natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den årlige befolkningstilvækst i Fællesskabet faldt fra 0,6% i tidsrummet 1970-1974 til 0,2% i 1974-78.
The annual rate of growth in population for the Community dropped from 0.6% in the period 1970-1974 to 0.2% in 1974-78.
Forholdet har dog ikke været det samme i alle medlemsstater.
The experience has not, however, been the same in each Member State.
For eksempel faldt befolkningstallet i Tyskland i tidsrummet 1974-78, mens Irland oplevede en stigning i befolkningstilvæksten.
For example, in Germany, population actually declined over the period 1974-78, whereas in Ireland the population growth rate has increased.
De øvrige medlemsstater befinder sig mellem disse to yderpunkter.
The other Member States are ranged between these two extremes.
Hovedårsagen til den almindelige opbremsning i den samlede befolkningstilvækst har været det faldende fødselstal, men også vandringer har været en væsentlig årsag, især i Tyskland.
The main reason for the general slow down in overall population growth has been the fall in the birth rates but migration has also been an important factor, particularly in Germany.
Den langsommere befolkningstilvækst, Fællesskabet som helhed oplevede i sidste halvdel af 1970'erne, vil sandsynligvis fortsat gøre sig gældende i de næste fem år.
The general pattern of continued but slower growth in population experienced in the Community as a whole during the second half of the 1970s is likely to continue over the next five years.
Det er særlig bemærkelsesværdigt, at beskæftigelsessituationen i en række centrale regioner ikke tiltrækker vandrende arbejdstagere i væsentligt omfang, hvilket var tilfældet før i tiden.
The employment situation in more central regions which formerly attracted migrants but no longer do so on an important scale is a particularly noteworthy factor.
Et umiddelbart problem, der gør sig gældende i disse regioner, er dog, at de på grund af deres traditionelt svage økonomiske struktur endnu ikke er i stand til at bære en yderligere befolkningsbyrde, og de har derfor store vanskeligheder med at opretholde den eksisterende per capita-indkomst.
The immediate problem, however, is that the long standing weakness of their economies means that the regions have not yet the strength to sustain the extra population load they have to carry and they are, therefore, hard pressed to maintain existing levels of income per head.
8 Afsluttende kapitel
8 Final Chapter absolutely or relative to their surrounding hinterlands and this development is accompanied in many cases by inner-city decline and deterioration of general conditions of life in urban centres.
Athen og Napoli er undtagelser fra denne tendens, idet disse byers befolkning vokser kraftigt, hvilket skaber betydelige problemer med hensyn til bl.a. infrastrukturer.
Exceptions to this trend are Naples and Athens where increasing population involves considerable problems of heavy concentration and pressure on infrastructure.
I modsætning hertil vokser de små og middelstore byer i hver eneste medlemsstat.
By contrast, small and medium sized towns are growing in every Member State.
8.2.2 ARBEJDSMARKEDET
LABOUR MARKET
Det dominerende træk på arbejdsmarkedet i 1970'erne var væksten i arbejdsløsheden i Fællesskabet fra ca. 2% i 1970 til ca. 6% ved årtiets udgang.
The dominant feature of the labour market during the 1970s was the rise in unemployment in the Community from around 2% in 1970 to about 6% at the end of the decade.
I dette tidsrum voksede ledigheden hastigere i Fællesskabets stærke regioner, men udgangspunktet i disse var et relativt lavt ledighedsniveau, således at den faktiske arbejdsløshed stadig er væsentlig større i de svage regioner.
Unemployment increased more rapidly during this period in the stronger regions of the Community. However, these increases were from a relatively low base, and the actual level of unemployment is still considerably higher in the weaker than in the other regions of the Community.
Dertil kommer, at den meget kraftige generelle stigning i arbejdsløsheden hovedsagelig skyldtes væksten i arbejdsstyrken som følge af tilgangen af unge, som næede den arbejdsduelige alder; den samlede beskæftigelse faldt ikke nævneværdigt selv ikke i tidsrummet 1973-1976, hvor recessionen var stærkest.
Furthermore, the very big overall rise in unemployment was primarily due to increase in the labour force through young people reaching working age; the total level of employment did not fall significantly even during the worst period of the recession in 1973-76.
En undersøgelse af arbejdsløshedens fordeling på regionerne viser, at den største ledighed er at finde i de perifere regioner.
An examination of the distribution of unemployment between the regions shows that highest unemployment levels are to be found along the periphery.
Høje ledighedstal er dog ikke udelukkende forbeholdt periferien.
Nevertheless, high unemployment rates are not exclusive to the periphery.
Også visse centrale regioner, f.eks. nogle belgiske, har høje arbejdsløshedsprocenter.
There are also certain central regions, for example some Belgian regions, with very high rates of unemployment.
Der er en betydningsfuld forskel mellem Fællesskabets stærke og svage regioner med hensyn til deres reaktion på den voksende arbejdsløshed.
There is an important difference between the weaker and the stronger regions of the Community in terms of their reaction to rising unemployment.
Det fremgår klart af analysen, at medens ledigheden voksede hastigt i Fællesskabet i almindelighed, voksede den endnu hastigere i de stærke regioner.
It is clear from the analysis that while unemployment has risen rapidly in the Community generally, unemployment has risen even faster in the stronger regions.
Situationen i disse regioner bedredes imidlertid hurtigt igen, da væksten i ledigheden aftog.
However, as the recession tapered off, the growth of unemployment in these regions slowed down.
De svage regioner har reageret mere trægt over for den almindelige udvikling i Fællesskabet.
The weaker regions on the other hand have responded more sluggisly to developments in the Community generally.
Dette bekræfter, at de stærke regioner er betydelig mere dynamiske og har en langt større tilpasningsevne end de svage regioner.
This confirms the high degree of dynamism and adaptability of the stronger compared with the weaker regions.
Arbejdsløsheden i de svage regioner er af mere strukturel karakter.
Unemployment in the weaker regions is of a more structural nature.
Dette betyder, at det er endnu vanskeligere at nedbringe arbejdsløsheden i disse regioner.
This means that it is even more difficult to reduce unemployment in these regions.
Dertil kommer, at den strukturelle arbejdsløshed her er alvorligere for kvinderne og de unge.
Moreover, in the weaker regions, structural unemployment has a higher incidence among females and young people.
Disse gruppers integrering i arbejdsstyrken i regioner med høj strukturel ledighed volder derfor i almindelighed meget store problemer.
Therefore, regional labour markets with a high level of structural unemployment are in general not capable of integrating these groups into the working population.
Såfremt der ikke træffes foranstaltninger til afhjælpning af arbejdsløshedsproblemerne, vil disse sandsynligvis blive endnu alvorligere, specielt i de svage regioner. Disse regioner vil, som følge af deres nuværende demografiske strukturer, stå over for det problem, at et stort antal unge i de kommende år søger ud på arbejdsmarkedet.
Looking to the future, the weaker regions in particular, unless remedial action is taken, are likely to experience even more severe unemployment problems.
Den væsentligste kilde ved analysen af arbejdsløsheden i denne beretning har været EUROSTAT's undersøgelse af arbejdsstyrken.
In considering unemployment in the report, the Labour Force Survey was used as the principal source.
For så vidt angår visse regioner med ringe arbejdsløshed, har der været problemer med visse stikprøvebaserede data, således at oplysningerne må betragtes som mindre pålidelige.
For some regions with low levels of unemployment, the data must be regarded as weak because of sampling problems.
Det er nødvendigt at forbedre kvaliteten af disse data med henblik på fremtidige regionale analyser af ledigheden.
It is necessary, for future regional analysis of unemployment, to improve the quality of these data.
PRODUKTIONENS UDVIKLING OG STRUKTUR
8.2.3 EVOLUTION AND STRUCTURE OF PRODUCTION
Kløften mellem de 10 stærkeste og de 10 svageste regioner uddybedes således fra 2,9:1 i 1970 til 4,0:1 i 1977.
The relative gap between the 10 strongest and 10 weakest regions rose from 2.9 to 1 in 1970 to 4.0 to 1 in 1977.
Andre indikatorer for spredning peger på lignende resultater.
Other indicators of dispersion show similar results.
Såfremt BNP måles i købekraftspariteter, vil ulighederne inden for Fællesskabet, selv om de fortsat er betydelige, blive mindre end når BNP måles i markedspriser, og forøgelsen af ulighederne i 1970'erne vil også blive mindre.
If GDP is valued at purchasing power parities, disparities within the Community while significant are less so than on the basis of market prices, and the rise in disparities in the 1970s was also less.
Der er to hovedårsager til, at udviklingen vendte i 1970'erne.
There were two main reasons for the reversal of trends in the 1970s.
For det første var der i 1970'erne betydelige forskelle mellem de nationale økonomiers generelle præstationer.
First, the general performance of national economies differed substantially during the 1970s.
Dette forhold blev naturligvis forværret af forskellene i de regionale præstationer i de enkelte lande.
This was of course aggravated by differences in regional performance within countries.
For det andet vendte vandringsstrømmen.
Second, there was the reversal in migration movements.
Afvandringen fra periferien til centrum i 1960'erne hjalp med til at reducere ulighederne, hvorimod ophøret af denne afvandring og i nogle tilfælde en modsat rettet vandringsstrøm i 1970'erne bidrog til at øge ulighederne.
Emigration from the periphery to the centre in the 1960s helped to reduce disparities whereas the cessation and in some cases, reversal of these outward movements in the 1970s contributed to the increase in disparities.
Blandt disse regioner har følgende et BNP per capita på under 75% af Fællesskabets gennemsnit: Mezzogiorno regionerne og de centrale og nordøstlige regioner i Italien, de britiske regioner undtagen South East, Irland, Grønland samt de franske oversøiske departementer.
Among these, the regions with less than 75% of Community average GDP per head are those of the Mezzogiorno as well as central and north eastern regions of Italy, the U.K. regions other than the South East, Ireland, Greenland and the French Overseas Departments.
se specielt "4.1 Indledning" på side 47, pkt. 4.1.1.-4.1.4.
See in particular "4.1 Introduction" on page 41.
8 Afsluttende kapitel
8 Final Chapter
Bortset fra forskelle med hensyn til faktorudrustningen er der to hovedårsager til de regionale uligheder i BNP per capita, nemlig forskelle i produktivitet og forskelle i beskæftigelsesgraden.
Apart from differences in factor endowments, there are two main reasons for the regional variation in GDP per head - differences in productivity and differences in employment rates.
Selv om forskellene i beskæftigelsesgraden er af betydning for sammenligningen af BNP per capita mellem regioner inden for den enkelte medlemsstat, er det produktiviteten, der spiller den afgørende rolle, og dette gælder fremfor alt, når der er tale om sammenligninger af regioner på fællesskabsplan.
Although differing employment rates are important when comparing GDP per head between regions within Member States, the predominant influence is productivity, and especially so when comparing regions in the Community as a whole.
Dette betyder, at hvis der skal skabes flere arbejdspladser i de mindre udviklede regioner, må det ske på grundlag af en øget produktivitet, således at produktionen kan sælges til trods for den øgede konkurrence.
This means that if more employment is to be generated in the less developed regions, it must be based on increased productivity so that output can sell on increasingly competitive markets.
Investeringerne spiller en central rolle i bestræbelserne på at stimulere regionaludviklingen, og i 1970'erne gjorde de offentlige myndigheder en betydelig indsats for at udvide det offentlige og private kapitalapparat i Fællesskabets svage regioner som f.eks. Mezzogiorno og Irland.
Investment is central for the stimulation of regional development and, in the 1970s, considerable efforts were made by public authorities to increase the public and private capital stock in the weaker regions of the Community such as, for example, the Mezzogiorno and Ireland.
På trods heraf er kapitalressourcerne i Fællesskabets svage regioner stadig små sammenlignet med Fællesskabets gennemsnit.
Despite these efforts, however, the capital endowment of the weaker regions of the Community remains low compared to the Community average.
I de svage regioner er lav produktivitet at finde side om side med utilstrækkelig realkapital.
Low levels of productivity are found in the weaker regions in association with low capital stock.
Desuden har der i nogle af disse regioner været en tendens til at foretage investeringer med en ringe beskæftigelsesvirkning, hvilket delvis skyldes de pågældende investeringers art og behovet for øgede infrastrukturinvesteringer i de svage regioner. Det vil være bestemmende for, hvilken type investeringer der skal foretages i de svage regioner.
Moreover, there has been a tendency for investment in some of these regions to have a low employment content, partly because of the type of investment involved including the need for higher investment in infrastructure in weaker' regions.
Der vil i stigende grad være behov for at foretage investeringer, som fremmer en arbejdsintensiv produktion, men dette kræver en højt kvalificeret arbejdsstyrke.
Increasingly the need is to undertake investment which encourages production which is human capital intensive. This, in turn, requires a highly educated and skilled labour force.
I afsnittet om perifer beliggenhed er geografisk afstand og samlet BNP knyttet sammen.
In examining peripherality in this report, the ideas of geographic distance and total GDP are combined.
Ved at benytte denne indikator i analysen fremgår det, at der eksisterer store forskelle.
Using this indicator of peripherality, the analysis has shown that large differences exist.
Afsætningsmulighederne er bedst i Fællesskabets centrale del, og udviklingen i de svage afsidesliggende regioner er for nærværende alvorligt hæmmet af disses perifere beliggenhed.
Market potential is highest in the central core of the Community and peripherality is a serious constraint at present to development in weaker outlying regions.
En anden faktor af afgørende betydning for udviklingen i de svage regioner er tilstedeværelsen af højt kvalificeret arbejdskraft, som kan være drivkraften i strukturændringerne og skabe forskellige former for virksomhed med stor værditilvækst.
Another factor crucial to the development of weaker regions is the existence of highly qualified manpower in these regions to direct the process of structural transformation and to generate activities which have high value added.
Det fremgår klart af de forhåndenværende oplysninger om forholdene i begyndelsen af 1970'erne, at der er væsentlige uligheder regionerne imellem for så vidt angår beskæftigelsesmulighederne for højt kvalificeret arbejdskraft - manuel såvel som ikke manuel - i de centrale regioner i de enkelte lande i Fællesskabet samt i de store bysamfund.
From the available data relating to the early 1970s, it is clear that there are significant disparities between regions in the availability of highly qualified employment opportunities. There is throughout the Community a relative polarisation of highly qualified manpower, both manual and non-manual, in the central regions of each of the countries in the Community and in the large agglomerations.
I de perifere og de landbrugsdominerede regioner er uddannelsesmulighederne utilstrækkelige med hensyn til naturvidenskabelige og tekniske uddannelser både på sekundærniveau og på de videregående trin.
Training opportunities appear to be inadequate in the peripheral and rural regions in respect of scientific and technical education at both second level and post-school stages.
Specielt kan det blive nødvendigt at undersøge hensigtsmæssigheden og finansieringen af uddannelsesinfrastrukturerne i de svage regioner med henblik på en forbedring af det videnskabelige og tekniske grundlag for erhvervsuddannelserne på sekundærniveau og på de videregående trin.
In particular, it may be necessary to examine the adequacy and funding of education and training infrastructures to improve the scientific and technical base of second-level and post-school vocational training in weaker regions.
De regionale produktionssystemers strukturelle kendetegn - virksomhedernes størrelse, ejerforhold, beslutningsmønstre og forbindelser inden for og uden for regionerne - har også stor indflydelse på regionaludviklingen.
The structural characteristics of regional production systems - size of firms, ownership and decision making patterns and linkages within and outside the regions also have an important bearing on regional development. The limited data available on firm size at regional level show a
De begrænsede data, der er til rådighed vedrørende virksomhedsstørrelse på regionsplan, viser, at der i de svage regioner er en overvægt af mindre virksomheder, som ofte er stærkt afhængige af foretagender i de stærke centrale regioner.
The regions of Europe preponderance of small firms in the weaker regions that are often highly dependent on firms in strong central regions.
For så vidt angår virksomhedernes størrelse, peger de seneste erfaringer på de små og mellemstore virksomheders større evne til at tilpasse sig udviklingen.
As regards size of firms, recent experience indicates the capacity of small and medium sized firms to adjust to change.
BESKÆFTIGELSE OG PRODUKTION INDEN FOR DE ENKELTE SEKTORER
8.2.4 THE SECTORAL STRUCTURE OF EMPLOYMENT AND PRODUCTION AND ITS EVOLUTION
Det mest skuffende træk ved udviklingen var den ringe præstation inden for industrisektoren, hvor beskæftigelsen i Fællesskabet som helhed faldt med 2,5 mio i tidsrummet 1970-77.
The poor performance of the manufacturing sector, where employment in the Community dropped by 2.5 million during the period 1970-77, has been the most disappointing feature of the general sectoral trend.
I halvfjerdserne spillede servicesektoren en vigtig rolle som skaber af arbejdspladser til erstatning for tab af arbejdspladser inden for industrien.
Indeed, in the seventies, the tertiary sector played an important role in job creation compensating for job losses in the manufacturing sector.
Det er dog tvivlsomt, om det samme vil ske i 1980'erne.
However, it is a matter for speculation whether the same situation will apply in the 1980s.
I almindelighed hører de regioner, som fortrinsvis er specialiserede i hurtigt voksende sektorer (som f.eks. markedsbestemt og ikke-markedsbestemt servicevirksomhed), til de stærkere regioner, medens de svagere regioner i højere grad er specialiserede i langsomt voksende sektorer eller i sektorer i tilbagegang (f.eks. malm, ferrometaller og nonferrometaller, tekstiler, beklædning, læder og fodtøj, landbrug, fiskeri og skovbrug).
In general, the regions which specialise more in faster growing sectors (such as market and non-market services) are among the stronger regions, while the weaker regions specialise more in slower growing or declining sectors (such as ores, ferrous and non-ferrous metals, textiles, clothing, leather and footwear, agriculture, fishing and forestry products).
Tabet af arbejdspladser i vanskeligt stillede sektorer - især tekstil-, stål og værftsindustrien - øgede de svage regioners problemer i 1970'erne og vil sandsynligvis fortsat gøre dette i de nærmeste år.
The regional impact of job losses in sectors in difficulty -notably textiles, steel, shipbuilding - has contributed to the problems of the weaker regions in the 1970s and will likely do so in the immediate years ahead.
8 Afsluttende kapitel
8 Final Chapter concentration of large boats.
Inden for industrisektoren havde de langsomt voksende brancher i 1970'erne en større betydning i de svage regioner end i de øvrige regioner.
Within the manufacturing sector, the slower growing subsectors were more significant during the 1970s in weaker regions than in other regions.
I dette tidsrum oplevede de fleste industrigrene en langsom eller beskeden vækst, således at forskellen i vækstrate mellem langsomt og hurtigere voksende brancher var ringe.
However, during this period, most manufacturing subsectors experienced slow or modest growth so that the difference in growth rates between the slower and faster growing subsectors was small.
Derfor kan erhvervsspecialiseringen inden for industrisektoren ikke anføres som nogen væsentlig årsag til forskellene i de regionale præstationer.
For this reason, sectoral specialisation within the manufacturing sector was not an important factor explaining differences in regional performance.
Inden for servicesektoren er der en tendens til, at større virksomheder som præsterer tjenesteydelser til producenter, placerer sig i de større byområder.
In the tertiary sector, large scale enterprises, notably those providing services to producers, tend to concentrate in larger urban centres. These usually have a high skill content.
I disse tilfælde er der normalt tale om tjenesteydelser på et højt niveau, som forudsætter, at klientellet har nem adgang til dem.
Diffusion of such services demands development of medium sized urban centres to which those seeking services will have ready access.
Forbrugerservicefunktionerne viser tilbøjelighed til en større regional spredning, selv om der er forskelle fra land til land afhængigt af f.eks., hvorledes distributionen af serviceydelserne er organiseret.
Consumer services tend to be more widely dispersed regionally although they differ from country to country depending, for example, on the national organisation of distribution services.
Sædvanligvis er sidstnævnte serviceydelser mindre kvalifikationskrævende og mere sårbare over for den teknologiske udvikling.
Usually they demand lower skill levels and are more vulnerable to technological change.
I halvfjerdserne spillede den offentlige sektor en væsentlig rolle for så vidt angår væksten i BNP og beskæftigelsen i regionerne.
During the seventies, the public sector has played an important role in increasing GDP and employment in the regions.
I de fleste lande i Fællesskabet er der en stærk koncentration af det offentliges virksomhed i en enkelt region, men der er en tendens til, at denne koncentration aftager.
In most of the countries of the Community, the concentration of public activities in one single region is high, but somewhat decreasing.
Decentraliseringen af den offentlige administration har i flere medlemsstater været medvirkende til, at der er opnået en bedre regional fordeling af beskæftigelsen.
The decentralisation of public administration from central to regional level in many Member States has helped achieve a better regional distribution of employment.
INDKOMSTNIVEAU OG LEVEVILKÅR
8.2.5 INCOME LEVELS AND LIVING STANDARDS
Undersøgelsen af levevilkårene er begrænset til en analyse af indkomstniveau og forbrug82.
The examination of living standards has been limited to an analysis of income levels and consumption81.
Indkomstniveauet er blevet målt ved at benytte
Income levels have been measured by taking
Analysen bekræfter, at der inden for Fællesskabet er store uligheder med hensyn til levestandard, og at disse uligheder blev en smule større i tidsrummet 1970-1977.
On the basis of this indicator, the analysis confirms that there are wide disparities in living standards within the Community which widened slightly during the period 1970 to 1977.
Dette viser, at regionale overførsler delvis udligner de regionale forskelle.
This shows that regional transfers partly offset regional imbalances.