natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Uafhængigt af udviklingen i priser og prisrelationer udgøres disse faktorer, for så vidt angår udbuddet, af medlemsstaternes aktion, tekniske fremskridt og strukturelle forandringer såvel på gårdene som i forarbejdningsindustrien, og med hensyn til efterspørgslen, af den almindelige økonomiske udvikling og en ændret forbrugerindstilling.
"Apart from the trend in prices and price relationships, these factors, where supply is concerned, are the action taken by the Member States, technical progress and structural changes on farms and in the processing industry.
Funktionen af den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter påvirkes ligeledes af en dobbelt disharmoni i den ydre beskyttelse mellem:
"The operation of the common organization of the market in milk and milk products is also affected by two imbalances in external protection. They are between:
- smørfedt på den ene side og på den anden andre fedtstoffer sf vegetabilsk oprindelse; der indføres uden told (olieholdige frø) eller med meget lille told (olier),
"- butter fats versus vegetable fats imported at zero duty (oilseeds) or at low customs duty (oils),
- mælkeproteiner på den ene side og på den anden proteiner af vegetabilsk oprindelse, som almindeligvis indføres uden afgifter eller told.
- milk proteins versus vegetable proteins, which are generally imported free of levies and customs duties.
Disse to former for uligevægt udøver en ugunstig indflydelse ikke blot på forbruget af smør til konsum, men også på forbruget af skummetmælk (pulver, flydende) til foder.
"These two imbalances have an adverse effect not only on human consumption of butter but also on animal consumption of skimmed milk as powder or liquid.
Dette forhold er på den anden side årsag til, at der siden 1968 har været et mælk/sojaprisforhold, som er meget gunstigt for mælk (undtagen under sojakrisen i 1973/1974).
They also lie at the root of a milk-soya price relationship which has been very advantageous to milk production since 1968, except during the 1973/74 soya crisis.
Dette prisforhold er således endnu en ansporing til mælkeproduktion og intensivering heraf."
This price relationship constitutes an added incentive to increase and intensify milk production."
Følgerne af denne uligevægt præciseres således i rapporten:
Spelling out the implications of the disequilibria, the Report adds:
"Betydningen af det hidtidige strukturelle overskud kan måles ud fra følgende to oplysninger: mellem 1968 og 1975 måtte Fællesskabet afsætte 10% af smørproduktionen og 75% af skummetmælksproduktionen (i pulverform eller flydende) til nedsatte priser.
"The extent of the structural surplus of the past can be measured by the following two indicators: between 1968 and 1975 the Commission had to dispose of 10% of butter production and 75% of skimmed-miIk production, in powder or liquid form, at reduced prices...
Udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, til mejerisektoren steg fra omkring 600 millioner RE i 1968-69 i De Seks til 521 millioner i 1973 i De Ni, og de forventede bevillinger for 1976 ligger på ca. 1,9 milliarder RE."
Expenditure of the Guarantee Section in the dairy sector went up from about 600 million u.a. in to 1 521 million u.a. in 1973 and some 1 900 million u.a. has been earmarked for 1976.
I konklusionen forudsiges den situation, der kom til at gøre sig gældende i de følgende ti år:
The conclusion points to the situation liable to arise in the subsequent ten years:
"De prognoser, som Kommissionen råder over vedrørende udvikling en på mellemlang og lang sigt på markedet for mælk og mejeriprodukter, fører til den konklusion, at medmindre der træffes tvangsforanstaltninger, vil den nuværende overskudssituation kun forværres i de kommende år."
"Medium- and long-term forecasts for the dairy market suggest to the Commission that in the absence of constraints, the present surplus situation can only worsen in coming years".
Uden at vedtage alle Kommissionens forslag, der ud over de foran staltninger, der allerede var medtaget memorandummet af 1973, omfatte de en afgift på vegetabilske og marine olier og fedtstoffer, udstedte Rådet i maj 1973 en række retsforskrifter med henblik på at genoprette situationen.
