natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overslagene er baseret på tendenser udledt af de oplysninger, der foreligger på fællesskabsplan (dvs. begrænset til produkter, for hvilke der foreligger oplysninger om for bruget), og er opsummeret i nedenstående oversigt.
The estimates are based on trends seen in the data available at Community level, (i.e. limited to products for which consumption data exists) and are summarized in the table below.
Frugt og grønsager — udbud og efterspørgsel i 1982 og 1990 ifølge tendenserne for De Ti
Fruit and vegetables: supply and demand 1982 and 1990, according to trends for the Community of the Ten
Forbrug i alt mio t
Total consumption million tonnes
Forbrug pr. indbygger (kg)
Production million tonnes
Frisk frugt i alt
Total fresh fruit
Appelsiner, clementiner, osv. Citrusfrugter i alt
All citrus fruit
Tomater heraf: forarbejdede tomater Blomkål
Tomatoes of which: processed tomatoes Cauliflowers
Grønsager i alt
All vegetables
For tomaters vedkommende vil restriktive foransla'Miinger begrænse produktionen. * = ud fra tendensen i markedsrapporterne. (') Som frisk frugt og forarbejdet frugt. (!)
(J) From trend of harvested production. (3) From trend of market balances.
Ud fra tendensen i produktionen.
N.B. Figures in brackets, resulting from trends, are considered unlikely to be realized; for tomatoes, restrictive measures wil limit production.
Selv om der er meget store udsving i vinhøsten fra det ene år til det andet, er der en tendens til stigende produktion (årlig tendens siden 1971/1972 + 0,54 % for vin under ét og 0,29 % for bordvin.
Although the wine harvest varies greatly from one year to another, there is a tendency for production to increase (annual trend since 1971/72 of + 1.0% for all wine, and of + 0.29% for table wine).
Hvis man går ud fra, at de foranstaltninger, der blev truffet afgørelse om i 1982, og dem, der blev vedtaget i 1984, finder anvendelse, kan man i 1990 forvente en lille nedgang i produktionen af bordvin (til ca. 114 mio hl) og en lille stigning i produktionen af andre former for vin (til ca. 45 mio hl).
On the assumption that the measures decided in 1982, and those adopted at the beginning of 1984, were applied, for the 1990 horizon a slight reduction in table wine production could be forecast (to around 117 million hi) and a slight increase in the production of other wines (reaching about 45 million hi).
Den samlede vinproduktion vil således ligge på mellem 155 og 160 mio hl.
Thus the total quantity of wine produced would be around 160 million hi.
Modsat produktionen udviser det interne forbrug en klart faldende tendens med en tilbagegang på 0,75 % om året.
Unlike production, internal utilization of wine shows a clear tendency to decline, at an annual rate of —0.75%.
Hvis man ekstrapolerer denne tendens frem til produktionsåret 1990/1991, når man frem til et internt forbrug på 130 mio hl (sammenlignet med 136,2 mio hl i 1981/1982).
If one extrapolates this trend up to the 1990/91 marketing year, one arrives at an internal use of 130 million hi (compared with 136.2 million hi in 1981/82).
Dette tal be kræftes, når forbruget pr. indbygger og ændringen i befolkningstallet tages i betragtning, men kan blive en smule større, når udviklingen i indkomsterne tages med i beregningen.
This figure is confirmed when consumption per head and population change are taken into account, but could be slightly higher when income change is included in the estimation.
Hvis politikken for tobakssektoren ikke ændres, anslås det, at det samlede areal med tobaksplanter (for øjeblikket 175 000 ha i EF med det største areal i Frankrig, Grækenland og Italien) vil forblive uændret.
If there is no change in the policy applied in the tobacco sector, it is estimated that the total area planted to tobacco (currently 175 000 ha in the Community, particularly in France, Greece and Italy) will stay the same.
Som følge af stigende udbytte kan tobaksproduktionen imidlertid stadig stige, og når vi når frem til 1990, kan høsten blive på omkring 313 000 t tobak i baller (årlig stigningstakt siden 1972: 1,2%).
However, as a result of increases in yields, tobacco production could still increase, and by 1990 the harvest could be of the order of 313 000 tonnes of baled tobacco (annual rate of increase since 1972: + 1.2%).
Forbruget af cigaretter er for nedadgående, og det samlede forbrug af tobak følger således en negativ tendens.
Consumption of cigarettes is in decline, so that total consumption of tobacco is following a negative trend.
Der er sandsynlighed for, at den interne efterspørgsel efter tobak fortsat vil falde (fra 568 400 t i 1981/1982 til 500 000 t, når vi når frem til 1990).
It is probable that internal demand for tobacco will continue to decline in future (from 568 400 tonnes in 1981/82 to 500 000 tonnes by 1990).
I øjeblikket udgøres kun 34 % af produktionen af »light air cured« og »flue cured« tobak, hvis kvaliteter svarer til
At present, only about 34% of total production is of the 'light air cured' and 'flue cured varieties' and represent quantities for which
markedsefterspørgslen.
there is an internal market demand.
Disse forskelligheder forøger deres vigtighed, og selv forsyningsgraden vil således stige fra 48 til 63 %.
These varieties will increase in their importance and the rate of self-sufficiency will increase from 48% to 63%.
Selvforsyningsgraden defineret som den interne produktion i procent af det samlede interne forbrug har ændret sig i forskellig grad i de senere år for de forskellige produkter.
The degree of self-supply, defined as domestic production as a percentage of total domestic use, has exhibited varying degrees of change in recent years, according to the product in question.
For adstillige produkters vedkommende, er der opstået »strukturelle« overskud med en fast tendens til, at produktionen ud vikler sig meget hurtigere end efterspørgslen (').
With several products, there is a chronic tendency for production to increase much faster than demand.
Det gælder for oksekød, mælk, sukker, vin og korn.
Such products are beef, milk, sugar, wine and cereals.
Indførelsen af kvoter for mælkeleverancerne har begrænset stigningen i produktionen, men har ikke løst overskudsproblemet.
The adoption of quotas on milk deliveries has limited the increase in production but not resolved a position of supply exceeding internal demand.
Denne afgørelse har også haft følger for oksekødsproduktionen, idet den in debærer et betydeligt overskud på kort sigt, men en mindre positiv balance på længere sigt.
That decision has also had consequences for beef production creating a considerable short-term increase in supply, but an improved balance in the longer term.
Hvis de nuværende tendenser fortsætter indtil tiårets ud gang, vil det resultere i en overskudsproduktion i forhold til efterspørgslen i EF på
Present trends, if they continue to the end of the decade, will result in excesses of production over Community demand of:
11 mio t mælk 1,5 mio t sukker (eller mere) 25 mio hl vin 33 mio t korn 0,2 mio oksekød.
11 million tonnes of milk, 1.5 million tonnes (or more) of sugar, 30 million hi of wine, 33 million tonnes of cereals, 0.2 million tonnes of beef.
Selvforsyningsgrad (%) med de vigtigste landbrugsprodukter
Degree of self-supply (%) of major agricultural products
I forbindelse med denne analyse skal det bemærkes, at den undersøgte efterspørgsel er efterspørgslen i Det europæiske Fællesskab; der er også ef terspørgsel efter EF-landbrugsprodukter i lande uden for Fællesskabet, men denne eksportefterspørgsel påvirkes af faktorer som høsten i de forskellige lande (navnlig i USSR), de svingende markedspriser, valutakurserne, de vigtigste producenters eksportpolitik, kreditbetingelserne osv. Disse forhold er umådelig vanskelige at forudsige, og de prognoser, som bliver resultatet, er mindre pålidelige end prognoserne for Fællesskabets interne efterspørgsel.
In the context of this analysis, it should be noted that the demand being examined is that within the European Community; there is also a demand for EC agricultural products in countries outside the Community, but this export demand is influenced by such factors as world harvests (especially that in the USSR), volatile market prices, exchange rates, export policies of major producers, terms of credit and so on. These things are extremely difficult to predict and the resulting forecasts are less reliable than those for internal Community demand.
Verdens befolkning ventes at stige til 5,3 mia i 1990; heraf vil de 4,0 mia leve i 90 udviklingslande ('). Væksten i disse landes bruttonationalprodukt for ventedes at være meget hurtigere end i de udviklede lande.
World population is rising to a forecast 5 300 million in 1990, of which 4 000 million will be in 90 developing countries. (') The GDP growth of these countries was expected to rise at a much higher rate than that of developed countries.
På baggrund af den seneste udvikling i udviklingslandenes gældsætning og ugunstige ændringer i bytteforholdet (2) forekommer den mindre optimistiske situation, der fremgår af FAO's prognoser, mere sandsynlig.
In view of recent developments in the indebtedness of developing countries and adverse shifts in the terms of trade, (2) the less optimistic scenario assumed by the FAO forecasts seems more likely.
Der vil ikke desto mindre ske en stigning i BNP og i efterspørgslen i udviklingslandene.
There will nevertheless be an increase in GDP and in demand in developing countries.
Efterspørgslen efter levnedsmidler i disse lande forventes at overstige udbudet, og den heraf følgende «¿//oimport i 1990 anslås til 67,3 mio t korn og 16,7 mio t mælk og mejeriprodukter, som sammen med anden import vil have en værdi af 11,4 mia US dollars (1975-dollarværdien).
Demand for food in these countries is expected to exceed supply and the resulting net import trade in 1990 is forecast as 67.3 million tonnes of cereals and 16.7 million tonnes of milk and dairy products, which, along with other imports, represents a total of USD 11 400 million (1975 dollar value).
Med hensyn til korn fremgår det af andre prognoser, at udviklingslandenes underskud vil kunne ligge over det af FAO nævnte niveau.
With regard to cereals, other forecasts indicate that the deficit of developing countries could be above the level cited by FAO.
Det internationale Hvederåd (3) har forudsagt, at der vil ske ændringer i produktion, for brug og samhandel i et sådant omfang, at udviklingslandenes behov i 1990 vil udvise et overskud på 100 mio t korn, hvoraf 60 % kan forventes at være hvede.
The International Wheat Council (3) has predicted rates of change in production, use and trade, which imply that by 1990 developing countries' needs could be in excess of 100 million tonnes of cereals, of which 60% could be wheat.
Foruden udviklingslandene udgør USSR og andre lande med planøkonomi betydelige kornmarkeder.
In addition to developing countries, important markets for cereals are found in the USSR and other centrally planned economies.
USSR, Østeuropa og Cuba vil der ske et fald i disse landes import, men de vil fortsat have et underskud i 1990 på 38 mio t korn.
USSR, Eastern Europe and Cuba show a forecast decline in imports of these countries, but imply a continuing deficit in 1990 of 38 million tonnes of cereals.
Lande med planøkonomi i Asien vil have et behov på 19 mio t korn i dette år.
Asian centrally planned economies would require 19 million tonnes of cereals in the same year.
Verdens samlede handel med korn er stigende og forventes at være på ca. 235 mio t i 1990 (sammenlignet med 209 mio t i 1979-1981).
Total world trade in grains is increasing and would be of the order of 235 million tonnes by 1990 (compared with 209 million tonnes in 1979-81).
Fællesskabet vil fortsætte med at forsyne sin andel af verdensmarkedet med landbrugsprodukter og forventer at forøge sin eksport i takt med den internationale handel.
The Community will continue to supply its share of the world market in agricultural products and expects to increase its exports in line with international trade.
Det fremgår af den foregående analyse af tendenserne, både i Fælles skabet og på verdensmarkederne, at medens udbud og efterspørgsel for visse produkters vedkommende udvikler sig harmonisk, er der for andre fortsat tale om en vis uligevægt.
The foregoing analysis of trends, both in the Community and on world markets, indicates that while for some products supply and demand are developing in harmony, for others a certain disequilibrium is continuing.
I denne situation vil Fællesskabet fortsætte sine bestræbelser på at tilpasse den fælles landbrugspolitik til den nævnte udvikling.
Faced with such a situation, the Community will pursue its efforts to adapt the common agricultural policy to this evolution.
Den fortsatte rationalisering af den fælles landbrugspolitik bør sikre, at Fællesskabet kan være til stede på verdensmarkederne på et sundt grundlag, dvs. med stigende konkurrencedygtighed og lavere omkostninger.
The pursuit of the rationalization of the CAP should ensure the participation of the Community in world markets on a sound basis, that is to say, with increasing competitiveness and a lower cost.
Denne politik indebærer ikke, at den fælles landbrugspolitiks principper og resultater skal opgives.
This policy does not imply the abandonment of the principles of the CAP and its achievements.
Tværtimod vil den bevirke, at de grundlæggende mål i den fælles landbrugspolitik i fremtiden kan nås på en måde, som er forenelig med 1980'ernes økonomiske realiteter.
On the contrary, it will provide, for the future, the realization of the fundamental objectives of the CAP in a manner compatible with the economic realities of the 1980.
Det Grønne Europa ingennem 15 Sr
15 years of Green Europe
Det europaiske landbrug i 1980' erne
European agriculture into the nineteen- eighties
Fedevareindførsel til Fallesskabet New Zealand-sagen
EEC food imports: the New Zealand file
De landbrugsmassige aspekter ved udvidelen af Oe "europaiske fai lesskaber : Grakenland
The agricultural aspects of enlargement
De landbrugsmassige aspekter ved udvidelen af De europaiske Fal lesskaber: Spanien
DA, DE, EN, FR, IT, NL of the European Community: Spain The common agricultural policy and world
En ny fallesskabspoliti k vedrørende land brugsstrukturer
A new common agricultural structure policy
Finansieringen af den f a U e s landbrugspolitik vedrørende markedsordningerne - EUGFL, Garantisektionen
Financing the market side of the common agricultural policy - EAGGF-Guarantee
Samordning af landbrugsforskningen i Fal lesskabet
Coordination of agricultural research in the Community
Den Falles landbrugspolitiks bidrag til den økonoaiske udvikling i Fallesskabet
The contribution of the common agricultural policy to the economic development of the Community
Statsstøtte og den falles landbrugspolitik
State aids and the common agricultural pol icy
Den falles landbrugspolitik og samhandelen med landbrugsprodukter mellem EF og udviklingslandene landene
The common agricultural policy and agricultural trade with the developing countries
Følgerne for landbrugssektoren af, at integra tionen inden for den falles landbrugspolitik og inden for den falles politik på andre områder er forskellig
Implications for the agricultural sector of the lack of a matching degree of integra tion in the other areas of Community policy
Til de Sydlige regioner i Fallesskabet - de integrerede aiddelhavsprogrammer
For the Southern Regions of the Community - The integrated Mediterranean programmes -
Den ny falles strukturpolitik for landbruget
The new common agricultural structures pol icy
Frugt og grønsager - hvorfor tilbaqekøb?
Fruit and vegetables - why products are withdrawn from the market
Udsigterne for udbud af og efterspørgsel efter landbrugsprodukter frem til 1990
Supply and demand in agricultural products outlook to 1990
Udgivet af "Landbrugsinformationen" under Generaldirektoratet for information, kommunikation og kultur Kommissionen for De europæiske Fællesskaber- rue de la Loi, 200, 1049 Bruxelles MÅNEDSSKRIFT »7-1985
Published by the Agricultural Information Service of the Directorate-General for Information, Communication and Culture European Community Commission — rue de la Loi, 200, 1049 Brussels
Fællesskabets import af landbrugsprodukter og fødeog fodervarer
Community imports of food and other agricultural products
De regler, der gælder for Fællesskabets import af landbrugsprodukter og føde- og fodervarer giver anledning til uenighed. Nogle mener, at over dreven beskyttelse ved grænserne kunstigt opretholder et landbrug, som ikke er tilstrækkelig produktivt; efter andres opfattelse er forekomsten af betydelige underskud i Fællesskabets handelsbalance for landbrugsprodukter og føde- og fodervarer derimod resultatet af overdreven åbning af dets marked for leverandører fra tredjelande.
There is a certain amount of controversy surrounding the Community's rules on food and other agricultural imports: some observers argue that excessive protection at the frontiers is keeping alive an industry parts of which are inefficient, while others think that heavy deficits in the Community's food and agricultural trade balance show that the Community market is too open to outside suppliers.
Formålet med denne artikel er at bidrage til at kaste lys over en allerede gammel debat.
This article aims to set out the facts and elucidate this long-running debate.
Analyse af Fællesskabets import af landbrugsprodukter og føde- og fodervarer (')
Analysis of Community food and other agricultural imports (
I 1983 beløb Fællesskabets import af landbrugsprodukter og føde- og fodervarer sig til 50,354 mia ECU.
In 1983, food and other agricultural imports entering the Community totalled in value 50 354 million ECU.
Samme år udgjorde Fællesskabets eksport
In the same year Community exports
(') Ved landbrugsprodukter og føde- og fodervarer forstås i denne artikel følgende positioner i FN's standardvarefortegnelse (SITC): 00 Levende dyr; 01 Kød; 02 Mejeriprodukter og æg; 03 Fisk; 04 Korn; 05 Frugt og grønsager; 06 Sukker og honning; 07 Kaffe, kakao, te og krydderier; 08 Foderstoffer; 09 Diverse næringsmidler; 11 Drikkevarer; 12 Tobak; 21 Huder, skind og pelsskind, uberedte; 22 Olieholdige frø og frugter; 23 Naturlig gummi, rå; 24 Træ og kork; 261-265 + 268 Spindfibre, naturlige; 29 Landbrugsmaterialer, rå ikke andet steds nævnt; 4 Olier og fedtstoffer.
(') For the purposes of this article 'food and other agricultural products' means the following divisions and groups of the Standard International Trade Classification (S1TC): 00 = live animals; 01 = meat; 02 - dairy products and eggs; 03 = fish; 04 = cereals; 05 = fruit and vegetables; 06 = sugar and honey; 07 = coffee, tea, cocoa and spices; 08 = feedingstuffs for animals; 09 = miscellaneous food preparations; 11 = beverages; 12 = tobacco; 21 = hides, skins and fur skins, undressed; 22 = oilseeds, oil nuts and oil kernels; 232 = crude rubber; 24 = wood, lumber and cork; 261 to 265 + 268 = natural textile fibres; 29 = crude animal and vegetable materials not elsewhere specified; 4 = oils and fats.
Importen er udtrykt i cif-værdi, eksporten i fob-værdi.
Imports are expressed in value cif and exports in value fob.
af de samme produkter 26,693 mia ECU, og der var således et underskud på 23,661 mia ECU.
of these products amounted to 26 693 million ECU, making for a deficit of 23 661 million ECU.
I 1965 udgjorde importen af landbrugsprodukter og føde- og fodervarer til De Seks 9,876 mia ECU; i 1972 var tallet 13,993 mia ECU (+ 5,2% om året). I perioden 1973-1980 steg importen til De Ni fra 24,140 mia ECU til 42,210 mia ECU (+8,1 % om året).
In 1965, the food and other agricultural imports of the Six totalled 9 876 million ECU; in 1972, they amounted to 13 993 million ECU (an annual imcrease of 5.2%).
Endelig steg importen til De Ti, som var på 44,721 mia ECU i 1981, igen med 6,3% om året i gennemsnit mellem 1981 og 1983 (')· Den andel, som Fællesskabets import af landbrugsprodukter og føde- og fodervarer udgør af den samlede import, og som var på ca. 20% i 70'erne, faldt indtil 1980 til et niveau på 15 %; denne udvikling skyldes hovedsagelig de stigende noteringer for Fællesskabets energiimport; den relative betydning heraf er alene af denne grund steget på bekostning af al anden import til Fællesskabet.
The imports of the Ten, which totalled 44 721 million ECU in 1981, rose by an annual average of 6.3% from 1981 to 1983. (') The proportion of Community imports made up of food and other agricultural imports, about 20% in the 1970, fell to about 15% by 1980. This was in fact mainly because of the leap in the prices of energy products imported into the Community, which therefore, for this reason alone, increased their share of spending on imports relative to all the other Community imports.
Siden 1980 har den andel, som udgøres af importen af landbrugsprodukter og føde- og fodervarer, været stabil, hvilket betyder, at denne import er blevet forøget i samme tempo som Fællesskabets samlede import.
Since 1980, the share of food and other agricultural goods in total imports has remained stable, which means that these imports have increased at the same pace as Community imports as a whole.
1 samme periode steg Fællesskabets eksport af landbrugsprodukter og fødeog fodervarer ligeledes, men i mindre omfang udtrykt i absolutte tal, selv om stigningen har været betydelig hurtigere relativt set.
Over the same period, the Community's food and other agricultural exports also increased, but to a lesser extent in terms of absolute value, even if their growth was definitely faster in relative terms.
Den negative saldo er til stadighed blevet større, fra - 16,990 mia ECU i 1973 til - 22,689 mia ECU i 1980 (De Ni) og over — 23,5 mia i 1983; udtrykt i faste priser har der imidlertid været tale om et fald.
The deficit, in terms of value, increased steadily, from 16 990 million ECU in 1973 to 22 689 million ECU in 1980 (the Nine) and over 23 500 million in 1983, but it contracted in real terms.
Fællesskabet er fortsat langt den største importør på verdensplan af land brugsprodukter og føde- og fodervarer.
The Community remains by far the largest importer of food and other agri cultural products in the world.
Dets andel af verdens samlede import af landbrugsprodukter og føde- og fodervarer, som i nogle år er faldet svagt, er på ca. 20 %.
Its share of the world total, which has been slightly decreasing over the past few years, is close to 20%.
De vigtigste landbrugsprodukter og føde- og fodervarer, som importeres af Fællesskabet
The main food and other agricultural items imported by the Community
Følgende tabel indeholder værdien i faldende orden af importen til Fællesskabet af de forskellige landbrugsprodukter og føde- og fodervarer samt værdien af eksporten og balancen for handelen med tredjelande med hvert af disse produkter i 1983.
The table below shows, in decreasing order of magnitude, the value of imports into the Community of the various products in 1983, together with the value of exports and the external trade balance for each item.
(') Udtrykt i løbende ECU.
(') Values in current ECU.
(2) Tal for 1981 - Kilde: FAO.
O 1981 data - Source: FAO.
Import, eksport og balance i Fællesskabets samhandel med tredjelande med landbrugsprodukter og føde- og fodervarer
Community imports, exports and external trade balance for food and other agricultural products in 1983
- - frugter Spindfibre, naturlige Fisk Kød Korn Olier og fedtstoffer Tobak Landbrugsmaterialer, rå ikke andetsteds nævnt
Oilseeds and oleaginous fruit Natural textile fibres Fish Meat Cereals Oils and fats Tobacco Crude agricultural products not
Fællesskabets import af landbrugsprodukter og føde- og fodervarer er relativt koncentreret: af de 19 analyserede produktgrupper repræsenterer de fire vigtigste poster alene over halvdelen af den samlede import, de syv før ste over 70 %.
The Community's food and agricultural imports are relatively concentrated: out of the 19 groups of products analysed, the four largest items taken together account for over half the total, and the first seven for over 70%.
Men især er der tale om en klar typeopdeling i
They fall into the following clear categories: