko nomiske og sociale samhørighed og oprettelsen af en Økonomisk og Monetær Union med en fælles valuta som endeligt mål
• To promote economic and social progress which is balanced and sustainable, in particular through the creation of an area without internal frontiers, through the strengthening of economic and social cohesion and through the establishment of economic and monetary union, ultimately including a single currency.
• at styrke beskyttelsen af EU-borgernes rettigheder og interesser gennem indførelsen af et unionsborgerskab
• To strengthen the protection of the rights and interests of the nationals of Member States through the introduction of a citizenship of the Union.
• at udvikle et nært samarbejde vedrørende retlige og indre anliggender
• To develop close cooperation on justice and home affairs.
• at opretholde gældende fællesskabsret fuldt ud og udbygge den, idet det overvejes, i hvilket omfang det eventuelt er nødvendigt at revidere den politik og det samarbejde, der indføres ved denne traktat, med henblik på at sikre effektiviteten af Fællesskabets mekanismer og institutioner.
• To maintain the acquis communautaire and build on it with a view to considering to what extent the policies and forms of cooperation introduced by this Treaty may need to be revised with the aim of ensuring the effectiveness of the mechanisms and the institutions of the Community.
Særregler for social- og arbejdsmarkedspolitik.
Special rules on social policy.
De er nødvendige, fordi én medlemsstat, nemlig Det Forenede Kongerige, hverken finderen udvidelse af Fællesskabets ansvarsområde eller et styrket samarbejde på dette område hensigtsmæssigt.
These are necessary because one Member State — the United Kingdom — is against either giving the Community additional responsibilities in this field or even stepping up cooperation.
Skønt de enkelte dele af traktaten om Den Europæiske Union er meget for skelligt udformet, rokkes der ikke ved institutionerne (Rådet, Kommissionen, Europa-Parlamentet, Domstolen), og beslutningsprocessen er den samme.
Despite these marked differences be tween the individual parts of the Treaty on European Union, the bodies that have existed until now (Council, Com mission, European Parliament, Court of Justice) remain 'in office'. The same decisionmaking processes will be applied.
Unionstraktaten- sørger således for en fælles institutionel ramme og fastlægger Unionens vigtigste mål i nogle fælles bestemmelser (se »Målene for Den Europæiske Union«).
The Union Treaty thus provides a uniform institutional framework and, in joint provisions, sets the principal objectives of the Union (see box 'The objectives of European Union').
En historisk dag: den officielle undertegnelse af traktaten om Den Europæiske Union i Maastricht, den 7. februar 1992.
A historic date: the signing of the Treaty on European Union in Maastricht on 7 February 1992.
Et mangfoldighedens Europa ser.
A Europe of diversity
Det forenede Europa bliver ikke nogen centralistisk stat med usmidige strukturer.
The united Europe is not intended to become a unitary State with rigid structures.
Det er et mål, man klart har sat sig i bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Union.
This objective is clearly spelled out in the Treaty on European Union.
Nær hedsprincippet spiller her en central rolle. Det går ud på, at Fællesskabet kun skal beskæftige sig med de opgaver, det er bedre til at løse end medlemsstaterne selv.
A central feature of this policy is the principle of subsidiarity, according to which the Community should deal only with those matters it is better equipped to deal with than the Member States and the regional and local authorities.
1961/62: Ét ambassadørudvalg (Fouchet-Udvalget) fremlægger en betænkning om det europæiske politiske fællesskab.
1961/62: The report by a committee of ambassadors (Fouchet Committee) on a European political community.
1970: Davignon-betænkningen (opkaldt efter den daværende belgiske diplomat og senere EF-kommissær) udarbejdet på anmodning af EF-topmødet i Haag i 1969 fører som en begyndelse til Det Europæiske Politiske Samarbejde (EPS) med regelmæssige konsultationer mellem EF-udenrigsministrene.
1970: The Davignon Report (named after the Belgian diplomat and later Member of the Commission), requested by the 1969 Hague Summit, heralds the start of European political cooperation, i.e. regular consultations of Community foreign ministers.
1975: Tindemans-rapporten (opkaldt efter den daværende belgiske udenrigsminister) om Den Europæiske Union får i det væsentlige ingen politiske følger.
1975: The Tindemans Report (named after the Belgian Foreign Minister) on European Union fails to produce any real political action.
Nærhedsprincippet kommer ikke kun til udtryk i traktatens mange enkeltbestemmelser.
munity matter is environmental protection, since noise and pollution are not halted by State borders.
Det er også udtrykkeligt nedfældet i traktaten som et overordnet krav til, hvorledes Fællesskabet skal handle i forbindelse med realiseringen af målsætningerne for Den Europæiske Union.
Subsidiarity is not only reflected in many of the Treaty's individual provisions; it is also an overriding require ment of the Community's procedures for achieving the objectives of European Union.
Det hedder i traktaten, at »Unionens mål skal gennemføres som foreskrevet i denne traktat ... under iagttagelse af nærhedsprincippet ...«.
The Treaty states: 'The objectives of the Union shall be achieved as provided in this Treaty ... while respecting the principle of subsidiarity.'
Og vi dere: »På de områder, som ikke hører ind under dets enekompetence, handler Fællesskabet, i overensstemmelse med nærhedsprincippet, kun hvis og i det omfang målene for den påtænkte handling ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor, på grund af den påtænkte handlings omfang eller virkninger, bedre kan gen nemføres på fællesskabsplan.
It continues: 'In areas which do not fal I within its exclusive competence, the Com munity shall take action, in accordance with the principleof subsidiarity, only if and in so far as the objectives of the proposed action cannot be sufficiently achieved by the Member States and can therefore, by reasons of the scale or effects of the proposed action, be better achieved by the Community.
Fælles skabet handler kun i det omfang, det er nødvendigt for at nå denne traktats mål«.
Any action by the Community shall not go beyond what is necessary to achieve the objectives of this Treaty.'
1983: Stuttgart-erklæringen fra stats- og regeringscheferne — baseret på Genscher/Colombo-akterne fra 1981 — om styrkelse og udbygning af EF-landenes samarbejde (Europæisk Union).
1983: Stuttgart Declaration by the Heads of State or Government — based on the 1981 Genscher-Colombo Act — on the strengthening and development of cooperation between EC countries (European Union).
1984: A. Spinelli forelægger et traktatudkast til oprettelse af Den Europæiske Union. Det vedtages med stort flertal i Europa-Parlamentet. mentet.
1984: The draft Treaty, presented by Altiero Spinelli, on the establishment of the European Union is passed by the European Parliament by a large majority.
Herved inddrages bl.a. det politiske samarbejde i EF-traktaterne.
One of its effects is to bring political cooperation into the system of EC treaties.
1991: På EF-topmødet i Maastricht vedtages traktaten om Den Europæiske Union (underskrevet i februar 1992).
1991: Community Summit in Maastricht concludes the Treaty on European Union (signed in February 1992).
Traktaten om Den Europæiske Union (Maastricht-traktaten) har givet anledning til problemer i den offentlige opinion, især fordi den er så kompliceret, men også af andre grunde.
The Treaty on European Union (Maastricht Treaty) has presented the general public with a number of problems, mainly, but not exclusive ly, because of its complexity.
Det er derfor interessant at få kendskab til EU-borgernes syn på de nye principper i denne traktat.
It is, therefore, interesting to assess the attitudes of Europeans towards the main changes to be made by the Treaty.
Det følgende er en kort præsentation af folks holdninger til traktatens hovedemner (i tekst og diagramform).
The public's views on the principal aspects of the Treaty are as follows (text and chart).
• Medlemsstaternes regeringer bør arbejde snævert sammen om bekæmpelse af narkotikahandel og organiseret kriminalitet: 91% for, 4% ¡mod.
• Member States' governments should work in close cooperation to combat drug trafficking and organized crime: 91% of Europeans are for and 4% against.
• EU-landene bør udforme en fælles forsvarspolitik: 77% for, 13% ¡mod.
• The Member States of the Community should draw up a common defence policy: 77% for and 13% against.
I alle landene er der flertal for en fælles forsvarspolitik, undtagen i Danmark (48% ¡mod, 45% for).
In all 12 countries with the exception of Denmark (48% against, 45% for) there is a majority in favour of a common defence policy.
• Regeringerne bør fastsætte fælles regler på asyl- og immigrationspolitikkens område: 76% for, 14% ¡mod.
• Governments should introduce common rules on political asylum and immigration: 76% for and 14% against.
• Socialpolitikken bør styres af nogle fælles grundprincipper: 73% for, 13% ¡mod.
• Social policy should be based on a set of common fundamental principles: 73% for and 13% against.
• Regionerne bør inddrages i EU's beslutningsprocesser: 67% for, 13% ¡mod.
• The regions should have a say in decisionmaking in the Community: 67% for and 13% against.
• EU bør have en fælles udenrigspolitik over for tredjelande: 66% for, 19% imod.
• The Community should have a common foreign policy with regard to third countries: 66% for and 19% against.
• Der bør skabes en Europæisk Monetær Union med en Europæisk Centralbank, der tilstræber valutastabilitet (bekæmper inflation): 62% for, 25% ¡mod.
• The Community should proceed towards European Monetary Union, with a European Central Bank pursuing a policy of monetary stability (fighting inflation): 62% for and 25% against.
De mest forbeholdne er danskerne (46% ¡mod), briterne (46% ¡mod) og tyskerne (52% imod).
The least en thusiastic are the Danes (46% against), the British (46% against) and the Germans (52% against).
• Europa-Parlamentet bør have lovgivende magt: 60% for, 13% ¡mod og 27% svarer ved ikke.
• The directly elected European Parliament should be granted legislative powers: 60% for, 13% against and 27% undecided.
• EU bør kun tage sig af opgaver, der ikke kan løses effektivt på nationalt plan (subsidiaritet): 57% for, 23% imod.
• The European Community should be responsible only for matters which cannot be dealt with effectively at national level (subsidiarity): 57% for, 23% against.
• Europa-Kommissionens magt bør styrkes: 54% for, 16% ¡mod, 30% svarer ikke.
• The powers of the European Commission should be increased: 54% for, 16% against, 30% don't know.
• Der bør senest i 1999 indføres en fælles europæisk valuta i stedet for de nationale valutaer: 52% for, 38% ¡mod.
• A single European currency should replace national currencies by 1999: 52% for, 38% against.
De mest forbeholdne er danskerne (66% ¡mod), briterne (61% ¡mod) og tyskerne (60% ¡mod).
Strongest resistance comes from the Danes (66% against), the British (61% against) and the Germans (60% against).
• EU-borgere, der bor i et andet EU-land, bør have valgret til kommunevalg der: 48% for, 41% ¡mod.
• A Community citizen residing in a Member State other than his own should be entitled to vote in local elections at his place of residence: 48% for, 41% against.
Der er flertal ¡mod blandt danskerne (60%), grækerne (54%) og luxembourgerne (56%).
There are majorities against in Denmark (60%), Greece (54%) and Luxembourg (56%).
gionsudvalget komme til at samarbejde med det allerede eksisterende Økonomiske og Sociale Udvalg, der ligeledes eren rådgivende forsamling.
tion (e.g. proposals for the nutritional labelling of foodstuffs, the keeping of animals in zoos or the labelling of footwear).
Selv når Fællesskabet så træder ind ¡billedet, må det begrænse sig til det mest nødvendige.
as defined in the Treaty and the interpretation of its provisions by the Court of Justice.
Medlemsstaterne må have det størst mulige spillerum til at træffe afgørelser i forbindelse med gennemførelsen af Fællesskabets aktioner.
Subsidiarity must, moreover, allow for an extension of the Community's field of action where circumstances so require.
Som retlig form foren EU-lovskal derfor direktivet, der overlader gennemførelsen i enkelt heder til medlemsstaterne, have en for trinsstilling frem for forordningen, der gælder direkte i alle enkeltheder i med lemsstaterne.
Even if the application of subsidiarity means increased responsibilities for the Member States rather than for the Community, the Member States will still have to abide by their general obligations under the Treaty.
Kommissionen skal i højere grad tage medlemsstaterne med på råd ved forberedelsen af sine forslag.
In particular, subsidiarity does not relieve Member States of the obligation to ensure that, once measures have been adopted at Com munity level, the Community rules are correctly applied.
Nærhedsprincippet skal imidlertid ikke kun anvendes i fremtiden. Allerede før vedtagelsen af den samlede plan på topmødet i Edinburgh havde Kommissionen derfor opstillet en fortegnelse over allerede eksisterende EU-love, der en ten skulle ophæves ¡gen, eller som i det mindste skulle gennemgås med henblik på en forenkling.
Another example of how seriously subsidiarity is taken in the Union Treaty is the importance attached to the regions.
Herunder hører f.eks. forslag til angivelse af næringsværdi på levnedsmidler, forholdene for dyr i zoologiske haver og mærkning af fodtøj.
From an organizational point of view the Committee of the Regions will work together with the existing Economic and Social Committee, a similar advisory body.
Reglerne for anvendelse af nærhedsprincippet skal nedfældes i en aftale mellem de vigtigste EU-organer Europa-Parlamentet, Kommissionen og Rådet (interinstitutionel aftale).
In other words, every time the Commission makes a proposal for a Community measure and likewise when that proposal is subsequently examined by the Council, it must be shown that the objectives concerned cannot be adequately achieved at national level.
Et yderligere eksempel på, hvor alvorligt nærhedsprincippet tages i unionstraktaten, ses af den betydning, der tillægges regionerne.
Subsidiarity will apply not only with respect to the future.