natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den udgør blot en konstatering af, at »Målet 92«. allerede da det blev bebudet i 1985, fik arbejdsmarkedets parters fulde støtte, og at denne støtte siden er blevet bekræftet med jævne mellemrum.
When it was announced in 1985, the aim of completing the internal market by 1992 received the support of the two sides of industry and this support has been periodically reaffirmed since.
Men denne støtte, der hidtil har været usvigeligt sikker, er betinget af, at der fuldt ud tages hensyn til det indre markeds sociale dimension.
However, this support, which is so far intact, is conditional on the full taking into account of the social dimension of the internal market.
Overvejelserne skal hovedsagelig baseres på disse tre teser, men der skal dog også tages hensyn til de vigtigste konklusioner, som kan drages på det økonomiske område.
While basing itself on these three facts, thinking on this topic must also take account of the main conclusions drawn in the economic field.
I dette spørgsmål har de indhøstede erfaringer, den teoretiske analyse, de punktvise undersø­gelser og en række forskellige tilkendegivelser det til fælles, at de viser, at det er en forudsætning for et succesrigt indre marked, at en række grund/æggende betingelser er opfyldt, herunder at der træffes en række politiske ledsageforanstaltninger (samordning af den økonomiske politik, herunder pengepolitikken, hensyntagen til det indre markeds udenrigsøkonomiske dimension, sikring af effektiv konkurrence).
In this respect, historical experience, theoretical analysis, ad hoc studies and the various statements of position converge to show that the success of the internal market is subject to a number of fundamental conditions, including the establishment of policies to cushion the impact of change (coordination of economic and monetary policies, taking into account of the external dimension of the internal market and establishment of effective competition).
For de sociale aspekters vedkommende er den første klare konklusion, der kan drages, at hensynet til den sociale dimension absolut må betragtes som en af de grundlæggende betingelser.
As regards the social aspects, the first clear conclusion which may be drawn is that the taking into account of the social dimension is among the fundamental conditions.
Denne konklusion har ikke noget ideologisk islæt og hænger ikke sammen med en tvangstanke om, at det »sociale« optræder overalt, men skyldes alene, at det klart er demonstreret, at der generelt inden for Fællesskabet er betydelig risiko for uligheder på regionalt plan, i enkeltsektorer og i social henseende i almindelighed.
This conclusion is not an ideological one and does not derive from an obsessive wish to bring up ' social ' considerations in every context, but derives from the realization that there are major risks of regional, sectoral and social imbalances within the Community.
Sagt på anden måde, udgør den sociale dimension selv en bestanddel af den europæiske integration.
In other words, the social dimension forms a key constituent of the process of European integration.
Sådan skal man forstå det politiske signal, som stats­ og regeringscheferne udsendte på mødet i Hannover i juni 1988 (se boks 14).
Such is the significance of the political signal given by the Heads of State and/or Government meeting in Hanover in June 1988 (see Box 14).
På nuværende tidspunkt, hvor »Målet 92« har overvundet en troværdighedstærskel og træder ind i en irreversibel fase, er det muligt at skimte konturerne af et egentligt socialt integreret Europa :
Matters have reached a point where 'objective 1992' has crossed a credibility threshold and gained irreversible momentum, so that it is possible to identify the main marker posts—some already in place and others in the process of being raised—for a European social area:
­ samordning af beskæftigelses­ og uddannelsesfremmende politikker og handlingspro­grammer
(i) coordination of employment and training policies and action programmes ;
- foranstaltninger, der tager sigte på fri bevægelighed for personer og skabelse af et område med fri erhvervsmæssig mobilitet
(ii) provisions relating to the freedom of movement of persons and the establishment of an occupational mobility area;
— forskellige foranstaltninger til styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed
(iii) a variety of measures to strengthen economic and social cohesion ;
— harmonisering af arbejdsvilkår, hygiejne og sikkerhed på et stadig stigende niveau
(iv) harmonization of working conditions, safety and hygiene while improvement is maintained ;
— fuld hensyntagen til de sociale aspekter ved de bestemmelser, der bidrager til virkeliggørelsen af det indre marked
(v) establishment of a social support programme for the provisions contributing to the implementation of the internal market ;
­ forslag til fremme af arbejdstagernes medindflydelse i selskaber, der har status som EF­selskaber
(vi) proposals on worker participation as part of a statute for a European company;
­ påbegyndelse og opfølgning af en social dialog på EF­plan med henblik på senere at indgå europæiske kollektive overenskomster og på kortere sigt rammeaftaler.
(vii) launching and sustaining a social dialogue at Community level which could lead ultimately to European collective agreements, and in the shorter term to framework agreements.
Det kan således konstateres, at de allerede opnåede resultater og de igangværende aktioner langtfra er ubetydelige.
It may thus be said that what has been achieved and what is being done now is far from negligible.
Men meget mangler at blive gjort.
However, much remains to be done.
Uddrag af det tyske formandskabs konklusioner fra Det Europæiske Råd i Hannover (27.-28. juni 1988) vedrørende »de sociale aspekter«.
Extracts from the German Presidency's conclusions on the social dimension following the European Council in Hanover (27 and 28 June 1988)
»Det Europæiske Råd fremhæver betydningen af de sociale aspekter af fremskridtene hen imod målsætningen for 1992.
The European Council stresses the importance of the social aspects of progress towards the 1992 objectives.
Det mærker sig, at det store indre marked i kraft af fjernelsen af hindringerne for vækst frembyder de bedste muligheder for at fremme beskæftigelsen og øge Fællesskabets generelle velstand til fordel for alle dets borgere.
It notes that, by removing the obstacles to growth, the large single market offers the best prospect for promoting employment and increasing the general prosperity of the Community to the advantage of all its citizens.
Det Europæiske Råd er af den opfattelse, at det indre marked bør udformes på en sådan måde, at det gavner alle sociale lag, navnlig ved at forbedre leve­ og arbejdsvilkårene for lønmodtagere og ved at yde arbejdstagerne en bedre sundhedsbeskyttelse og større sikkerhed på deres arbejdsplads.
The European Council considers that the internal market must be conceived in such a manner as to benefit all our people, To that end it is necessary, besides improving working conditions and the standard of living of wage-earners, to provide better protection for the health and safety of workers at their workplace.
Det understreger, at de foranstaltninger, der skal træffes, ikke kommer til at sænke det beskyttelsesniveau, der allerede er nået i medlemsstaterne.
It emphasizes that the measures to be taken will not diminish the level of protection already attained in the Member States.
Det hilser de initiativer, der allerede er taget på grundlag af bestemmelserne i Traktaten, særlig artikel 118 A, velkommen og anmoder Kommissionen og Rådet om at fortsætte i denne retning.
It welcomes the initiatives already taken on the basis of provisions in the Treaty and in particular in Article 118A, and requests the Commission and the Council to continue in this direction.
Det Europæiske Råd finder, at gennemførelsen af det store marked må ske sideløbende med en forbedret adgang til erhvervsuddannelse samt til efter­ og videreuddannelse, herunder uddannelse i forbindelse med arbejde, i alle medlemsstaterne.
The European Council considers that the achievement of the large market must go hand in hand with improved access to vocational training including training linked with work, in all the Member States.
Det understreger betydningen af, at arbejdsmarkedets parter informeres og høres under hele arbejdet med gennemførelsen af det indre marked.
In this connection it expressed the wish that the conditions be met for mutual recognition of qualifications, It emphasizes the importance of informing and consulting management and labour throughout the process of achieving the single market.
På den baggrund anmoder Det Europæiske Råd Kommissionen om at udbygge dialogen med arbejdsmarkedets parter under særlig hensyn til bestemmelserne i Traktatens artikel 118 B. Kommissionen vil udarbejde en sammenlignende undersøgelse om de regler, der anvendes i de forskellige medlemsstater, vedrørende arbejdsforhold«.
With that in mind, the European Council requests the Commission to step up its dialogue with management and labour, paying special attention to the provisions of Article 118B of the Treaty.
Det græske formandskabs memorandum
Memorandum from the Greek Presidency
Den græske regering forelagde nogle uger inden indledningen af sit formandskab (andet halvår af 1988) et memorandum, hvori den definerede prioriteter og målsætninger i forbindelse med virkeliggørelsen af »et socialt integreret Europa«.
A few weeks prior to the commencement of its Presidency (second half of 1988), the Greek Government presented a memorandum setting out its priorities and objectives as regards the establishment of a ' European social area '. ,
Blandt de vigtigste prioriterede mål er iværksættelsen af artikel 118 A (sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen) og 118 Β (den sociale dialog) i Fællesakten.
Pride of place amongst these objectives goes to the implementation of Articles 118A (health and safety at work) and 118B(social dialogue) of the Treaty.
Andre initiativer vedrører bl.a. unges erhvervsmæssige integration, sundhed, vandrende arbejdstageres sociale sikring samt befolkningspolitikken.
Other initiatives included relate to youth employment, health, social security for migrant workers and population policy.
De fremtidige aktionsområder
Projects for the future
Det er ikke uden en vis ængstelse, man giver sig i kast med at opstille den nødvendigvis korte -- liste over de højtprioriterede områder, der kan bidrage til at aftegne konturerne af et socialt integreret Europa.
Difficulty arises when it comes to drawing up a—necessarily short—list of those priority topics which may act as markets for the social area.
Der kan nævnes fire:
Here are four:
— intensivering af den sociale dialog — en minimumstærskel — social sikring — de problemer, der er forbundet med migrationsbevægelserne.
(i) intensification of the social dialogue ; (ii) a body of minimum social provisions ; (iii) social protection; (iv) the migration question.
1) Spørgsmålet om en intensivering af den sociale dialog nævnes her kun for fuldstændighedens skyld, eftersom denne allerede er i fuld gang og er beskrevet indgående i kapitel 2.6.2.
(1) The intensification of the social dialogue is mentioned only as a reminder here, since it is dealt with extensively in paragraph 2.6.2.
Dette kvalitative fremskridt kan opnås gennem behandling af spørgsmål, der er mere konsensusbetonede og i højere grad forbundet med det indre markeds problematik (f.eks. tanken om ret til livslang uddannelse for alle arbejds tagere i EF) samt ved dialogens decentralisering til sektorplanet.
This qualitative advance can be promoted both by due attention to topics on which there is a measure of consensus and where discussion is more a matter of the implications of the large market (e.g. the idea of a right to continuing training for all workers in the Community), and by decentralization of the dialogue at sectoral level.
2) Tanken om en tærskel, en pagt om grundlæggende rettigheder, der omfatter garanterede sociale minimumsbestemmelser, kan på kort sigt være en løsning på det problem, som skyldes de store forskelle mellem de gældende sociale bestemmelser i de forskellige medlemsstater.
(2) The idea of a body of guaranteed minimum social provisions—a charter of fundamental rights—is one of the possible short-term solutions to the problem presented by the existence of major disparities between the social legislation in force in the various Member States.
Denne løsning har den fordel, at den ikke lægger op til EF-normer, der er urealistiske i øjeblikket, men frembyder en fælles minimumsreferenceramme for de nationale systemer.
It has the advantage of not recommending Community laws, unrealistic at the present time, but of providing a framework, a joint minimum reference, for the national system.
I overensstemmelse med det belgiske formandskabs forslag (Rådets samling i maj 1987 arbejds- og socialministrene) er begrebet »tærskel« således defineret som en »række grundlæggende sociale rettigheder, som giver arbejdsmarkedets parter et stabilt og fælles forhandlingsgrundlag«.
As proposed by the Belgian Presidency at the Council meeting on employment and social affairs in May 1987, this concept would be a set of fundamental social rights which would provide the two sides of industry with a stable common basis on which to negotiate.
Det Økonomiske og Sociale Udvalg tog for nylig i en udtalelse tanken op i form af et »rammedirektiv« (Beretta-rapporten, november 1987).
The idea was taken up in a recent opinion from the Economic and Social Committee in the form of a framework Directive (Beretta Report, November 1987).
Der findes imidlertid mindst to fortilfælde, nemlig dels Den Europæiske Socialpagt (udarbejdet i Europarådets regi og ratificeret af fjorten stater, heraf ni EF-medlemsstater), dels alle de i Den Internationale Arbejdsorganisations regi udarbejdede konventioner (ratificeret af medlemsstaterne i varierende omfang).
However, there are at least two precedents : the European Social Charter drawn up by the Council of Europe and ratified by 14 States, nine of which belong to the Community, and the range of ILO conventions which have been ratified by some of the Member States.
Tanken er således ikke ny.
The idea is therefore not a new one.
Når der tages hensyn til de oplysninger, der kan udledes af de i rapporten »Den Sociale Dimension af Det Indre Marked« (EF — Socialt Set, 1988) foretagne analyser, og til tidligere udredninger og forslag, kan der eksempelvis foreslås følgende bestanddele af et sæt af sociale minimumsbestemmelser:
Taking account of the analyses developed in the report 'The social dimension of the internal market' (Social area, 1988) and of subsequent thoughts and proposals, the following could, by way of illustration, be seen as making up a body of minimum social provisions :
— enhver arbejdstagers ret til at være omfattet af en kollektiv overenskomst eller en faglig aftale, uanset hvilken status han i øvrigt har
(i) the right of every worker, whatever his status, to be covered by a collective agreement;
— enhver arbejdstagers mulighed for at være tilsluttet et socialsikringssystem eller en forsikringsordning (uden at kunne udelukkes under henvisning til risikoens størrelse)
(ii) the opportunity for each worker to contribute to a social security scheme and be covered by insurance (without being excluded on the grounds that he is a 'bad risk');
— forudgående information og høring af arbejdstagerne ved teknologisk innovation og omfattende ændringer i virksomheden
(iii) prior information and consultation of the workers in the event of technological innovations and major changes within a firm;
- fastlæggelse af fleksible former for arbejdskontrakter og atypisk arbejde (deltidsarbejde, midlertidigt arbejde, tidsbegrænsede kontrakter og underleverandørvirksomhed). somhed).
(iv) the definition of flexible forms of contracts of employment and atypical employment (part-time, temporary, fixed-duration contract, subcontracting).
De således skitserede forslag, der i forvejen underkastes en social dialog, må ikke føre til, at der opstår yderligere fleksibilitetshæmmende faktorer på arbejdsmarkedet eller lægges hindringer i vejen for positiv forsøgsvirksomhed i medlemsstaterne.
As outlined here, subject to a prior social dialogue, these proposals should not introduce additional inflexibility on the labour markets or impede positive experiments in the Member States.
Tværtimod er det meningen, at de skal bære kimen til en virkelig økonomisk og social samhørighed i virksomhederne.
On the contrary, they would provide a framework for genuine economic and social cohesion in undertakings.
3) Med hensyn til social sikring står der på klassisk vis to veje åbne for Fællesskabets aktion : koordination af ordningerne og harmonisering af dem.
(3) As regards social security, there are two classic approaches for Community action : coordination of social security schemes and their coordination.
Koordinationen af de nationale ordninger er nødvendig af hensyn til den frie bevægelighed for personer (se Traktatens artikel 51) og er i dag en realitet.
Made essential by the freedom of movement of persons (see Article 51 of the Treaty), coordination of national schemes is today a fact.
Den angår alle personer, som bevæger sig rundt inden for Fællesskabet (dog med undtagelse af offentligt ansatte), og alle gældende retlige ordninger i medlemsstaterne.
It concerns all persons who move about within the Community—though with the exception of civil servants—and all the statutory schemes in force in the Member States.
Derimod omfattes supplerende ordninger i private virksomheder ikke af denne koordination.
On the other hand, the supplementary schemes set up by companies are not affected by this coordination.
Medens koordinationen af ordningerne som helhed forekommer tilfredsstillende, også selv om den skal forbedres og kompletteres, er en harmonisering illusorisk på kort og mellemlang sigt.
Much as the coordination of national schemes seems overall to be satisfactory, even though it needs to be improved and supplemented, their harmonization in the short/medium term is illusory.
Dette lader sig let forklare : Der er virkelig tale om store forskelle med hensyn til disponible midler, levestandard, kulturel baggrund og socialsikringsordningernes opbygning fra medlemsstat til medlemsstat.
This is easily explained : the disparity of resources, of standards of living and of the structures of social security schemes between one Member State and another is considerable.
Se blot på forskellene mellem de af Beveridge inspirerede ordninger og den tyske velfærdsstat. stat.
We need only compare those based on the ideas of Sir William Beveridge and those derived from the German ' Wohlfahrtstaat' model.
Det er derfor mere fornuftigt at bestræbe sig på at undersøge mulighederne for en konvergerende udvikling end at kaste sig ud i en umulig harmonisering.
We must therefore set about looking for convergence rather than setting our sights on an impossible harmonization.
Disse bestræbelser skal fra starten baseres på ensartetheden af de problemer og behov, som de forskellige nationale ordninger har og vil blive konfronteret med : det indre markeds virkninger, udgiftsdæmpning og ligevægt i de offentlige finanser, demografiske faktorer, risiko for social marginalisering og proletarisering.
The point of departure of such a search must be the similarity of the problems and requirements with which the various national schemes are, and will be, faced : the impact of the single market, the containment of expenditure and the balance of public finances, demographic constraints, and the dangers of marginalization and pauperization.
Hvis der skal kunne tages fælles initiativer, skal det ske ved at fremskynde (eller genoptage) overvejelserne i dertil egnede fora vedrørende særlige spørgsmål (tilpasning af finansieringen af de sociale ydelser for at forhindre, at erhvervsarbejde straffes; socialsikring set i sammenhæng med de nye former for tilrettelæggelse af arbejdet; alderspensionsordninger; indførelse af en social mindsteindkomst).
It is by encouraging (or reviving) reflection within the appropriate bodies on specific questions (organizing the financing of social benefits so as to avoid penalization of employment; social protection of the new procedures for organizing work; old-age pension mechanisms; introduction of a minimum social wage) that it will prove possible to take joint initiatives.
4) Spørgsmålet om migration inden for Fællesskabet, såvel fra medlemsstat til med lemsstat (angående statsborgere i medlemsstaterne) som fra lande uden for Fælles skabet, er overordentlig vanskeligt, fordi der knytter sig så mange aspekter til migrationsmønstret.
(4) The question of migration within the Community, whether involving Community nationals or persons from outside the Community, is particularly difficult because it is so complex.
Sandt at sige skal man lede længe for at finde én, der har en helhedsvision af disse fænomener og deres udvikling i et 1992-perspektiv.
Indeed, there are few people who have any kind of an overall view of this matter and how it may develop when the internal market has been completed.
På overnationalt plan er fremgangsmåderne i dag fragmentariske og omtvistede; ikke alle fremgangsmåder henhører under Kommissionens kompetence.
At the supranational level, the approaches today are fragmented and disputed; not all fall within the competence of the Commission.
I de fleste af medlemsstaterne har de involverede ministerier — og dem er der mange af— kun et partielt indblik i problemet.
In most of the Member States, the ministries concerned—and they are legion—have only a partial approach to the problem.
Det Europæiske Råd i Hannover (juni 1988) anmodede i øvrigt Kommissionen om at tage sig af problemerne om adgang til medlemsstaterne for immigranter fra tredjelande og disses sociale integration.
Indeed, the Hanover European Council (June 1988) asked the Commission to consider the access and integration problems encountered by immigrants from non-member countries.
Der stilles således en række vigtige spørgsmål, som kun kan besvares på EF-plan.
Major questions are emerging which can be solved only at Community level.
Men nogle økonomiske og sociale beslutningstagere har allerede taget initiativer på deres eget niveau, hvilket viser, at også opbygningen af et socialt integreret Europa er en sag, der kommer alle ved og griber ind i alles hverdag.
However, some economic and social interest groups have already taken initiatives at their own level, thus showing that the construction of the social area is the business of everyone.
Beslutningstagere, som foregriber udviklingen
Some groups are already taking action
Fællesskabets instrumenter, reguleringsarbejdet og teknostrukturen må ikke få lov til at tage magten fra det helt uundværlige samspil, der finder sted mellem de økonomiske og sociale beslutningstagere.
The drafting of Community instruments, the production of rules, the whole complex of technical details should not divert our attention from the vital interplay of economic and social groups.
Det er dog nødvendigt, at disse beslutningstagere »europæiserer« sig og — i det mindste delvis — afpasser deres strategi og optræden efter Fællesskabets dimension.
It is likewise essential that these groups take a more European approach and design their strategy and behaviour, at least in part, on a Community scale.
For øvrigt er nogle allerede begyndt derpå.
Some have already begun to do so.
Der skal her kun omtales nogle få initiativer.
We will restrict ourselves to mentioning only a few.
1) Multinationale firmaer og oprettelse af »koncernråd«
(1) Multinational firms and the setting up of group committees
Virkeliggørelsen af det indre marked vil uden tvivl føre til et øget samarbejde mellem de europæiske virksomheder og mere udbredt anvendelse af tværnationale strukturomlægninger.
There is little doubt that completion of the internal market will lead to a stepping up of cooperation between European companies and of transnational restructuring operations.