natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Direktiv 77/92ÆØF af 13. december 1976 (EFTL 26 af 31.1.1977)
Directive 77/92/EEC of 13 December 1976 (OJ L 26,31.1.1977)
Direktiv om foranstaltninger med henblik pá al lette den faktiske udøvelse af etableringsfriheden og den fri udveksling al' tjenesteydelser inden for virksomhed som forsikringsagent eller forsikringsmægler (ex. CITI-gruppe 63(1). herunder navnlig overgangsforanstaltninger for disse former for virksomhed
Directive on measures to facilitate the effective exercise of freedom of establishment and freedom to provide services in respect of insurance agents and brokers (ex ISIC Group 630) and, in particular, transitional measures in respect of those activities
Direktiv 82/470/EØF af 29. juni 1982 (EFTL 213 af 21.7.1982)
Directive 82/470/EEC of 29 June 1982 (OJ L 213, 21.7.1982)
Direktiv om foranstaltninger til fremme af den faktiske udøvelse af etableringsfriheden og den fri udveksling af tjenesteydelser ved selvstændig virksomhed inden for visse hjælpeerhverv i forbindelse med trans port og rejsebureauvirksomhed (CITIgruppe 718) og inden for pakhus- og oplagringsvirksomhed (CITIgruppe 720)
Directive on measures to facilitate the effective exercise of freedom of establishment and freedom to provide services in respect of activities of selfemployed persons in certain services incidental to transport and travel agencies (ISIC Group 718) and in storage and warehousing ÍISIC Group 720)
Direktiv om foranstaltninger, der for frisører skal lette den faktiske udøvelse af etableringsretten og den fri udveksling af tjenesteydelser
Directive laying down measures to facilitate the effective exercise of the right of establishment and freedom to provide services in hairdressing
Direktiv 82/489/EØF af 19. juli 1982 (EFTL 218 af 27.7.1982)
Directive 82/489/EEC of 19 July 1982 (OJ L 218, 27.7.1982)
LISTE OVER RÅDGIVENDE UDVALG FOR UDDANNELSE
LIST OF ADVISORY COMMITTEES ON TRAINING
Rådgivende udvalg for lægeuddannelsen (oprettet ved Rådets afgørelse 75/364/EØF af 16. juni 1975 — EFT nr. L 167 af 30.06.75).
Advisory Committee on Medical Training (established by Council Decision 75/364/EEC of 16 June 1975 — OJ No L 167, 30.6.1975).
Rådgivende udvalg for uddannelsen inden for sygeplejeområdet (oprettet ved Rådets afgørelse 77/454. EØF af 27. juni 1977 — EFT nr. L 176 af 15.07.77)
Advisory Committee on Training in Nursing (established by Council Decision 77/454/EEC of 27 June 1977 — OJ No L 176, 15.7.1977).
Rådgivende udvalg for tandlægeuddannelsen (oprettet ved Rådets afgørelse 78/688/EØF af 25. juli 1978 — EFT nr. L 233 af 21.08.78)
Advisory Committee on the Training of Dental Practitioners (established by Council Decision 78/688/EEC of 25 July 1978-OJ No L 233, 21.8.1978).
Rådgivende udvalg for dyrlægeuddannelsen (oprettet ved Rådets afgørelse 78/1028/EØF af 18. december 1978 — EFT nr. L 362 af 23.12.78)
Advisory Committee on Veterinary Training (established by Council Decision 78/ 1028/EEC of 18 December 1978 — OJ No L 362, 23.12.1978).
Rådgivende udvalg for jordemoderuddannelsen (oprettet ved Rådets afgørelse 80/156/EØF af 21. januar 1980 —EFT nr. L 33 af 11.02.80)
Advisory Committee on the Training of Midwives (established by Council Decision 80/156/EEC of 21 January 1980 - OJ No L 33, 11.2.1980).
Rådgivende udvalg for uddannelse inden for arkitekturområdet (oprettet ved Rådets afgørelse 85/385 EØF af 10. juni 1985 —EFT nr. L 223 af 21.08.85)
Advisory Committee on Education and Training in the field of Architecture (established by Council Decision 85/385/EEC of 10 June 1985-OJ No L 223, 21.8.1985).
Rådgivende udvalg for farmaceutuddannelsen (oprettet ved Rådets afgørelse 85/434/EØF af 16. september 1985 — EFT nr. L 253 af 24.09.85)
Advisory Committee on Pharmaceutical Training (established by Council Decision 85/434/EEC of 16 September 1985 - OJ No L 253, 24.9.1985).
