natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En anden nyhed går ud på, at hver virksomheds B-kvota for fremtiden, således som det tidligere har været tilfældet med A-kvoten, i princippet fastsættes for de fem pågældende produktionsår og ikke hvert år som en procentdel af A-kvoten.
A priori the former will be 98% of the basic price for A beet and the latter will be 68% of the basic price for Β beet.
A- og B-basismængderne af sukker for hver medlemsstat er følgende:
In each case, the minimum price corresponds to the respective maximum production levy, which, for A sugar, is 2% of the intervention price for sugar and, for Β sugar, 2% + 3 0% (3 2% in total) of that price.
Tyskland BLØU Danmark Frankrig Grækenland Irland Italien Nederlandene Det forenede Kongerige
In other words, if (for example) the basic production levy were zero, the price for A and Β beet would be the same as the basic price for beet.
A- og B-basismængderne af isoglucose for hver medlemsstat er følgende:
The price which producers receive for sugar manufactured outside the quotas (c sugar) depends on the world market price and is not, therefore, determined by Community legislation but by the contractual agreements concluded by the parties concerned.
BLØU Danmark Franlcrig Grækenland Irland Italien Nederlandene Det forenede Kongerige
Germany BLEU Denmark France Greece Ireland Italy Netherlands United Kingdom
Disse kvoter (A + B) kan ændres i den periode, de gælder for, inden for en grænse på 10$ af de oprindeligt tildelte kvoter. Denne procentdel udgør hvad man kunne kalde manøvreringsmængden: en sukkerfabrik kan fratages højst 10$ af sin oprindelige kvota til fordel for en eller flere andre sukker- eller isoglucosefabrikker i den samme medlemsstat og omvendt.
The basic A and Β quantities for isoglucose in the various Member States are as follows :
Producenternes ansvar for de samlede økonomiske tab i forbindelse med afsætning af det overskud, de har produceret, er et nyt og væsentligt punkt i den nye markedsordning.
Thus, the Community production quotas for A and Β sugar total 11 758 225 tonnes.
For første gang siden 1968, da den første fælles markedsordning for sukker blev indført, skal ikke blot producenter af B-sukker og B-roer, men også de, der producerer A-sukker og A-roer, det vil sige dem, der hidtil har haft 100$'s fordel af pris- og afsætningsgarantien, være økonomisk medansvarlige.
If the Greek quota (319 000 t = A + Β) , which will not effectively apply until 1981/82, is deducted then the total production quota for the nine Member States is now 11 439 225 tonnes (11 758 225 minus 319 000) , as compared with 11 648 000 tonnes for the A and B quotas under the previous system.
Med denne fornyelse kan sektoren sikres et neutralt budget.
The total production quota (A + B) thus represents 98.2% of that applied previously (1).
Der er herefter på forhånd fastsat en produktionsafgift på højst 2$ af interventionsprisen for hele produktionen (A + B) til afsætning af overskud (Fællesskabets produktion inden for kvoterne minus Fællesskabets forbrug).
As regards isoglucose, the total production quota (A + B) has been reduced from 187 5 87 tonnes (dry matter) under the old system to 185 085 tonnes under the new system.
Dersom de økonomiske tab ikke dækkes fuldt ud af provenuet af denne afgift, opkræves der endnu en afgift, denne gang kun af B-kvotaproduktionen, på indtil 30$ af interventionsprisen, det vil sige i alt 32$ af B-sukkerproduktionen.
If one sets aside the Greek quotas (A + Β), which will not apply until 1981/ 82, the total production quota (A + B) now represents only 98.7% of that which applied previously.
For isoglucose gælder samme bestemmelser, men der opkræves dog kun et beløb svarende til den del af afgiften, som påhviler sukkerfabrikanten i de to tilfælde (A og B).
The management of the quotas, i.e. the allocation and alteration of the sugar and isoglucose quotas per undertaking, will be a matter for the Member States in which the undertakings are established but subject to the Community guidelines on this subject.
For at opnå et fuldstændig neutralt budget er der fi^stsat en bestemmelse om, at negativ saldo, som kan skyldes de omtalte afgiftslofter, ligesom eventuel positiv saldo, der fremkommer ved opkrævning af eksportafgifter (i tilfælde af knaphed på verdensmarkedet), skal overføres fra det ene produktionsår til det næste.
The quotas (A + B) may be altered by up to 10% of the initial allocation at any time during the period in which they apply. This percentage represents a margin for manoeuvre : a sugar undertaking may be deprived of up to 10% of its initial quota in favour of one or more sugar or isoglucose undertakings established in the same Member State, and vice versa.
Hvis det i denne forbindelse viser sig, at en negativ saldo ikke dækkes af provenuet af de to produktionsafgifter, skal der foretages en ændring af den maksimale størrelse på 30$ for afgiften på B-sukker, som vil kunne sættes helt op til 37,5$ af interventionsprisen i det følgende produktionsår (dvs. at produktionen af B-sukker i alt vil kunne pålægges en afgift på 39,5$ af interventionsprisen).
As under the previous system, however, this limit will not apply in Italy or the French overseas departments where quotas are transferred under restructuring plans. One new feature, however, is that such transfers will now be possible from undertakings established in the French overseas departments to undertakings established in metropolitan France, subject to an overall limit of 3 0 000 tonnes of white sugar (A and Β quotas together).
Præferenceindførslerne af sukker
Financial responsibility of producers
For at sikre de traditionelle handelsstrømme, især sukker fra AVS (i over ensstemmelse med de forpligtelser, Fællesskabet påtog sig ved den første udvidelse af EF), blev der indført en differenceafgift for alle præferenceindførsler af råsukker, som ikke skulle raffineres på et egentligt raffinaderi (i modsætning til en sukkerfabrik, som først og fremmest fremstiller hvidt sukker direkte på grundlag af sukkerroer, og som desuden kan raffinere krystalliseret råsukker).
The new and essential feature of the new common organization of the market is producer responsibility for all financial losses entailed by the disposal of surpluses. For the first time since 1968, when the original common organization of the market was introduced, financial responsibility will fall not only on the producers of Β sugar and Β beet but also on the producers of A sugar and A beet, that is to say on those who have until now enjoyed a 100% guarantee in respect of price and marketing.
For at udvide disse sukkerfabrik kers adgang til at raffinere præferencesukker indeholder den nye markedsordning en bestemmelse om, at denne afgift fra produktionsåret I982/83 gradvis afskaffes, idet den nedsættes med 1/3 af størrelsen i I980/8I.
This should ensure that the budgetary effect of the sector will be "neutral". A production levy not exceeding 2% of the intervention price will now be charged on all production (A + B) to finance the disposal of surpluses (Community production within the A and Β quotas minus Community consumption).
I mellemtiden kan det i samme øjemed overvejes helt at fritage en vis mængde præferenceråsukker, som ikke skal raffineres på de egentlige raffinaderier, for denne afgift.
If the product of this levy is insufficient to cover all the financial losses, a second levy will be collected, but this time only on production under the Β quota.
Frankrig har fortsat bemyndigelse til i de næste fem produktionsår at yde national tilpasningsstøtte til produktionen af sukkerrør og sukker i de oversøiske departementer af hensyn til disses særlige situation.
This second levy will not exceed 3 0% of the intervention price, i.e. 3 2% altogether on production of Β sugar.
Italien har tilladelse til at yde national tilpasningsstøtte inden for den nuværende størrelsesorden til sukkerroedyrkningen og sukkerproduktionen i Midt- og Syditalien, men i Norditalien skal denne støtte til gengæld i hvert af de fem kommende produktionsår nedsættes i forhold til det foregående produktionsår med et beløb, som svarer til 2$ af den på gældende int e rvent i ons pri s.
Should the overall loss not be covered by the product of the two production levies, the 3 0% maximum on the Β levy may be reviewed and increased to 3 7.5% of the intervention price for the following marketing year (that is, the overall levy on Β sugar could amount to 3 9.5% of the intervention price).
Disse foranstaltninger drejer sig især om procedureregler. Der er imidlertid for første gang en bestemmelse om, at Rådet, i det omfang der er behov for det, på Kommissionens forslag kan træffe særlige bestemmelser med henblik på at opfylde forpligtelser, som skyldes Fællesskabets eventuelle tiltrædelse af Den internationale Sukkeroverenskomst.
In order to provide access for preferential sugar to the sugar factories for refining, the new organization of the market provides that this charge will be gradually phased out, being reduced by one-third of its 1980/81 level in each marketing year from 1982/83.
Udbytte
Page 22
GD for landbrug. < 1) Sukkeroearealer undtagen arealer tilsået til spritfabrikation. (2) I værdien af hvidt sukker.
Commission of the EC, DG for Agriculture jAreas under sugar beet, excluding beet intended for distilleries.
(3) Iberegnet produktionen af sukkermelasse.
"White sugar equivalent. .Including production of molasses sugar.
(4) Moderlandets omrade udelukkende for areal og udbytte, indbefattet produktionen i de oversøiske områder (DOM).
For area and yield, metropolitan France only; for production, including French Overseas Departments.
UDVIKLING I FÆLLESSKABETS FORSYNING MED SUKKER
TREND IN COMMUNITY SUGAR SUPPLY
(i 1 000 t hvidt sukker)
('000 t of white sugar)
Produktion i alt heraf: C-sukker uden for kvoterne (til eksport)
Total production, of which: C sugar for export
Produktion til rådighed for det interne marked Lagerforskydning 3) Import af uforarbejdet sukker ^
Production available for internal market Variation in stocks
Import af forarbejdede produkter ^
Imports of raw sugar
Disponible mængder
Availabilities
12.751 heraf: eksport af uforarbejdet sukker 1) 4) eksport af forarbejdede produkter Ί) forbrug i alt
12.751 of which: Exports of raw sugar ' 1 4
Forbrug (kg/indbygger) Selvforsyningsgrad i % 2)
Feeding of livestock Industrial uses
2) Forholdet mellem den samlede produktion og det samlede forbrug. 3) Genopbygning af lagre (+) eller reduktion af lagre (-).
Consumption, kg per capita Rate of self-supply in %
4) Eksklusive eksport af C-sukker.
TCxcluding exports of C sugar.
VERDENSOPGØRELSE FOR SUKKER
WORLD SUGAR BALANCE
(foreløbig)
Initial stocks
SUKKERPRIS PS VERDENSMARKEDET (LOCOPRIS)
WORLD MARKET PRICES FOR SUGAR (SPOT PRICES)
SrLige gennemsnit (juLi - juni)
Annual averages (July-June)
LONDON Hvidt sukker
LONDON Raw
PARIS Hvidt sukker
NEW YORK Raw
: Hvidt sukker, fob stuvet, bestemte europæiske havne, i nye sække
White sugar, fob stowed, designated European ports, in new hags White sugar, foh stowed, designated European ports, in new hags
New York: Råsukker, 96°, fob stuvet, Vestindien - kontrakt nr. 11 fra produktionsåret 1971/72 χ = ikke noteret.
New York: Raw sugar, 96o fob stowed, Caribbean ports - contract no 11 as from 1971/72 χ = not quoted.
PARIS Hvidt
NEW YORK
Februar Marts
¡Kay ¡¡June
II II II suspenderet
July 78 suspended
Paris Hvidt sukker, fob stuvet, bestemte europæiske havne, i nye sække London Hvidt sukker, fob stuvet, bestemte europæiske havne, i nye sække London Råsukker, 96°, cif Det forenede Kongerige, fra lasterum New York: Råsukker, 96°, fob stuvet, Vestindien.
Paris: White sugar, fob stowed, designated European ports, in new bags London: White sugar, fob stowed, designated European ports, in new bags London: Raw sugar, 96o cif UK, ex-hold New York: Raw sugar, 96o fob stowed, Caribbean ports
(1) Indtil 19.8.1979.
Until 19.8.1979.
ForhøjeL­ se i % (1)
Increase in #1
(1) Den procentvise forhøjeLse i ECU udtrykker forhoLdet meLLem FæLLesskabets priser ved det pågæLdende produktionsårs begyndeLse og ved begyndeLsen af det foregående produktionsår.
The percentage increase in ECU derives from the relationship between Community prices at the beginning of the marketing year in question and those at the beginning of the preceding marketing year.
I den procentvise forhøjeLse i nationaL vaLuta er indregnet de virkninger, som skyLdes tiLpasningén af de grønne kurser i samme perioder.
The percentage increase in national currency also takes into account the effect of adjustments to the green rates during the same period.
(2) Minimumspris for sukkerroer indtiL 1980/81.
Tiinimum price for beet until 1980/81.
Basispris for 1981/82.
Basic price for 1981/82.
Det Grønne Europa - MeddeLeLser om den fæLLes LandbrugspoLitik
Green Europe - Newsletter on the common agricultural policy
165 Det Grønne Europa ingennem 15 år
165 15 years of Green Europe
166 MæLken : Det store hovedbrud for det europæiske Landbrug
166 Milk : problem child of european agriculture
167 EF-Landbruget i verdensperspektiv
167 EEC agriculture : the world dimension
170 Landbruget og overskudsprobLemet
170 Agriculture and the problem of surpluses
173 De Landbrugsmæssige aspekter ved udvideLsen af De europæiske FæLLeskaber - GrækenLand
173 The agricultural aspects of enlargement of the European Community : Greece
174 De Landbrugsmæssige aspekter ved udvidelsen af De europæiske FæLLeskaber - Spanien
174 The agricultural aspects of enlargement of the European Community : Spain
175 Den fæLLes LandbrugspoLitik og fødevare- mange Len ude omkring i verden - Fødevarehjælp
175 The common agricultural policy and world food shortages - Food aid
176 Forbrugerinteresser i forbindetse med den fæLLes LandbrugspoLitik
176 Aspects of the common agricultural policy of concern to consumers
177 FoderstofpoLitikken : kornsubstitutterne
177 Policy for animal feedingstuffs : the case of cereal "substitutes"
178 Fællesskabets udvideLse
178 The enlargement of the Community
MEDDELELSER OM DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK wk
NEWSLETTER ON THE COMMON AGRICULTURAL POLICY
Udgivet af landbrugsinformationen under Generaldirektoratet for landbrug Kommissionen for De europæiske Fællesskaber 200, ruede la Loi, 1049 Bruxelles
Published by the Agricultural Information Service of the Directorate-General for Agriculture European Community Commission — 200, rue de la Loi, 1049 Bruxelles
EN NY FÆLLESSKABSPOLITIK VEDRØRENDE LANDBRUGSSTRUKTURER
ANEW COMMON AGRICULTURAL STRUCTURE POLICY
Manuskript afsluttet i juli 1981
Manuscript finished in July 1981
Luxemburg: Kontoret for de Europæiske Fællesskabers officielle publikationer, 1982
Luxembourg: Office for Officiai Publications of the European Communities, 1982
INDLEDNING Udviklingen i den fælles strukturpolitik for landbruget Den fremtidige rolle for den fælles strukturpolitik for landbruget
INTRODUCTION Working out a common policy on agricultural structures The future role of the common policy for agricultural structures
I. Fælles foranstaltninger vedtaget af Rådet den 28. april I98O
"Common measures" adopted by the Council on 28 April I98O
Ændring af Rådets direktiv 75/268/EØF af 28. april 1975 om landbrug i bjergområder og i visse ugunstigt stillede områder
Amendment of Council Directive 72/268/EEC of 28 April 1975 on mountain and hill farming and farming in certain lessfavoured areas
Ændring af Rådets direktiv 72/159/EØF af 17. april 1972 om modernisering af landbrugsbedrifter
Amendment of Council Directive 72/159/EEC, of I7 April 1972 on the modernization of farms 2· Restriction of investment aids for milk production 3· Restriction of investment aids in pig farming
Begrænsning af støtten til investering i mælke produktionen
5· Adaptation and modernization of the structure of production of beef and veal, sheepmeat and goatmeat in Italy
Begrænsning af støtten til investering i svineavlen k.
Development of agriculture in the French overseas departments ments
Ministerrådet godkendte i begyndelsen af april 198I en række forslag om landbrugsstrukturen (l), samtidig med prisfastsættelsen for produktionsåret I98I/82.
Early in April I98I, when the Council of Ministers approved the prices of agricultural products for the 1981/82 marketing year, it also approved a set of proposals concerning farm structures (l).
Hermed er der taget et yderst vigtigt skridt hen imod en fælles * strukturpolitik for landbruget. Det er også en afgørende etape i udviklingen af den fælles landbrugspolitik.
This marks an extremely important step forward in the development of the common policy on farm structures and indeed in that of the common agricultural policy itself«
Denne publikation behandler kortfattet udviklingen og perspektiverne for landbrugsstrukturpolitikken samt dens rolle for virkeliggørelsen af den fælles landbrugspolitiks målsætning.
This newsletter outlines the progress of and prospects for socio—structural policy in agriculture and its contribution to the achievement of the objectives of the common agricultural policy·
Som bekendt opstilles der i traktaten visse mål for den fælles landbrugspolitik, herunder en forøgelse af bedrifternes produktivitet, og ved udarbejdelsen af landbrugspolitikken skal der ligeledes ifølge traktaten tages hensyn til landbrugserhvervets særlige karakter, der følger af dette erhvervs sociale struktur og af de regionalt betingede forskelle, ligesom der også skal tages hensyn til det forhold, at landbruget er snævert forbundet med økonomien som helhed.
The objectives assigned to the CAP by the Treaty include that of increasing the productivity of farms by ensuring the optimum combination of the faotors of production and that of making proper allowance for the social nature of farming, regional differences and the close links between agriculture and the general economy. These aims cannot be achieved without an effective common policy on structures«
Udviklingen i den fælles strukturpolitik for landbruget
Working out a common policy on agricultural structures
Strukturpolitikken for landbruget har haft en meget ujævn ud vikling. Forklaringen herpå er, at man i den indledende fase satsede på oprettelsen af et virkeligt fælles marked ved hjælp af fælles markedsordninger for de vigtigste landbrugsprodukter.
The development of the structures policy has been steady but slow« This can be explained by the fact that, in the initial period, Community action was concentrated on establishing a genuine common market by the common organization of the market for each main agricultural product·
Allerede i 1962 tog man de første skridt hen imod en struktur politik for landbruget, omend de var ret beskedne. Dels fik
(l) See attached list of "common measures" approved by the Council«
(l) Som bilag findes en liste over de fælles foranstaltninger, som Rådet har vedtaget.
This meant in fact that the Community was opting for retention of the Member States' individual structures policies but with coordination along agreed general lines« At the same time it created a Community financial instrument, one function of which is to support practical measures having the same objects in view«
Kommissionen i opdrag at koordinere de nationale strukturpolitiske ,foranstaltninger, da målet var at råde bod på de strukturelle mangler og tilpasse strukturpolitikken efter landbrugsmarkedspolitikken, samfundsøkonomien og den regionale udviklingspolitik.
2· Towards the end of the Sixties it was clear that a decisive and lasting 'improvement in agricultural structures, especially as regards certain categories of farmers and certain regions, called for action that was more resolute, better organized and more closely dovetailed into the common agricultural policy·
Dels blev det i forbindelse med oprettelsen af Den europæiske udviklings- og garantifond for Landbruget fastsat, at denne fonds udviklings s ekti on, der skulle finansiere strukturpolitikken, så vidt muligt skulle råde over et beides varende til en tredjedel af de midler, der blev afsat til garantisektionen.
For in spite of a substantial improvement, attributable to the prices and markets policy, farmers·'incomes still fell well short of those enjoyed by persons in other occupations· Moreover, the gap between the various categories of farmers was tending to widen· Lastly, efforts made by less prosperous farmers to inorease their income resulted in an increase in production which foreshadowed a build—up of surpluses on agricultural markets· Faced with this situation, the Commission present ed to the Council in December 1968 a Memorandum on the Reform of Agriculture in which it set out the situation and suggested a plan for resolving the fundamental problems.
Fællesskabet valgte imidlertid at lade medlemsstaterne videreføre deres egen strukturpolitik, idet der dog skulle tages hensyn til generelle EF-retningslinjer. Samtidig indførtes et finansielt instrument, hvis opgave var at yde støtte til konkrete initiativer, der lå inden for dette EF-perspektiv.
The Memorandum argued that, if the common agricultural policy was to succeed, there was a need for a fully—fledged policy on agricultural structures, implemented alongside and in conjunction with the prices and markets policy· It would be based on a speedy increase in farm productivity and on action to assist less—favoured Community regions«
Det kan ikke bestrides, at finansieringen af enkeltprojekter har været af væsentlig betydning for landbrugets økonomi i medlemsstaterne, og at mange sektorer, især i de vanskeligst stillede om råder, herved har fået mulighed for produktivitetsforøgelse.
During this period the Council adopted an important decision« Regulation (EEC) No 729/7O on "the financing of the common agricultural policy provided that in future the financing of individual projects should give way to Community financing of "common measures" approved by the Council«
Selv om der var sket en væsentlig forbedring af landbrugsindkomsterne takket være pris- og markedspolitikken, var disse indkomster dog fortsat langt lavere end i de andre erhverv. Desuden var indkomstforskellen mellem de forskellige kategorier af landmænd voksende.
The policy itself was launched in April 1972 when the Council adopted the first socio—structural Directives on the modernization of farms (Directive 72/159/EEC), which were measures to encourage the cessation of farming and the reallocation of "utilized agricultural area" (UAA) for the purposes of structural improvement (Directive 72/160/EEC) and the improvement of the occupational skills of farmers (72/161/EEC)· These Directives formed a unit· A large number of farms could become permanently profitable only by making investments spread out over a number of years, which they could not possibly finance without public aid.
De mindre velstående landmænds be stræbelser for at forbedre deres indtægter kom til udtryk i en forøget produktion, der varslede om det kommende overskud på landbrugsområdet. Stillet overfor disse kendsgerninger forelagde Kommissionen i december I968 Rådet et memorandum om land brugsreformen , i hvilket den redegjorde for situationen og foreslog en løsning på de fundamentale problemer.
If the effect of this investment was to be a lasting one, farm structures would have to be improved.
I dette memorandum fastslog Kommissionen, at en virkelig fælles strukturpolitik for landbruget parallelt med pris- og markedspolitikken var en forudsætning for den fælles landbrugspolitik. Strukturpolitikken skulle sigte mod en hurtig forbedring af bedrifternes produktivitet og mod øget indsats til støtte for de ugunstigt stillede områder i Fællesskabet.
This progress towards an up-to-date type of farming could be achieved only if farmers were given the opportunity to become businessmen by acquiring further occupational training« At the same time, farmers who wished to cease farming should be in a position to take their decision with full knowledge of the facts, helped by an impartial but comprehensive socio-economic information service and, if necessary, be retrained for another job.