natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Medens arbejdsgiverne anholder lønforhandlingssystemet, fordi de finder det alt for stift til at kunne opfylde de krav, der må stilles, hvis produk tionssystemet skal tilpasses, bestræber fagforeningerne sig på som modtræk at fremsætte nye forslag om lendifferentiering og klassificeringer.
While employers accuse the wage negotiation system of being too rigid to cope with the requirements of a flexible production system, the trade unions are responding with new proposals for wage differentiation and classifications.
Reallönnen vil få en beskeden stigning på gennemsnitlig 3%, og den vil næppe blive påvirket af den ændrede strukturering af socialsikringsbidragene (forhøjelse af bidragene til syge- og arbejdsløshedsforsikring og nedskæring af bidragene til aldersforsikring).
There will be a moderate increase in earnings of 3% on average which will be only slightly affected by the modified social security contributions structure (increase in health and unemployment insurance contributions, reduction in old-age insurance contributions).
Ligesom de foregående år har regeringen ikke grebet ind i lønforhandlingsprocessen, og der er ikke sat nogen foranstaltninger i gang med henblik på at fremme den indenlandske efterspørgsel.
As in previous years, the Government was not involved in the pay negotiations and no action is being taken to stimulate internal demand.
Den politik med henblik på stabilisering af ekonomien, der iværksattes i 1985, fortsatte i 1987.
The policy measures designed to stabilize the economy introduced in 1985 continued to be applied in 1987.
Den tungeste byrde i forbindelse hermed bæres af lønmodtagerne, idet der føres en yderst stram indkomstpolitik.
The main brunt of the adjustment is borne by wage-earners through an extremely tight incomes policy.
Den ændring af dyrtidsreguleringen af lønningerne, der indførtes i 1986, gælder fortsat.
The system of wage indexation introduced in 1986 continued to be applied.
Denne nye ordning går ud på tre gange om året at regulere lønningerne på forhånd efter den forventede prisudvikling, idet den inflation, der skyldes prisstigninger for indførte varer, ikke medregnes.
The new system provides for the advance indexation of wages three times a year in line with foreseeable price trends, from which is subtracted the percentage of imported inflation.
Den tildelte forhøjelse pr. 1. maj var på 1% og pr. 1. september på
A 1% increase was granted on 1 May and 4.5X on 1 September.
Den samlede forhøjelse for 1987 er således på 9,8% mod en inflationstakt på 15% Der kan således forventes en ny og alvorlig udhuling af de græske lønningers købekraft.
Thus, total increases in 1987 amounted to 9.8X against an inflation rate of 15 %.It is likely therefore that the wage-earners in Greece will suffer a further serious drop in purchasing power.
De strenge foranstaltninger, der er truffet, begynder at virke, idet inflationstakten er faldet mærkbart.
The severe measures introduced are beginning to have an effect since the rate of inflation has slowed down considerably.
Faldet i de reelle arbejdsindkomster er et tegn på, at det i stigende grad er virksomhederne, der får del i den værditilvækst, der skyldes arbejdstagerne.
The decline in real incomes from work has led to a drift in the distribution of value added from workers to firms.
På længere sigt forventes denne bevægelse at få en gunstig virkning på investeringerne og væksten.
In the long term this movement should have a positive impact on investment and growth.
Regeringen synes indstillet på at opgive den nuværende dyrtidsreguleringsordning for lønningerne til fordel for frie forhandlinger mellem arbejds markedets parter.
The Government seems to be moving away from the system of wage indexation as currently operated in favour of free negotiations between management and workers.
I så tilfælde vil Grækenland nærme sig sine europæiske partnere med hensyn til bestemmelser for lenfastsættelse.
If this is the case, Greece would seem to be coming closer to its European partners as regards methods of fixing wages.
Dreftelserne vedrører ligeledes indførelse af en produktivitetspræmie, dvs. en aflønning, der differentieres alt efter de opnåede resultater.
Under discussion too is the introduction of a productivity bonus according to which wages would be adjusted in the light of results.
Den indkomstpolitik, som regeringen har ført i de sidste år, har tre formål: dæmpning af væksten i lønomkostningerne, udvidelse af de sociale sikringsbestemmelser, således at de dækker trangstilfælde, der ikke omfattes af den almindelige socialsikringsordning, og forhøjelse af de laveste indkomster.
The Government's income policy over the last few years has had three aims : to curb the increase in wage costs, to extend social protection to persons in need not covered by the general social security scheme and to improve the wages of the lowest paid.
De vigtigste midler og redskaber, der har været taget i brug for at nå disse mål, har været: den tværfaglige mindstelen, de sociale pensioner og ydelser, tjenestemandslennen, de grundlæggende kriterier for de kollektive forhandlinger samt skatterne.
The principal instruments used to achieve these goals were : an intersectoral minimum wage, pensions and social security allowances, public employees' earnings and basic criteria for collective bargaining and taxation.
I 1937 har indkomstpolitikken drejet sig om at dæmpe prisstigningerne med henblik på at mindske inflationsforskellen mellem Spanien og dets partnere i Det Europæiske Fællesskab.
In 1987, incomes policy focussed on the objective of restraining price rises which had the effect of reducing the difference in the inflation rate between Spain and its partners in the European Community.
Lønforhandlingerne har været præget af regeringens enske om at begrænse væksten i priser og lønninger til 5%.
Wage negotiations were dominated by the Government's aim of limiting increases in prices and wages to 5X.
Dette mål var så meget desto vigtigere, idet det samtidig gjaldt for pensioner, sociale ydelser, mindstelønnen og løn ningerne for de offentligt ansatte.
This goal was particularly crucial in that at the same time it determined the growth of retirement pensions, social security allowances, the minimum wage and earnings in the public service sector.
Regeringen har fået sin vilje sat igennem i den offentlige sektor, hvor stigningen i lønningerne ligger tæt på 5%, men til gengæld har den private sektor vist sig mindre samarbejdsvillig.
Although the Government's wishes were respected in the public service sector where the increase in earnings was close to 5X, the private sector was less cooperative.
Her er der tale om stigninger på 6,7% i gennemsnit (+ 5,65% for Renfe, en jernbanevirksomhed, + 67% for Telefonica og 5,8% for Aviaco, et luftfartsselskab).
Increases amounted to 6.7% on average (5.65% for the national railway company, RENFE, 6 to 7% for
Det skal dog bemærkes, at en del af denne fremgang oftest er knyttet til opfyldelse af visse mål for produktiviteten eller for forbedring af serviceniveauet.
Telefonica and 5.8% for Aviaco, an airline company). However, part of this increase was more often than not linked to productivity goals or improved service.
Den tværfaglige mindsteløn samt tjenestemandslennen og de sociale ydelser er blevet forhøjet med 5%, dvs. svarende til den forventede inflations takt.
The intersectoral minimum wage, public employees' earnings and social security allowances rose by 5X in line with the anticipated rate of inflation.
Prisstigningerne har imidlertid i 1987 overhalet dette udgangsmål.
However, price rises in 1987 have turned out higher than originally expected.
Der kan således i år forventes en udhuling af købekraften hos de lavest lønnede og hos alle, der nyder godt af virkningerne af omfordelingen.
Therefore the purchasing power of the lower paid and those benefitting from the effects of redistribution is likely to decline.
I Frankrig findes der ikke tværfaglige lenforhandlinger, idet regerin gen blot rådfører sig med arbejdsmarkedets parter om fastsættelse af den tværfaglige pristalsregulerede mindsteløn med indbygget reallønsforbedring (SMIC).
The Government simply consults the two sides of industry on the fixing of the statutory minimum wage (SMIC).
Lønforhandungerne på brancheplan drejer sig om klassificeringsskemaerne og mindstelønningerne.
Wage negotiations at sectoral level relate to job classifications and minimum wages.
Endelig kan forhandlingerne på virksomhedsplan dreje sig om alle emner vedrørende lønninger, og navnlig lægges her niveauet for de årlige forhøjelser.
Negotiations at firm level can concern all matters dealing with wages and in particular establish the levels of annual increases.
Det skal bemærkes, at i Frankrig har der siden 1982 været pligt til at forhandle lønninger både på brancheplan og på virksomhedsplan (Auroux-loven).
Since 1982 there has been a requirement in France to negotiate wages at sectoral level and firm level (Auroux laws).
Lønpolitikken indgår som et led i den almindelige opbremsning af inflationen, der har fundet sted siden 1983.
Since 1983 wage policy has formed part of a general policy designed to slow down inflation.
Den inflationsbekæmpende politik har nemlig hvilet på londæmpning, hvilket har medført, at spillereglerne for løndannelsen er blevet lavet helt om.
Policy to combat inflation has been based on wage restraint and has had the effect of totally inverting the logic of wage formation.
Lenpolitikken udformes i mindre grad end tidligere på brancheniveau. cg der tages i stigende grad hensyn til den enkelte virksomheds særlige ekonomiske forudsætninger.
Wage policy is determined less than in the past at sectoral level and increasingly incorporates economic criteria specific to each firm.
De store strejker i slutningen af 1986 og i begyndelsen af 1987 og udsigterne til kraftigere prisstigninger har ikke rokket ved regeringens økonomiske politik og lønpolitik.
The major strikes at the end of 1986 and early in 1987 and the upwards revision of the target for price increases did not call into question the Government's economic and wage policy.
Beherskelse af produktionsomkostningerne, individualisering af lønnin gerne og forhøjelse af SMIC én gang om året er arbejdsgivernes vigtigste ønsker. For hastige forhøjelser af SMIC skulle have bevirket uorden i lenspredningen .
In nationalized companies agreements were concluded at the beginning of the year providing for a maximum 3X increase in wages.
Forhejelsen af SMIC pr. 1. marts svarede neje til en regulering efter pristallet.
The increase in the SMIC on 1 March was in line with the strict application of the rules for the adjustment of the price index.
Dette gælder også for forhejelsen pr. 1. juli, der gav dækning for forskellen mellem prisstigningerne fra marts 1986 til maj 1987 (3,4%), og for forhøjelsen af SMIC i juli 1986 (2,4%).
The same is true with respect to the increase on 1 July which offset the differences between price rises from March 1986 to May 1987 (3.4X) and the increase in the SMIC since July 1986 (2.4X).
Til løndæmpningspolitikken kommer forhøjelsen i andet halvår af lenmodtagernes bidrag til den sociale sikring (+ 0,6 procentpoint).
To wage restraint policy is added the 0.6 point increase in social security contributions in the second half-year.
I august 1986 var det blevet besluttet at forhøje satsen for bidrag til aldersforsikring med ø,7 procentpoint.
A 0.7 point increase in old-age pension contributions had been agreed in August 1986.
Selv om indkomstskatterne er blevet lettet i 1987 i forhold til 1986, kan der forventes en udhulning af købekraften for den samlede lensum på 1,5% i 1987, efter at den var blevet forbedret med 1,3% i 1986.
Although the income tax burden was eased in 1987, a 1.5X loss in the purchasing power of total wages and salaries can be expected in 1987 as compared with a rise of 1.3X in 1986.
I Irland fastsættes lenniveauet gennem frie forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter.
Wage levels in Ireland are determined by free bargaining between the two sides of industry.
Regeringens rolle består i at fastsætte den ønskelige norm for væksten i lønningerne.
The Government's role is to define what it believes to be a desirable average wage increase. In the 26th Pay
Den 26. lønforhandling, som blev ført i 1987, omfattede 4øø virksomheder i den private sektor, og den førte til en gennem snitlig lønforhøjelse på 5,5%.
Round held this year, almost 700 private sector firms reached agreement on an average wage increase of about 5 %.
Denne aftale kom i stand uden alvorlige for styrrelser på arbejdsmarkedet.
No serious social disputes accompanied this agreement.
Der viste sig større vanskeligheder med hensyn til forhandlingerne i den offentlige sektor.
Greater difficulties emerged in the public sector negotiations.
Arbejdsretten anbefalede en forhøjelse på 4% om året, men regeringen var ikke til sinds at lade lønningerne stige med mere end inflationstakten.
Although the Labour Court advocated an increase of 4% a year, the
Imidlertid blev der indgået en aftale i oktober 1987 mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter (programmet for national genrejsning).
Agreement was however reached in October 1987 between the
Denne aftale omfatter beskatningsaspekter (skattereform), valutaaspekter (valutapolitik og vekselkurs) og sociale og arbejdsmarkedsmæssige aspekter (arbejdsretlige be stemmelser, større social retfærdighed).
(monetary policies and exchange rates) and social aspects (labour law and greater social equity).
Den gælder for tidsrummet 1987/slutningen af 199ø.
It covers the period from 1987 to end 1990.
Som følge af denne aftale vil lennen ikke stige mere end 2,5% i hvert af årene 1988, 1989 og 199ø.
As a result, average pay increases will not exceed 2,5 % in each of the years 1988, 1989 and 1990.
Særlige bestemmelser vil gælde for de lavest lennede arbejdstagere.
Special consideration will be given to lower- paid workers.
Samtidig vil skatten blive nedsat.
At the same time, tax reductions will be implemented.
Ifølge den aftale, der blev indgået i sektoren for offentlige tjeneste ydelser, skal der være lønstop i 6 måneder fulgt af en differentieret forhøj else alt efter lenniveau:
The agreement concluded in the public service sector entails a six month pay pause followed by a differentiated increase according to wage level :
- + 3% af de første 12ø IRL pr. uge; - + 2% af resten.
+ 3% on the first IRL 120 of basic weekly pay;
Endvidere forhøjes den ugentlige mindstelen med 4 IRL.
+ 2X on the balance.
Lønforhandlingerne i Italien er opdelt således:
Wage negotiations in Italy take place at several levels :
- på landsplan forhandler landsorganisationerne af arbejdstagere og arbejds giverforeningerne om den "sociale" len med regeringen; - på brancheplan forhandler branchefagforeningerne og branchearbejdsgiver foreningerne om kollektive aftaler, der almindeligvis er treårige.
- at sectoral level, the sectoral employers' and workers' organizations negotiate collective agreements usually valid for three years.
Alle aspekter vedrerende beskæftigelsesvilkår behandles her;
They cover all aspects of conditions of employment;
- på virksomhedsplan drejer forhandlingerne sig om de mest forskelligartede emner (fra arbejdstidens længde til fagforeningsretten).
(from working time to the right to organize).
Scotti-aftalen, der blev undertegnet den 22. januar 1983 af arbejds giverne, fagforeningerne og regeringen, indeholdt bestemmelser om forringelse af dyrtidsreguleringsordningen af lønningerne med skattemæssige kompensationer til lønmodtagerne og lettelser af de sociale sikringsbidrag for arbejds giverne.
The Scotti agreement of 22 January 1983, signed by the employers, the trade unions and the Government, provided for a reduction in wage indexation with tax relief for employees and cuts in employers' social security contributions.
Denne aftale har således to virkninger: dels bekræftes det, at den bestående aftalemodel gøres mere central med deltagelse af staten, dels skal der gennemføres en effektiv indkomstpolitik, idet landsorganisationernes ret til at indgå aftaler udstrækkes til at gælde på nye områder.
Thus a two-fold purpose is served by the agreement : first, it confirms the shift from the existing bargaining model to a more centralized one involving the State; second, it formalizes a declared incomes policy by extending the bargaining power of the national confederations to new areas.
Brancheforhandlingerne var imidlertid i 1986 og 1987 præget af, at brancherne i stigende grad genvandt forhandlingsretten, og af, at det udtryk keligt blev henstillet, at der skulle udvikles forhandlinger på virksomheds plan scm supplement til de hovedlinjer, der blev udstukket på brancheplan.
A characteristic of the sectoral negotiations in 1986 and 1987, however, has been the marked recovery of sectoral bargaining power and the specific demands for more negotiations at company level to supplement the general points defined by the sector.
Da inflationen er blevet stærkt bremset i de seneste år, er den samlede købekraft blevet fastholdt.
Overall purchasing power remains unchanged due to the sharp fall in inflation in the last few years.
Stigningen i timelønnen i forarbejdningsindustrien ligger på omkring 4%.
Hourly wages in manufacturing rose by some 4X.
I Italien er man ret enig om nødvendigheden af inflationsbekæmpelse og londæmpning.
There is general consensus in Italy on the need to combat inflation and practise wage restraint.
Måderne, hvorpå dette er sket, er følgende: dæmpning af væksten i lønningerne for de offentligt ansatte, overgang til an vendelse af lønsummen som grundlag for lønpolitikken fremfor det nøgne løn niveau og endelig tildeling af en række kompensationer (nedsat arbejdstid, skattenedsættelser, uddannelseskontrakter osv.).
This has been achieved by curbing wage increases in the public sector, taking an approach based on the total wage bill rather than on wage levels and, lastly, by granting a series of compensatory measures (reduction in working time, tax relief, training contracts, etc.).
Nye udbyttedelingsordninger har stærk fremgang.
New incentive schemes are becoming increasingly successful.
De hviler på en varia bel del af lønnen, der fastsættes i forhold til virksomhedsmålsætninger, der er mere sammensatte, end de blotte producerede mængder giver udtryk for.
They determine a variable part of the wage and are linked to far more complex company objectives than just production quotas.
Det bliver stadig sværere at opstille et indeks, der viser den effek­tive lenudvikling. En række ydelser, der forbedrer lenindkomsterne, indgår nemlig ikke i begrebet timelen.
It is becoming increasingly difficult to establish a representative index of wage trends, since certain benefits which Improve earnings are not covered by the hourly wage concept.
Det drejer sig om lenelementer, der tillægges lønnen, såsom feriepenge, engangstiHæg, bonus, nattillæg, faretillæg, alders­tillæg, tillæg til afholdelse af udgifter til arbejdstej osv.
These include wage supplements such as holiday pay, one-off bonuses, productivity bonuses, allowances for nightwork, dirty work, length of service, work clothes, etc.
Dette bevirker, at lønindekset, sådan som det ser ud nu, ikke indbe­fatter de lønelementer, hvor den stærkeste udvikling finder sted.
This means that the wage index as currently defined is unable to keep track of the most dynamic wage factors.
Grundlennen ændres kun lidt: den fleksible del af lennen, der tager hensyn til produktivi­teten og arbejdsvilkårene, udvikler sig derimod meget hastigt.
The basic wage varies only slightly, but the flexible part of the wage, depending on productivity and working conditions, changes very rapidly.
Ifølge loven af 28. marts 1986 ændredes den sociale mindsteløn, og grundsatsen for denne blev hævet til 3%.
The law of 28 March 1986 reformed the minimum wage and stepped up the basic rate by 3X.
I januar 1987 fandt der en ny til­pasning sted (+ ø,5%), som skyldtes, at forskudsudbetalingen blev genindfert.
In January 1987, it was again adjusted (+0.5X), reflecting the reintroduction of the "advance instalment" mechanism.
Loven om garanteret mindstelen trådte i kraft den 1. november 1986.
The legislation on the guaranteed minimum income came into force on'1 November 1986.
De foranstaltninger, der er truffet i den offentlige sektor med henblik på at harmonisere karriererne og afskaffe de "tilfælde, hvor tvingende omstændigheder ger sig gældende", bidrager til en klækkelig forhøjelse af lønsummen på 8øø mio LFR for 1987.
In the public sector, measures to harmonize grading structures and eliminate special cases contributed to a substantial increase in the total wage bill of some LFR 800 million in 1987.
Da inflationen i Nederlandene er holdt kraftigt nede (priserne faldt med 1% i 1987), holdes der skarpt eje med lenstigninger.
With a firm rein on inflation (prices dropped by 1 % in 1987), wage increases are stringently controlled (+ 2.3 %).
For de 47 kollektive overenskomster, der blev indgået for 1.300.øøø arbejdstagere, når lønstigningen op på 0,75%.
Thus under 47 collective agreements covering 1 300 000 workers, the wage increase was 0.75 %.
Da de toårige overenskomster i de fleste sektorer blev indgået i 1986, er der kun sket meget få ændringer i 1987;
Where agreements were concluded for two years in 1986, increases were very low in most sectors.
De lønmæssige skævheder mindskes: det fremgår nemlig af en undersøgel se, at den gennemsnitlige månedsløn i 1985 var to gange højere end lønnen for en voksen ufaglært arbejder.
The gaps between wages are closing : a survey has revealed that in 1985, the average monthly wage was twice as high as that of an unskilled adult worker.
I 1979 var denne forskel endnu på 2,3.
In 1979, the difference was 2.3.
Det skal bemærkes, at løndæmpningen især har berørt de universitetsuddannede.
It was noted that the levelling process chiefly affected the salaries of those with university qualifications.
I en rapport om arbejdsmarkedet giver Det Økonomiske og Sociale Råd udtryk for, at forskellen mellem mindstelønnen og gennemsnitslønnen er for lille, og at mindstelønnen derfor bor falde med 15%.
A report by the Economic and Social Council argues that the difference between the minimum wage and the average wage is insufficient and that the minimum wage should therefore be reduced by 15X.
En større forskel mellem mindstelønnen og gennemsnitslønnen vil ifølge Det Økonomiske og Sociale Råds analyse kunne øge smidigheden på Nederlandenes arbejdsmarked.
A larger gap between the minimum and the average wage would, in its opinion, enhance labour market flexibility in the Netherlands.
Regeringen har ikke fulgt denne henstilling, men er i de forslag, den har fremsat for næste parlamentssamling, gået ind for afskaffelse af mindste lønnen for unge mellem 15 og 17 år.
The Government did not follow this advice, although,in the proposals it has submitted for the forthcoming parliamentary year, it recommends abolishing the minimum wage for young persons in the 15-17 age bracket.
Samtidig foreslår den, at aldersgrænsen for anvendelse af mindstelønnen for unge hæves fra 23 til 24 år.
It also proposes to raise the age limit for entitlement to the minimum youth wage from 23 to 24.
På denne måde håber regeringen, at de unges stilling på arbejdsmarkedet styrkes.
It hopes thus to improve the position of young people on the labour market.
En undersøgelse, der er foretaget af Det Tekniske Kontor for Lenninger, har afsløret, at 3ø.øøø personer, dvs. ø,9% af de arbejdstagere, der henherer under mindstelonsordningen, er underbetalte.
A survey conducted by the Wages Department showed that 30 000 persons or 0.9X of workers entitled to the minimum wage were underpaid.
De lenninger, som de modtager, ligger i gennemsnit 7,9% under det lovfæstede mindstemål.
On average, the wages they received were 7.9X lower than the legal minimum.