Without endorsing all the Commission's proposals, which included, in addition to the measures already in its 1973 Memorandum, a tax on vegetable and marine oils and fats, the Council adopted in May 1973 a number of measures for remedial action.
Retsforskrifterne af maj 1977
Legislation of May 1977
- indførelse af en medansvarsafgift (2) på mindst 1,5% af indikativprisen for mælk; afgiften skulle erlægges af mælkeproducenter for leverancer til en mælkeforarbejdende virksomhed og af producenter, der solgte deres produktion direkte i form af andre mejeriprodukter.
There were two key decisions: introduction of a system of premiums for the non-marketing of milk and milk products and the conversion of dairy herds to meat production; the establishment of a co-responsibility levy of at least 1.5% of the milk target price, payable by all dairy farmers on milk quantities delivered to firms processing milk and by farmers marketing directly their output in the form of other milk products.
For at tage hensyn til vanskelighederne i visse EF-områder blev producenter ne i bjergområderne fritaget for afgiften, og den blev anvendt med lavere sats for producenterne i de områder, der i henhold til direktiv 75/268/EØF var klassificeret som ugunstigt stillede områder.
To accommodate the difficulties certain Community regions had to contend with, mountain and hill dairy farmers were exempted and a lower rate was set for farmers in less-favoured areas, as defined in Directive 75/268/EEC.
For at fremme forbruget både inden for og uden for EF kunne pro grammer, hvis sigte var at udvikle markedsføringen af mejeriprodukter og gennemføre forskning med henblik på nye eller forbedrede produkter, omfattes af EF-finansiering i fuldt omfang eller delvis.
To promote consumption both internally and on export markets, all or part of the cost of further promotion of milk products and research into new products and improved products would be defrayed by the Community.
Blandt foranstaltningerne til udvidelse af markedet for mejeri produkter blev der afsat en særplads til foranstaltninger, hvis sigte var at tilskynde til gennemførelse af nationale programmer vedrørende salg til nedsat pris af mælk og mejeriprodukter til elever på skoler (1)
1 and certain milk products to school children.
Endvidere opfordrede Rådet Kommissionen til at konsultere pro ducentorganisationerne under udarbejdelsen af forslagene.
Also, the Council called upon the Commission to consult the farmers* organizations when working out its proposals.
Komité for Mælk og Mejeriprodukter. Udtalelsen fra komitéen ledsager Kommissionens meddelelse til Rådet.
This innovation had the effect of involving the farmers' representatives more directly in problems relating to the disposal of milk surpluses, and thus constituted a first step towards ensuring greater responsibility so that farmers and processors have a greater share of the responsibility for their operations.
I løbet af 1977 bestræbte Kommissionen sig for at reducere lagrene af skummetmælkspulver ved på visse betingelser at tillade, at skummetmælkspulveret blev solgt til nedsat pris til foder, undtagen kalvefoder (dvs. især svine- og fjerkræfoder) (1).
During 1977, the Commission sought to cut down skimmed-miIk powder stocks by authorizing, on certain conditions, their disposal at reduced prices for use ι as feed other than for calves (mainly pigs and poultry). Arrangements were
Der blev endvidere fastsat be stemmelser om direkte anvendelse af frisk skummetmælkspulver til foder (2)
2 also made for the direct use of fresh skimmed-miIk powder in animal feed.
Salget af skummetmælkspulver til nedsat pris til foderfabrikanterne gav som resultat, at lagrene blev reduceret mærkbart, hvorimod målet for de andre foranstaltninger ikke blev nået.
While low-priced sales of skimmed-miIk powder to compounders eased down stocks, the other schemes failed to achieve their objectives.
I 1978 oversteg mælkeproduktionen for første gang 100 mio t.
In 1978, for the first time, milk production broke through the 100-miIlion-tonne barrier.
I en rapport om situationen i mælkesektoren (3) måtte Kommissionen halvandet år efter de nye bestemmelsers iværksættelse konstatere,- at der fortsat herskede alvorlig uligevægt på markedet for mælk, at der ifølge de foreliggende prognoser også ville herske alvorlig uligevægt
In a report on the situation for milk, the Commission noted, 18 months after the new arrangements had started that "serious disequilibria persist on the milk market", and that available forecasts "point to a serious disequilibrium for becoming years,
Den gentog som konklusion analysen i 1976: Det er helt klart, at det høje prisniveau sammen med en ordning med fuldstændig garanti kun kan fremme tendensen til øget produktion, samtidig med at forbruget og afsætningsmulighederne forbliver mere eller mindre uændrede.
analysis of 1976:
Hvad angår medansvarsafgiften, som skulle have spillet en hovedrolle, konstaterer Kommissionen, at dette ikke har været tilfældet, idet dens indførelse delvis blev udlignet af den prisforhøjelse, hvor der blev truffet afgørelse samtidig (en forhøjelse af indikativprisen på 6,5% for mejeriåret 1977/78 i forhold til den pris, der var i kraft ved begyndelsen af det foregående mejeriår).
As regards the co-responsibility levy, which "should have played a major role", the Commission noted that this had not been the case and that its introduction had been partly neutralized by price increases conceded at the same time (an increase of 6.5% in the target price for 1977/78 over the price at the beginning of the preceding marketing year).
Afgiftens største værdi lå i, at offentligheden blev mere opmærksom på mælkeproblemets alvor.
The main advantage of the levy had been to bring home to farmers more clearly the gravity of the milk problem.
- enten anvendelse af en ordning med produktionskvoter (på be driftsniveau, for de enkelte mejerier eller for hver medlemsstat)
- either the application of a production quota system (to farms, dairies or the Member State),
Den konkluderede: dette valg er vanskeligt at forene med Fællesskabets politik, der hviler på frie beslutninger og fri intern samhandel.
It concludes, "this option would be hard to reconcile with the spirit of the Community, which is based on untrammelled trade".
EF-politikken går derefter i retning af garanti tærskler.
Consequently, preference was given to the introduction of guarantee thresholds.
Eventuelle overskridelser i leverancerne tages i betragtning ved prisfastsættelsen for det følgende mejeriår.
Any overruns in deliveries would be taken into account when prices were fixed at the next price review.
I 1980 og 1981 udarbejdede Kommissionen inden for rammerne af Rådets mandat til Kommissionen af 30. maj 1980 tre dokumenter (1) med nye retningslinjer, ifølge hvilke der blandt andet kan indføres en eventuel graduering af garantierne i forhold til årlige produktionsmål, der fastlægges på grundlag af en femårsprognose for produktion, forbrug og samhandel, således at producenterne i det mindste bærer en del af omkostningerne ved afsætningen af den produktionsdel, der overskrider garanti tærsklen.
Council's 30 May 1980 Mandate to the Commission laid down new guidelines and allowed of "modulation·· of the guarantees in terms of annual production targets set under five-year forecasts of production, consumption and trade, so that farmers would bear at least some of the cost of disposing of that part of their output exceeding the guarantee threshold.
For mælk var produktionsmålet en vækst i leverancerne på højst 0,5% om året.
For milk, the production "target" was an increase in deliveries restricted to
Denne årlige stigning på 0,5% svarede til den daværende vurdering af den forbrugsudvikling, der kunne forventes i EF.
0.5% per year. This annual increment matched the growth of consumption in the
Kommissionen foreslog samtidig en videreførelse af den forsigtige prispolitik og udbygning af producenternes medansvar ved:
At the same time, the Commission proposed maintenance of a cautious policy on prices and tighter co-responsibility rules for farmers by:
- opretholdelse af medansvarsafgiften på 2,5% af indikativprisen, så længe udgifterne til mælk udgjorde over 30% af de udgifter, der blev afholdt under EUGFL, Garantisektionen
- maintenance of the co-responsibility levy near 2.5% of the target price for as long as expenditure on milk would be absorbing more than 30% of EAGGF guarantee expenditure;
(1) - Betragtninger over den fælles landbrugspolitik, K0M(80) 800 endelig udg. af 15.12.1980. - EF-Kommissionens rapport til Rådet vedrørende mandatet af 30. maj 1980, K0M(81) 300 endelig udg. af 24.6.1981. - Memorandum, der supplerer Kommissionens rapport vedrørende man datet af 30. maj 1980, K0M(81) 608 endelig udg. af 23.10.1981.
1 - Reflections on the Common Agricultural Policy, COM(80)800 final, 5.12.80, - Report from the Commission of the European Communities on the 3 May 1980
- anvendelse af en tillægsafgift, der skal dække de udgifter, som er forbundet med afsætningen af de mængder, der leveres ud over pro duktionsmålet.
- an additional levy to cover expenditure incurred in the disposal of quantities delivered beyond the production target.
Afgiften skal opkræves af mejerierne og overvæltes på de enkelte producenter i forhold til deres yderligere leverancer
This levy, charged by the dairies, would be passed on to individual farmers on the basis of their additional deliveries;
- en særafgift på mælk fra intensive bedrifter.
- a special levy on milk from intensive farms.
Fiasko med den første anvendelse af garanti tærsklen
Failure of the first application of the guarantee threshold
Under prisfastsættelsen for mejeriåret 1982/83 besluttede Kommissionen, at der skulle træffes foranstaltninger til at udligne ekstraudgifterne, hvis leverancerne i 1982 lå over den mængde, mejerierne fik leveret i 1981, forhøjet med 0,5%.
When the prices were fixed for 1982/83, the Council decided that if deliveries in 1982 exceeded deliveries to dairies in 1981 plus 0.5%, action would be taken to offset the additional expenditure.
Ved denne beslutning stadfæstede Rådet således kun producenternes samlede medansvar. Der blev ikke som foreslået af Kommissionen taget hensyn til intensiveringsgraden for visse bedrifter, hvor der blev anvendt store mængder kraftfoder.
This decision thus concerned only the overall responsibility of farmers.
Samtidig blev medansvarsafgiften sat til 2%, og indikativprisen for mælk blev på grund af inflationstakten forhøjet med 10,5%.
At the same time, the co-responsibility rate was reduced to 2%, and, in view of the rate of inflation, the milk target price was increased by 10.5%.
Eftersom 1982-indvejningerne steg med 3,6%, hvilket var en sjældent høj stigning, besluttede Rådet på baggrund af de voksende offentlige lagre af smør og skummetmælkspulver ved prisfastsættelsen for mejeriåret 1983/84, og i henhold til beslutningerne det foregående år, at ned sætte indikativprisen for mælk, således som denne var blevet fastlagt efter de sædvanlige metoder, med 3%.
The 3.6% increase in deliveries in 1982 - an unusually high rate - and the mounting public stocks of butter and skimmed-miIk powder induced the Council, when the 1983/84 prices were fixed, to reduce by 3%, pursuant to decisions taken the year previously, by 3% the target price for milk as it had been established according to the customary method.
Trods denne således begrænsede for højelse til 2,37% af indikativprisen blev tendensen til stigning i leverancerne kun endnu mere udtalt, og der kunne for 1983-indvejningerne konstateres en ny rekordstor stigning på 3,9% i forhold til indvejningerne det foregående år.
Despite an increase thus restricted to only 2.37% of the target price, the upward movement in deliveries actually gathered momentum to reach a new record with an increase of 3.9% for the 1983 deliveries over those for 1982.
Kommissionens nye forslag af juli 1983
The Commission's new proposals of July 1983
Allerede fra første halvdel af 1983 kunne Kommissionen konstatere, at udviklingen i leverancerne viste tendens til en·hurtig forøgelse af lagrene af smør og skummetmælkspulver.
In the first half of 1983, the Commission found that deliveries were increasing and stocks of butter and skimmed-miIk powder were rising rapidly.
I henhold til det mandat, Det Europæiske Råd, Stuttgart, havde givet Kommissionen, forelagde denne i juli Rådet nye forslag om tilpasning af den fælles landbrugspolitik (1).
1 agricultural policy.
I dette dokument gjorde Kommissionen rede for, at det ifølge dens vurdering var nødvendigt at nedsætte mælkeprisen med mindst 12% for mejeriåret 1984/85, hvis ekstraudgifterne som følge af 1983-garantitærsklens overskridelse skulle dækkes fuldt ud.
In this document, the Commission argued that if the additional expenditure resulting from the overruns of the guarantee threshold in 1983 were to be fully offset, the milk price would have to be reduced by at least 12% for
Desuden ville foranstaltningen kun få begrænsede virkninger på leverancernes størrelse på kort sigt på grund af den forsinkelse, der måtte forventes i producenternes dispositioner for at tilpasse sig de nye prisbetingelser.
Also, this measure would have had only a limited impact on deliveries in the short term because it would take farmers some time to adapt to the new prices.
Kommissionen meddelte derfor, at den foretrak en ordning med kvoter ledsaget af en restriktiv prispolitik.
For these reasons, the Commission expressed a preference for a quota system plus a restrictive policy on prices.
De forordningsforslag, der blev forelagt Rådet i september 1983, var en nærmere udformning af den foreslåede ordnings funktionsbetingelser: garantimængden skulle principielt baseres på 1981-1everancerne forhøjet med 1%, og medansvarsaf-
Council in September 1983 spelled out the methods of operation of the proposed scheme: the guaranteed quantity would normally be based on 1981 deliveries plus 1%, the levy to be calculated on delivery overruns at dairies, it being up to the dairies to pass on the relevant amounts to the farmers.
(1) Den fælles landbrugspolitik: Kommissionens forslag K0M(83) 500 endelig udg. af 28.7.1983.
Common Agricultural Policy: Commission proposals, C0M(83)500 final, 28.07.83.
(2) Statistisk årbog for landbruget, 1986, s. 138.
2 Agricultural Statistical Yearbook 1986, p. 138.
Der blev ført drøftelser indtil foråret med både de højtstående embedsmænd i medlemsstaterne og med de erhvervsfaglige repræsentanter, og på baggrund af drøftelserne fremlagde Kommissionen den 22. marts 1984 et nyt forslag, hvor der var taget hensyn til en del af den kritik, som var fremsat over for de første forslag: medlemsstaterne kunne fremover vælge mellem en afgift, der var fastlagt på mælkeopkøberniveauet, og en afgift, der blev opkrævet af hver producent.
discussions, which lasted into the spring, both with the Member States' senior officials and with the farmers', processors' and consumers' representatives, led the Commission to propose on 22 March 1984 a new text accommodating a number of criticisms levelled at its original proposals: the Member States could now choose between a levy established vis-à-vis the milk purchasers and a levy charged to each farmer.
De prioriterede kategorier af producenter var præciseret yderligere, hvilket også gjaldt bestemmelserne om kvote overførsel .
Clearer rules were laid down as regards farmers enjoying priority treatment and as regards quota transfers.
Rådets afgørelser vedrørende produktionsstyring
Council decision on the control of production
Rådet traf den 31. marts 1984 beslutning om en ny ordning for produktionsstyring i mælkesektoren; den skulle anvendes fra den 2. april 1984.
On 31 March 1984, the Council approved the new arrangements for the control of milk production, to start on 2 April 1984.
Den bratte ændring og den øjeblikkelige iværksættelse af Rådets bestemmelser gav offentligheden og navnlig de berørte erhvervskategorier opfattelsen af, at der nu ville blive anvendt en relevant ordning for mælkesektoren, og at der hurtigt ville blive genoprettet ligevægt mellem udbud og efterspørgsel.
The abrupt change of course, and the immediate implementation of the regulations adopted by the Council created a feeling in public opinion and particularly among the farmers and others working in the dairy industry that the right action was now being taken for the industry and that supply was to be brought into line with demand very quickly.
Denne tillid til ordningens effektivitet i forhold til de fejlslagne forsøg i de foregående år forklarer uden tvivl, at reaktionen var positiv hos de fleste af de berørte erhvervsgrupper.
This confidence in the effectiveness of the system despite repeated failures in previous years probably accounts for the positive reaction of most of the farmers', processors', and traders' groups involved.
Fastlæggelse af referencemængden
The establishment of the reference quantity
Uden i øvrigt at gå i enkeltheder kan det nævnes, at en af de vigtigste afgørelser, hvilket fremtiden vil vise, var at fastsætte referencemængden for de enkelte producenter eller mejerierne efter et be stemt kriterium. Problemet var at vælge det år, hvis leverancer kunne danne grundlag for de enkelte kvoter.
Without discussion of detail, it may be recalled that one of the key decisions - as the future was to show - was the fixing of reference quantities for individual farmers or dairies, depending on the choice made.
Bestemmelserne fastsatte året 1981 for Fællesskabet som helhed, dog undtagen Grækenland og Italien.
The regulations selected 1981 for all the Community except Greece and Italy.
Valget syntes rimeligt: 1981 var blandt de mindst markante år siden den fælles markedsordnings indførelse; dette skyldtes navnlig den store eksport af mejeriprodukter (ca. 18 mio t omregnet til mælk) og en indlagring af smør og skummetmælkspulver på henholdsvis 13 000 t og 243 000 t.
The choice seemed reasonable: in 1981, partly because of heavy exports of milk products - about 18 million tonnes of milk equivalent - intake of butter and skimmed-miIk powder stocks (at 13 000 tonnes and 243 000 tonnes respectively) was pretty well the lowest since the market organization had been started up.
Der var således håb om, at væksten i efterspørgslen på det indre marked, der var anslået til 0,5% pr. år, ville gøre det muligt fra 1984 at nå en vis ligevægt mellem produktion og behov, også selv om 1981-tal-lene blev forhøjet med 1%.
It could be hoped that the expansion of demand on the internal market - estimated at 0.5% per year - would enable some degree of equilibrium between production and requirements to be achieved from 1984 onwards, even if the figures for 1981 were increased by 1%.
En forudsætning for denne optimisme var, at eksportniveauet blev opretholdt, hvilket imidlertid blev voldsomt dementeret ved den vedvarende nedgang de følgende år.
This optimistic view presupposed unchanged exports, but in fact sales abroad steadily declined in subsequent years.
At forholdene udviklede sig anderledes må også tilskrives de ind rømmelser, der blev givet under drøftelserne og den første anvendelsesperiode; disse indrømmelser betød, at basismængden blev forhøjet, og da foreskrifterne blev mindre tvingende svækkedes effektiviteten.
But the failure of this scheme must also be put down to the concessions made during negotiations and on the occasion of the first period of application, the effect of which was to increase the basic quantity and to soften the impact of the regulations by reducing their binding force.
(1) Nærmere om dette emne i "Kvoteordningen for mælk", Det Grønne Europa nr. 203.
η ; See, in this connection, "Milk: the quota system", Green Europe, No 203.
Tillempningerne og deres følger
Qualifications of the rules and their consequences
To af disse foranstaltninger fik udpræget negative følger; - overførsler fra direkte salg - regional udligning.
Two of the qualifying concessions proved particularly regrettable: