natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I overensstemmelse med de retningslinjer, der er udstukket for den løndæm pende politik, kunne det for 1985 fortsat konstateres/at stigningen i de overenskomstmæssige lønninger samt i bruttolønningerne var begrænset og min dre eno i det foregående år.
In line with wage moderation guidelines the increase in agreed wages and gross earnings remained limited in 1985 and was lower than in the pre vious years.
For begge androg stigningen fra midten af 1984 til midten af 1985 noget mindre end 3% over for en stigning i forbrugerpri serne på ca. 5%.
In both cases it amounted to less than 3 % between mid-1984 and mid-1985 as compared with an increase of some 5 % in consumer prices.
F.eks. steg en industriarbejders gennemsnitlige bruttotime- løn fra juli 1984 til juli 1985 med 2,6%, hvilket sammenholdt med en pris stigning på 5,1% i samme periode betød en købekraftforringelse for de time lønnede på ca. 2,4%.
For example, the average gross hourly earnings of industrial workers in creased by 2.6 % between July 1984 and July 1985, so that, in view of the 5.1 % price increase over the same period, this meant a 2.4 % decline in purchasing power.
I årets sidste halvdel kunne der dog noteres en noget kraftigere lønstigningstakt.
However, wage increases picked up again in the second half of the year.
Denne købekraftforringe Ise viL dog delvis bLive opvejet af virkningerne af de to love af 1. august, hvoraf den ene er en skatteLov og den anden en socialLov (med tilhørende bekendtgørelser) tiL virkeliggøreLse af rege ringens fireårsplan for en lempelse af indkomstskatterne og en forhøjelse af børnetiLskudene. I henhold tiL disse love skaL der over et tidsrum af fire år trinvis gennemføres skattelempelser og forhøjelser af børnetilsku- dene.
However, this loss of purchasing power will be partly offset by the effects of the two laws of 1th August in the fiscal and social fields (and the implementing decreeses) which contain the Government's four-year plan for a reduction of income tax and an increase in family benefits.
Fra efteråret 1984 til efteråret 1985 bLev den månedLige mindsteindkomst hævet to gange med 2% og androg dermed pr. 1. oktober 33 349 FB for voksne og
Between late 1984 and late 1985 the monthly minimum income was twice increased by 2 %, amounting to BFR 33.349 for adults on 1 October and
25 845 FB for unge på 18 år.
BFR 25 845 for young people at the age of 18.
Med denne forøgelse på 4% hoLdt den imidler tid ikke trit med prisstigningerne, der var på ca. 5%.
This 4 % increase in the minimum wage was Lower than the some 5 % increase in prices.
Med henblik på bilæggelse af de igangværende og varslede arbejdskon flikter vedtog folketinget i slutningen af marts måned regeringens forslag til lov om fornyeLse og forlængelse af kolLektive overenskomster og afta ler m.v. gældende for en toårig periode (1).
The laws adopted by Parliament at the end of March to end the running and imminent conflicts over the renewal of coLlective agreements, concluded for a two-year period , provide for renewal of these agreements for two years.
I loven fastsættes en generel lønramme for den private sektor på henholdsvis 2% og 1,5% i hvert af de to år, der skal udfyldes ved forhandling meLLem arbejdsmarkedets parter.
Under these agreements nominal wages in the private sector may be increased with the concurrence of the two sides of industry by 2 % in the first year and a further 1 1/2 % in the second.
I den offentlige sektor må de tilsvarende Lønforbedringer ikke overstige
In the public sector such increases may not exceed 1.75 % in the first year and 1.25 % in the second.
1984 gældende lønninger anvendes tiL visse ændringer af Lønstrukturen.
In the public sector it is likewise permitted to use 0.5 % of the wages as at 1 October 1984 for certain adjustments in pay structures agreed by labour and management.
Der udover kan der pr. 1. oktober 1985 og 1986 i denne sektor gennemføres en yderLigere forhøjelse, såfremt Lønudviklingen inden for den private sektor taler herfor.
1 October 1985 and 1 October 1986 depending on wage developments in the private sector.
Ud over disse retningslinjer for de kolLektive overenskomster indebærer de af foLketinget vedtagne Love også, at der sker en begrænsning af indkomster ne for forskellige grupper af ikke-Lønmodtagere, at der ydes et tiLskud til de private arbejdsgivere - svarende tiL 1 1/2% af Lønsummen - til nedbrin gelse af udgifterne ved betaLing af arbejdsmarkedsbidrag, samt at der skaL ske en bunden opsparing på 8% af den deL af den skattepligtige årsindkomst, som ligger over 150 000 DKR, idet denne opsparing først kommer tiL udbeta ling i årene 1990 til 1992.
Apart from these guidelines for collective agreements, the measures decided by Parliament also provide for moderation of the incomes of non- wage-earners, a reduction of employers' contributions to the various social security schemes by some 1.5 % of the total wages paid and that
Idet forbrugerpriserne steg med 3,9% i samme tidsrum, kunne ar bejderne hermed notere en mindre realLønsfremgang på nær ved 1% og funk tionerne på lidt over 2%.
Thus, for the first time since a number of years a new decline in purchasing power of the Danish workers could be avoided.
På årsbasis må Lønudviklingen siges at svare om trent tiL prisudviklingen (+41/2%).
The first notable increase in real terms cf available income from employment in ten years is expected in 1986.
SåLedes er det for første gang i mange år lykkedes at undgå en købekraftsnedgang for lønmodtagerne.
Furthermore, Government and opposition parties agreed on 19 June on a draft tax reform which will include improvements in family benefits.
Forbundsrepublikken TyskLand
Federal Republic of Germany
Den økonomiske udvikling i beretningsåret forLøb således, at det op sving, der aLlerede havde aftegnet sig i de to foregående år, nu forstærke des.
The economic upswing recorded in the two previous years intensified in the year under review.
Når realstigningen i bruttonationalproduktet på 2,6% aLligeveL kun lå lidt over den forventede stigning på 2 1/2%, skyldes det de ugunstige vejr forhold i de første måneder, der især influerede kraftigt på bygge- og anlægs virksomheden. For 1986 regnes der - i henhold til de videnskabelige forsk ningsinstitutters årsberetninger - med et forstærket opsving i form af en vækst i bruttonationalproduktet på ca. 3%.
The fact that the real increase in the gross domestic product (+ 26 % ) was onLy slightly higher than the expected one may be attributed to the cool weather conditions prevailing in the first months of the year, which had a highly adverse effect particularly on the building industry.
De kollektive overenskomstforhandlinger i Forbundsrepublikken Tyskland forløb i beretningsåret i det store og heLe uden særlig opsigtsvækkende episoder, seLv om der på flere områder først kom aftaLer i stand, efter at en række vanskeligheder var overvundet. De aftalte stigninger i de overenskomstmæssige
Collective agreement negotiations in the Federal Republic of Germany were generally uneventful in the year under review, although agreement was reached in a number of sectors only after certain difficulties were overcome.
Lønninger Lå på meLlem 2,4 og 3,8% og var dermed mindre end i de foregående år, dvs. at væksten i lønningerne fladede yderLigere ud.
The wage increases agreed by collective agreements varied between 2.4 and 3.8 % and were thus lower than in the previous years, so that the rise in wages levelled off still further.
I en række tilfæLde blev der indgået længerevarende aftaler med trinvise forhøjelser af Lønnin gerne.
In a number of cases longer-term agreements were concluded, involving phased increases in collective wages.
Desuden var lønudviklingen i de første seks måneder præget af en række trinvise forbedringer, der allerede var blevet aftalt året forud.
At the same time, a number of phased increases agreed on in the previous year affected the wage trend in the first half of the year.
Med hensyn til hjemmearbejde er diverse vederLag og andre kontraktmæssige betingelser, der gæLder for denne arbejdstagergruppe, generelt blevet forbed ret noget gennem bindende aftaLer i lighed med, hvad der gæLder for arbejds tagerne i selve virksomhederne, og visse har endog opnået betydelige forbed ringer, frem for alt inden for områder, hvor de kontraktmæssige vilkår for denne gruppe - bl.a. under hensyntagen til denne arbejdsforms egenart - endnu ikke i ti IstrækkeLig grad var tilpasset de overenskomstmæssige arbejdsvil kår, der gælder for samme eLler tilsvarende arbejde på en virksomhed.
Remuneration and other Labour conditions for home workers were improved by means of binding stipulations - generally speaking to the same extent as workers in firms but in some areas to a greater extent, particularly those areas where conditions applying to home workers, even taking into account the specific nature of home working, had not been brought sufficiently into line with the conditions agreed by collec tive agreements and applying to the same work or work of the same value performed in firms.
Ved en sammenligning melLem de overenskomstmæssige lønstigninger i beretnings­ året og i det foregående år bør der skelnes meLlem Lønudviklingen for de timelønnede og de månedslønnede.
In comparing rises in collective wages with those of the previous year a distinction must be made between hourly and monthly wages: because of the agreed reductions in weekly working time the latter increased less.
Fra midten af 1984 tiL midten af 1985 kan der såLedes i kraft af de trinvise reguleringer noteres en forhøjelse af de overenskomstmæssige timelønninger på 3 1/2% og af de på månedsbasis beregnede Lønninger på kun
Including the phased increases which came into effect between mid-1984 and mid-1985, there was a 3 1/2 % rise in wages calculated on a hourly basis and a rise of only 2 1/2 % for those calculated on a monthly basis.
Den faktiske Lønudvikling fuLgte i vid udstrækning udviklingen i de overens­ komstmæssige lønninger.
The earnings largely followed the same trend as agreed wages and salaries.
Således steg industriarbejdernes bruttotimeløn fra juli 1984 til juli 1985 med 3,7% medens bruttougeLønnen steg med 2,6%.
The gross hourly earnings of industrial workers rose by 3.7 % between July 1984 and July 1985, while their gross weekly earnings rose by 2.6 %.
Månedslønningerne for funktionærer inden for industri og handel steg i samme periode med 4,1%.
The monthly earnings of employees in industry and commerce went up by 4.1 % during the same period.
For hele året antages stigningen i bruttolønnen pr. lønmodtager at have andraget 3 %.
Taking the whole year into account, the increase in the gross wages and salaries of employed persons was roughly 3.3 %.
Forbrugerprisindekset, der i det foregående ar i gennemsnit var stedet 2,4% udviste i 1985 en stigningstakt på 2,2%, hvorved arbejdstagerne opnåede en reallønsforbedring på ca. 1 %.
The cost of living index, which rose last year on average by 2.4 %, has risen from 1984 to 1985 by 2,2 % so that there was an increase in real terms of about 1 % in the gross earning of employees.
Med hensyn til arbejdstagernes formuedannelse blev der i beretningsåret ikke opnået nævneværdige fremskridt trods vedtagelsen året forinden at den fjerde
Despite the adoption of the fourth asset formation law last year no noteworthy advances were made in the year under review as regards the formation of assets by employees.
Lov om formuedanneLse (1). Bortset fra enkelte regionale aftaLer af begrænset rækkevidde bør alene nævnes indgåelsen i foråret 1985 af den første Landsom­ fattende koLLektive overenskomst om formuedannelse inden for banksektoren; med denne aftaLe er dog kun haLvdeLen af den i loven indehoLdte ramme for fremme af medarbejdernes formuedanneLse bLevet udnyttet.
Apart from a number of isolated re gional agreements of limited scope, there is nothing to report except the conclusion of an initial nationwide collective agreement on asset formation in the banking sector in early 1985. However, this agreement takes advantage of only half the opportunities provided by the law.
Derfor bestræber forbundsregeringen sig for at få udvidet Loven om formuedanneLse, så det bliver Lettere for arbejdsmarkedets parter at anvende den, og således at virksomhederne tiLskyndes til at indgå aftaler med arbejdstagerne om over­ skudsdeling og medejendomsret til virksomhedernes kapital. Der forventes i 1986 fremLagt et regeringsforsLag herom.
The Federal government therefore intends to extend the asset formation law in order to facilite its application by both sides of industry and to stimulate the undertakings to conclude agreements with their workers on profit and capital participation.
1. maj og slutteLig 2,1% pr. 1. september, dvs. i alt 17,8%. De forskellige reguleringer gjaldt dog kun lønmodtagere med en månedsløn på op til
Up to the 1 September in the year under review, three index adjustments of wages and salaries in line with price increases were made : 8.2. % on 1 January, 6.6. % on 1 May and a further 2.1 % on 1 September, i.e. a total of 17.8 %.
På baggrund af en stigning i forbrugerpriserne på godt 17% indebærer disse reguleringer
Since the cost of living rose by slightly more than 17 X, this means that there was a slight increase in purchasing power at least for those with low incomes at this date.
Dyrtidsreguleringen af de overenskomstmæssige lønninger blev suspenderet mellem den 1. september 1985 og den 1. januar 1986, idet der fra den 1. januar
But then, automatic adjustment of wages and salaries in line with prices was temporarily suspended from 1 September 1985 to 1 January 1986, when a new form of indexation is to be introduced.
1986 indføres en ny form for indeksering. I henhold til den nye f.emgangsmåde skal der tre gange årligt foretages en ex ante-indeksering, dvs. at lønforhø jelserne afpasses efter de forventede prisstigninger i de følgende fire mane der, hvorved der ikke tages hensyn til virkningerne af de højere priser på importerede varer.
The new procedure provides for indexation three times a year, whereby increases in collectively agreed wages will be based on the projected price increases of the following four months, no account being taken of the effect of increases in import prices.
Månedlige lønindkomster på over 150 000 DRA holdes helt uden for den automatiske indeksering.
Monthly incomes of more than DR 150 000 are to be excluded totally from automatic indexation.
Pa baggrund af en kraftig forværring af den økonomiske situation i løbet af årets sidste haLvdeL si regeringen sig den 11. november tvunget til at give meddeleLse om en række drastiske indgreb til stabilisering af økono mien med det formll at mindske statens udgifter og fl rettet op pi det ka tastrofalt store betalingsbalanceunderskud.
Furthermore, given the fact that the economic situation worsened strongly during the second half of the year, the government was obliged to announce, on 11 October, Draconian measures of stabilisation aiming at lowering the national expenditures and at restoring the catastrophic situation of the balance of payment.
I medfør af en lov, der blev vedtaget umiddelbart herefter, indføres der totalt lønstop indtil udgangen af 1987, dog bortset fra udbetaling af forfaldne dyrtidsportioner, og der indføres strenge sanktioner i tilfælde af, at lovens bestemmelser brydes.
In this context, a law was enacted shortly after the announcement of these measures which prohibited any increase of wages higher than that of the automatic indexation up to the end of 1987 and threatening with severe punishment any contravention.
Mindstedaglønnen, der i begyndelsen af Iret beløb sig til 1 422 DRA, hævedes pr. 1. september til 1 548 DRA og ved årets slutning til 1 618 DRA, hviLket indebar en stigning på I3,8% over for en prisstigning i årets Løb på 25,0%.
The daily minimum wage, which amounted to DR 1.422 at the beginning of the year, was increased to DR 1.548 on 1 September and to DR 1.618 at the beginning of 1986; that means a 138 % increase as compared with a 25.0 % price increase in the course of the year.
Samtidig med at stigningen i forbrugerpriserne på 17% aLlerede i årets tre første kvartaler var langt den højeste i Fællesskabet, idet den i alLe øvrige medlemsstater launder 10%, udLøste regeringens devaluering af drakmen med
While already the 17 % risein consumer prices during the first three quarters of the year was the highest in the Community - all other Member States recorded only single-figure rises - the 15 % devaluation of the drachma decided by the Government on 11 October gave a further impetus to price increases and by the end of the year it amounted, as already said, to 25 %.
IføLge en af planlæg- ningscentret KEPE foretaget undersøgelse udgør den importerede inflation kun 4% af dette samLede tal, medens den største del af prisstigningerne skyl des forøgede Lønomkostninger samt øgede indtægter fra selvstændige erhvervs drivende, øgede kapitalomkostninger, og højere afgifter m.v.
According to a study carried out by the Planning Centre (KEPE) imported inflation amounts to only 4 % and the major portion of the price increases is to be attributed to higher labour costs, increases in the incomes of the selfemployed, capital costs, indirect taxes, etc.
Som føLge af ovennævnte regeringsindgreb lå den faktiske Lønudvikling langt under udviklingen i forbrugerpriserne og skønnes at have andraget 14%.
As a result of the above-called measures, the rise in earnings was by far lower than the rise in consumer prices; it is estimated to be some 14 % on the yearly average.
Med en stigning i forbrugerpriserne på ca. 19% indebærer dette en købekraftsforringelse for bruttolønningerne på 5-6%.
In view of a 19 % annual rise in the cost of living, that means a lost in the purchasing power of gross earnings of some 5 to 6 %.
Formålet med den af regeringen førte lønpolitik i beretningsåret var som tidligere at bidrage til stabilisering af økonomien og fremme af beskæf tigelsen.
The wages policy pursued by the Government in the year under review was again aimed at contributing to the stabilization of the economy and promotion of employment.
Det indebærer, at de Lønforhøjelser, den enkelte arbejdstager op når, ikke må være større end stigningen i forbrugerpriserne.
That meant that the wage increases granted were not supposed to exceed increases in consumer prices.
I den forbindelse tog regeringen udgangspunkt i den prisstigning på 4,5% i 1985 og 2,9% i 1986, der var regnet med i finansLoven, idet den faktiske prisudvikling så senerehen lægges til grund for Lønfastsættelsen.
The Government based itself initially on the price increase rate of 4.5 % in 1985 and 2.9 % in
Det ser ud til, at den meget stramme lønpolitik, regeringen førte i beretningsåret, blev fuLgt i vid udstrækning såvel inden for den private som den offentlige sektor, enten i form af aftaler mellem arbejdsmarkedets parter inden for de berørte brancher elLer i form af ensidige beslutninger fra ar bejdsgiverside.
- either through agreements between labour and management in the branches of industry in question or through unilateral decisions on the part of employers.
Den tværfaglige pristalsregulerede mindsteløn med indbygget reallønsforbedring (SMIC) blev pr. 1. april forhøjet med 2,2% og pr. 1. juli med yderligere 1,96%.
The statutory minimum wage (SMIC) was increased by 2.2 % on 1 April and by a further 1.96 % on 1 July. In the interim there was an adjustment on 1 May aimed at abolishing the "double" SMIC resulting from the general
Desuden blev der den 1. maj foretaget en tilpasning med det sigte at ophæve den "dobbelte" SMIC, der var opstået som følge af den generelLe nedsættelse af den ugentlige arbejdstid til 39 timer pr. 1. februar 1982 (1).
1 reduction of weekly working time to 39 hours on 1 February 1982 .
Arbejdstagere, der er bLevet ansat efter dette tidspunkt, fik fra 1. maj en yderligere forhøjelse på 2,56%.
Employees recruited after that date received the 2.56 % increase on 1 May.
Eftersom man ikke ved, hvor stort et an tal det drejer sig om, kan den nøjagtige gennemsnitlige forbedring af SMIC i 1985 ikke oplyses.
Since their number is not known, it is impossible to quote the exact average rise in the SMIC for 1985.
Men hvis man går ud fra, at ca. halvdeLen af arbejds styrken berøres heraf, indebærer dette en gennemsnitlig forhøjelse af SMIC fra december 1984 tiL 1. maj 1985 på 5 1/2%.
Assuming that roughly half of them were recruited after 1 February 1982 to work a 39-hour week, this means that there was an average increase of 5 1/2 % in the SMIC between
I samme tidsrum steg priserne med knap 3 1/2%, hvorved SMIC-afLønnede kunne notere en reaLlønsforbedring på omkring 2%.
December 1984 and 1 May 1985. In the same period prices rose by 3 1/2 %, so that the value of the SMIC in real terms rose by some 2 % at that date.
Siden juli måned er der ikke foretaget nogen forhøjelse, og da denne sidste forhøjelse blot svarede til de stedfundne prisstigninger, stammer de SMIC-afLønnedes reallønsforbedring i 1985 alene fra stigningen i forbindelse med ophævelsen af den "dobbelte" SMIC - til fordel for arbejds tagere, der er blevet ansat efter 1. februar 1982.
SMIC in 1985 was due exclusively to the abolishings of the "double" SMIC in favour of employees recruited since February 1982.
Eftersom priserne fra juli til december 1986 steg med 1,4%, kan der ved udgangen af 1985 noteres en reallønsforbedring for SMIC-aflønnede på mindre end 1% (i vejet gennemsnit).
In view of a price increase of 1 .4 ï between July and December, the weighted rise of the purchasing power of the SMIC to the end of 1985 was somewhat lower than 1 ï.
Denne nye forhøjelse af mindstelønnen fik diskussionen omkring dens negative virkninger for beskæftigelsen til at blusse op igen.
This new increase in the minimum wage revived discussions about its negative effects on employment. In the past 25 years the nature of the
Rent faktisk har SMIC ændret karakter igennem de forløbne 25 år: i 70'erne bLev den først og frem mest brugt som middeL til gradvis at mindske afstanden mellem de laveste lønninger og de øvrige.
SMIC has in fact changed considerably; in the seventies it served mainly to bring the lower wage levels closer to other wage levels.
Med det for øje bLev den i det mindste hævet sa meget, at den holdt trit med den øvrige lønudvikling, og i mange tilfæLde steg den endog kraftigere.
To that end it was raised as much as other wages and salaries, in many cases more.
Som følge heraf er den nu det dobbeLte af, hvad den havde været, såfremt den alene havde fulgt prisudviklingen.
The result is that it is at present twice as high as if it had been raised in line with price trends.
Hermed har den med virket kraftigt tiL en indsnævring af lønspredningen og til en Hndskelse af forskellen melLem kvinders og mænds lønninger, men i henhoLd til den fran ske arbejdsgiversammenslutning CNPF har den også virket hæmmende for opret telsen af nye arbejdspladser, især for de unge.
Although this has helped considerably to narrow the wage spread, particularly by reducing the gap between men's and women's wages, it also - in the view of the French employers' asso ciation CNPF - inhibits opportunities for creating jobs, particularly jobs for young people.
Eftersom arbejdsmarkedets parter ved fastsættelsen af de overenskomstmæssige lønninger i det store og hele fulgte regeringens lønpoLitik, forblev real lønnen så godt som uforandret.
Since the two sides of industry largely observed the Government's wages policy in fixing wages and salaries under collective agreements, their value in real terms remained all but unchanged.
Timelønssatserne steg fra april 1984 til april
Thus, the index of hourly wage rates rose by 6.3 % between April 1984 and April 1985 and of monthly wage rates by 6.1 %, while the cost of living rose by