Fri erhvervsudøvelse i EF — en vejledning ved Jean-Claude Séché. Forord ved Jacques Delors
A guide to working in a Europe without frontiers by Jean-Claude Séché with preface by Jacques Delors
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 18,50
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 18.50
Oprettelsen af et stort indre marked inden udgangen af 1992 blev besluttet med vedtagelsen af Den Europæiske Fælles Akt, som trådte i kraft den 1. juli 1987.
Establishment of a large internal market by 1992 was provided for in the Single European Act which came into effect on 1 July 1987.
Et Europa uden grænser medfører først og fremmest, at samtlige medlemsstaters borgere har ret til at udøve erhvervsmæssig virksomhed overalt i Fælles skabet. For bedre at kunne vurdere, hvilke hindringer der skal fjernes, vil det være nyttigt med en oversigt over markedets gennemførelse.
Achievement of a Europe without frontiers includes in particular the right for any national of a Member State to take up an occupation anywhere in the Community.
Dette er baggrunden for »Fri erhvervsudøvelse i EF — en vejledning«, som er udarbejdet af Jean-Claude Séché, der er juridisk konsulent i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og underviser på Instituttet for Europæiske Studier på Université Libre i Bruxelles.
It was with this in mind that a guide to working in the large market was drawn up by Jean-Claude Séché, Legal Adviser to the Commission of the European Communities and Professor at the Institut d'études européennes de l'université libre de Bruxelles.
Vejledningen er affattet i et sprog, der ikke for udsætter juridisk viden, giver et billede af den nuværende situation og gør det samtidig muligt at danne sig et overblik over de væsentligste forudsætninger for borgernes fri bevægelighed.
This work describes in a language readily comprehensible to non-legal specialists a picture of the present situation and will help people to become familiar with the essential features of the freedom of movement for individuals.
I bilaget er de officielle tekster opført, som har til formål at gøre det lettere for fysiske personer at udøve erhvervsmæssig virksomhed i en anden medlemsstat end deres hjemland.
An annex contains the official instruments drawn up to facilitate the exercise by natural persons of an activity in a Member State other than their own.
Eventuelle ændringer efter teksternes vedtagelse er medtaget i form af »konsoliderede« tekster, hvorved fællesskabslovgivningen kan samles i en og samme fortegnelse, som er ajourført frem til vejledningens offentliggørelse.
Any amendments which may have been made since their adoption are integrated in consolidated texts thus providing in one cover the relevant Community legislation updated to the date of publication of the guide.
Dr. jur. på en afhandling om statsmagtens ansvar i tysk ret, har siden 1965 været juridisk konsulent i Kom missionen for De Europæiske Fællesskaber, er underviser på Instituttet for Europæiske Studier på Université Libre i Bruxelles (ULB) og tilforordnet den Demokratiske Sammenslutning af Franskmænd i Udlandet (ADFE) med ansvar for europæiske anliggender.
Presented a thesis for a Doctorate in Law on the liability of the public authorities under German law. Legal Adviser to the Commission of the European Communities since 1965.
Medlem af Det Øverste Råd for Franskmænd i Udlandet (CSFE) samt af bestyrelsen for Fællesorganisationen for EF-borgere i Udlandet »Europæere ude i verden«.
Professor at the Institute of European Studies of the université libre de Bruxelles (ULB). Delegate dealing with European affairs for the Association démocratique des français à l'étranger (ADFE). Member of the Board of Governors, 'Français de l'étranger' (CSFE) and the Steering Committee of the 'Confédération des associations de résidents à l'étranger de la Communauté européenne " les européens dans le monde " '.
Målet for en europæisk forbrugerpolitik
The task of European consumer policy
Man er begyndt at tænke i nye baner, når det gælder europæisk økonomi, og det erkendes mere og mere, at forbrugernes betydning er blevet undervurderet.
New ways of looking at the European economy are emerging with a growing recognition that not enough attention has been paid to the consumer's role.
Netop forbrugerne spiller en stor rolle for markedet, da det jo i virkeligheden er dem, der i høj grad skal medvirke til at bygge det op, og alligevel har der været en tendens til at glemme dem.
Even though consumers are prime actors with a fundamental and constructive part to play in the market, people have tended to overlook their importance.
Efterhånden som 1992 nærmer sig, og der satses på virkeliggørelsen af det europæiske hjemmemarked, begynder man for alvor at forestille sig, hvordan markedet vil fungere, når de forskellige hindringer er fjernet.
As 1992 approaches and the prospect of completing the large European market comes into focus, thoughts are beginning to concentrate on how that market will work, once the obstacles have been cleared.
Journalisten Eamonn Lawlor, der har indgående kendskab til EF, har drøftet forbrugernes rolle i Fællesskabet med forskellige personer og udarbejdet denne redegørelse som et bidrag til nytænkning.
Eamonn Lawlor, a journalist with comprehensive experience of the operation of the European Community, has been discussing the consumer's role in the Community with a variety of people and has put together this picture as a contribution to the development of thinking.
Den kan forhåbentlig virke stimulerende for dem, der søger at forme den fremtidige udvikling i EF, og som er rede til at erkende, at der skal stærke, dynamiske kræfter til, hvis EF's mål i fuldt omfang skal realiseres.
It can serve as a stimulant to those who are striving to shape future European development and who are prepared to recognize that all possible dynamics will be needed to enable our Community to reach its full potential.
Første del: Indledning
Part I — Introduction
Kapitel I .· Forbrugerens rolle i den økonomiske vækst
Chapter 1 .· — The consumer's role in economic growth
Kapitel II : EF's forbrugerpolitik — en prioritet, der langsomt tager form
Chapter 2 .· — EEC consumer policy — a slowly emerging priority
Kapitel III: Fysisk sikkerhed
Chapter 3 .· — Physical safety
Kapitel IV: Økonomisk sikkerhed
Chapter 4.— Economic safety
Tredje del: Mobilisering af forbrugermagten
Part III — Mobilizing consumer power
Kapitel V : Oplysning af og repræsentation for forbrugeren
Chapter 5 .· — Informing and representing the consumer
Fjerde del: Sammenfatning og konklusion
Part IV : - Summary and conclusion
Lige siden Det Europæiske Fællesskabs grundlæggelse har dets politiske beslutningstagere atter og atter befundet sig i den situation, at de har måttet appellere til den enkelte borger som den, der holdt EF's skæbne i sin hånd.
Time and again since the foundation of the European Community, its policy-makers have found themselves appealing to the individual citizen as the master of its destiny.
Men i dag afhænger Fællesskabets hele fremtid især af, at der gøres en virkelig indsats for at fjerne hindringerne for samhandelen mellem medlemsstaterne.
Now, however, as the EEC's future hinges on a great effort to remove barriers to internal trade, the role of the individual European is highlighted in a new and quite specific way.
Målet for Det Europæiske Fællesskabs program for Det Indre Marked er at fjerne de talrige tilbageværende hindringer for samhandelen mellem dets medlemsstater inden udgangen af 1992.
The aim of the European Community's internal market programme is to remove, by the end of 1992, all of the numerous remaining obstacles to trade between its Member States.
De potentielle fordele for borgeren som forbruger er indlysende: Ud over de direkte fordele ved lavere priser på og bedre kvalitet af varer og tjenesteydelser vil større effektivitet i produktionen føre til en hurtigere økonomisk vækst og en almindelig forbedring af velstanden.
The potential benefits for the consumer citizen are clear: apart from the direct advantages of lower prices and higher quality of goods and services, increased efficiency of production would make for accelerated economic growth and a general improvement in prosperity.
For brugerne er imidlertid ikke blot en gruppe, der vil få gavn af processen i fremtiden: de tager også aktivt del i den.
However, consumers are not just the prospective beneficiaries of the process: they are its agents as well.
Urigtige opfattelser
The misconceptions
I virkeligheden findes der ikke nogen værdi, der er mere fundamental for vort pluralistiske, demokratiske system end netop den, der angår individets rettigheder - og formålet med forbrugerpolitikken er netop beskyttelsen af individuelle rettigheder i økonomisk sammenhæng.
In fact there is no value more fundamental to our pluralist democratic system than that of the rights of the individual — and the purpose of consumer policy is nothing less than the protection of individual rights in the economic context.
En anden forestilling, der er til hinder for udviklingen af forbrugerpolitikken, er den, at forbrugerens eller brugerens interesse uvægerligt er i modstrid med producentens.
Another notion that hinders the development of consumer policy is the assumption that the interest of the consumer, or user, is invariably in conflict with that of the producer.
På et frit marked indebærer hvert enkelt køb og salg et kompromis mellem indbyrdes modstridende formål (højeste og laveste pris), men forholdet mellem producent og bruger er i lige grad baseret på et fælles mål: tilfredsstillelse af forbrugerbehov.
In a free market any single buying-selling transaction does imply a compromise between conflicting purposes (the maximum price and the minimum), but the producer-user relationship is equally founded on a common aim: the satisfaction of consumer needs.
Eftersom forbrugerpolitikken beskæftiger sig med individet som en økonomisk enhed, kan den aldrig anskues løsrevet fra en samfundsmæssig sammenhæng: den må dække hele den politiske beslutningsproces i dens mange facetter og især udgøre en integrerende del af den økonomiske politik. Dens mål er at korrigere en hyppigt forekommende ubalance i den økonomiske strategi, som skyldes en vanemæssig fokusering på udbudssiden som den bærende kraft i økonomien.
Consumer policy, concerned as it is with the individual as an economic entity, can never be addressed in isolation: it must inform the whole range of policy-making, and must be integral to economic policy in particular.
Ubalancen i de nuværende holdninger viser sig tydeligt i den måde, hvorpå centraladministrationen normalt er organiseret: den samlede indflydelse, som bl. a. industri-, handels-, arbejds- og landbrugsministerierne udøver til fordel for producenterne, vejer langt tungere end de bestræbelser, som udfoldes af de ministerier (eller ministerielle institutioner), der er ansvarlige for forbrugeranliggender.
The imbalance in current attitudes is evident in the normal organization of government: the combined influence of ministries of industry, trade, labour, agriculture, etc. on behalf of producers far outweighs the efforts of the ministries (or sub-ministries) responsible for consumer affairs.
Den samme ulighed kan iagttages i størrelsen af de offentlige bevillinger til støtte af markedets udbudsside i sammenligning med de økonomiske midler, som stilles til rådighed for organer, der repræsenterer forbruger interesser.
The same inequality is to be seen in the sums of money which government devotes to subsidizing interest groups on the supply side of the market, compared with the funding available to bodies representing consumer interests.
Selve størrelsen af vor tids markeder giver mindre sandsynlighed for, at udbyderen har et personligt forhold til forbrugeren. Dette fremmer forretningsmetoder, der næsten kan behandle forbrugeren som en passiv størrelse.
The scale of today's markets, in which the supplier is less likely to have a personal relationship with the consumer, gives rise to business practices which may treat the consumer almost as a passive quantity.
Sådanne marketingkoncepter som »at skabe en efterspørgsel« er symptomatiske for fremmedgørelsen af den endelige bruger.
Such marketing concepts as 'creating a demand' are symptomatic of the alienation of the final user.
Udviklingen af videnskabelige markedsføringsteknikker samt anvendelsen af datamater og avanceret statistisk analyse i producenternes beslutningsproces kan føre til en form for driftsøkonomi, hvor forbrugeren som individ næsten bliver glemt.
The development of scientific marketing techniques and the use of computers and sophisticated statistical analysis in producer decision-making can support a style of business management in which the consumer as an individual is forgotten.
Dette må ikke opfattes som et argument for, at moderne markedsføringsmetoder bør forlades — tværtimod — men som en påmindelse om, at hvis de bruges uden behørig hensyntagen til individuelle brugerbehov, gør de både forbrugeren og producenten en bjørnetjeneste.
The point here is not that modern marketing should be abandoned — on the contrary — but that, if used without due concern for individual user needs, it does a disservice to both consumer and producer.
Fremmedgørelse mellem markedets to sider fører til udnyttelse, der skader forbrugeren, og til frygt for udnyttelse, der svækker markedet til skade for både producenternes fortjenester og forbrugernes velfærd.
Alienation between the two sides of the market leads to exploitation, which injures the consumer, and to the fear of exploitation, which depresses the market to the detriment of both producer profits and consumer welfare.
Fjernelsen af handelshindringer har til formål at gøre Det Europæiske Fællesskabs industri mere konkurrencedygtig på verdensmarkedet.
The removal of barriers to trade should make European Community industry more competitive on world markets.
Det er dog ikke blot størrelsen af hjemmemarkedet, der vil være bestemmende for Europas konkurrenceevne: kvaliteten af dette marked er også af afgørende betydning.
It is not only the size of the home market, however, that will deter mine Europe's ability to compete: the quality of that market is also crucial.
Den disciplin — og de muligheder — som et stærkt, effektivt og velinformeret forbrugerkorps frembyder, er nødvendig, hvis de europæiske producenter skal kunne stå sig over for konkurrenter, der er vant til at imødekomme krav fra store og højt udviklede markeder.
The discipline — and the opportunities — offered by a strong, articulate and well-informed body of consumers are essential, if European producers are to match the performance of competitors well-used to meeting the requirements of large and sophisticated markets.
Farerne ved et åbent marked
An open market: the dangers
Større velstand, lavere priser, højere kvalitet, flere valgmuligheder: disse forbedringer af for brugernes velfærd vil ikke af sig selv følge med en liberalisering af markedet.
Greater prosperity, lower prices, higher quality, wider choice: these consumer-welfare improvements will not follow automatically from liberalization of the market.
Der findes farer, som erkendtes i Rom-Traktaten og er taget med i betragtning ved udformningen af strategien for gennemførelsen af Det Indre Marked.
There are dangers, which were recognized in the Treaty of Rome and are taken into account in the strategy for completing the internal market.
Der kræves øget agtpågivenhed, efter hånden som handelen liberaliseres yderligere, og selskaberne øger deres indsats.
Increased vigilance will be required as trade is further liberalized and the companies play for larger stakes.
Det kan tjene til yderligere beroligelse for forbrugeren, at selv om den endelige brugers interesse ikke i sig selv blev tillagt så stor betydning, måtte selskabernes adfærd alligevel reguleres, hvis det overhovedet skulle være muligt at gennemføre det indre marked.
The consu mer can take added reassurance from the fact that, even if the interest of the final user were not an imperative in itself, company behaviour would have to be regulated for the completion of the internal market to be achieved at all.
Hvis der ikke blev foretaget en sådan regulering på fællesskabsplan, ville de nationale regeringer være tvunget til at beskytte deres egne industrier mod udenlandske erhvervsvirksomheders konkurrencebegrænsende adfærd.
Without such regulation at Community level, national governments would be forced to protect their own industries from anti-competitive behaviour by outsiders.
En sådan tilbagevenden til national protektionisme ville føre til en genopdeling af markedet og virke stik imod hensigten med Det Indre Marked.
This return to local protectionism would lead to a repartitioning of the market and defeat the whole purpose of the exercise.
En anden risiko, som må tages med i betragtning, er risikoen for en ulige fordeling af såvel den velstand som de problemer, som udvidelsen af markedet fører med sig.
Another risk to be taken into account is that of unfair distribution of both the prosperity and the problems created by the enlargement of the market.
Der er imidlertid stor forskel på de enkelte regioner i Fællesskabet med hensyn til økonomisk struktur og udviklingsstade. Derfor kan denne flytning af industrien i dens søgen efter fordele føre til en nettooverførsel af investeringer fra underudviklede, afsides beliggende regioner til områder med en veludviklet infrastruktur og andre fordele.
Because there are still wide divergences in the economic structures and levels of development of different regions of the Community, this movement of industry in search of comparative advantage may produce a net transfer of investment from less-developed, peripheral regions to areas with well-developed infrastructure and other benefits to offer.
En sådan situation vil ikke være forenelig med målene for Det Indre Marked: Uforholdsmæssigt stor forskel i velstandsniveau vil bevirke, at fordelingen af forskellige produktkategorier koncentreres om nogle områder i Fællesskabet.
For the backward regions there will obviously be no improve ment in the satisfaction of consumer needs, if lack of spending power prevents people from availing themselves of the free movement of goods.
Andre bliver derimod forbigået, hvilket vil gøre al tale om et enhedsmarked med over 320 millioner forbrugere til tomme ord.
Such a situation would not accord with the aims of the internal market programme: exaggerated differences in levels of prosperity would cause the distribution of various categories of products to concentrate on some areas of the Community and ignore others, making a nonsense of the idea of a single market embracing more than 320 million consumers.
For at foregribe disse indvendinger indeholdt Den Europæiske Fælles Akt, der ændrede Rom-Traktaten for at bane vejen for gennemførelsen af Det Indre Marked, et tilsagn om nye bestræbelser for at skabe øget »samhørighed« — en mere ligelig fordeling af den økonomiske udvikling.
To forestall these objections, the Single European Act, which amended the Treaty of Rome in preparation for the completion of the internal market, contained a commitment to new efforts towards 'cohesion' - a more even distribution of economic development.
Disse to sideordnede risici: Uredelig markedsadfærd og regionale skævheder må imødegås med en skønsom anvendelse eller justering af EF's konkurrence- og strukturpolitikker.
These twin risks, of unfair market behaviour and regional imbalances, must be dealt with through appropriate application or adjustment of the EEC's competition and structural policies.
Sigtet med Fællesskabets forbrugerpolitik må i forbindelse med gennemførelsen af Det Indre Marked være at sikre, at produktionen er afpasset efter forbrugerens reelle behov.
The concern of Community consumer policy as such in the completion of the internal market will be to ensure that the European trading environment that emerges from the process is one in which production is geared to the real needs of the final consumer.