natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På arbejdsmarkedet forventes arbejdsløsheden på kort sigt at stige til 11,4% af arbejdsstyrken i 1985.
Import prices for the Community in ECU terms are expected to rise by 7% this year and by 4% in 1985.
På grundlag af prognoserne for produktionsstigningen og forbedringen af arbejdskraftens produktivitet med lidt over 2 % vil beskæfti­gelsen fortsat stagnere.
On the basis of these relatively modest rises in the components of inflation, it is expected that the deflator of private consumption for the Community will rise by only 5% in 1984 and 4!Λ% in 1985.
Da arbejdsstyrken stadig er vok­sende, vil arbejdsløsheden vokse i takt hermed.
This is the lowest rate of increase in consumer prices since 1968.
Hvis det antages, at der ikke på kort sigt sker nogen ændringer i arbejdsmarkedets struktur eller i de relative priser på pro­duktionsfaktorerne, kræves der en langt højere vækstrate i Fællesskabets BNP for at skabe nogen nedgang af betydning i arbejdsløheden.
The principal challenges facing the Community are on the one hand the choice of which short­term policy option to take in the event of renewed world recession in 1986, but on the other, the medium­term policy issue of how to get the Community economy onto a high output growth path with substantial employment creation.
Dette gælder i endnu højere grad, hvis man ser på erfaringerne i de medlemsstater, som igennem det sidste år har haft voksende beskæftigelse.
These medium­term policy issues are dealt with in the 'Annual Economic Report'.
I de fleste tilfælde er stigningen i beskæftigelsen blevet opvejet af en forøgelse af erhvervshyppigheden, fordi arbejdstagere, som ellers havde opgivet håbet, og andre er vendt tilbage til arbejdsmarkedet.
The medium­term projection presented here, which assumes unchanged policy, serves to underline the urgency of the measures recommended in the report.
Den fremskrivning på mellemlang sigt for perioden 1983­1988, som ses i tabel 2.4, giver kun overordentlig skønsmæs­sige oplysninger på grund af den usikkerhed, der er forbun­det med enhver undersøgelse af denne art. Resultaterne i tabellen afhænger naturligvis meget af de eksogene forud­
The medium­term projection for the period 1983­88 pre­sented in Table 2.4, should only be considered as a rough
Den nominelle handelsbalance forventes at udvise et over skud på ca. 1 % af BNP i løbende priser efter 1985 på trods af en svag forringelse af bytteforholdet.
The improvement in the Community's external payments position, which began in 1981, is expected to continue over the forecast period.
Udviklingen i de offentlige underskud er naturligvis betinget af de restriktive arbejdshypoteser vedrørende de offentlige udgifter og viser en støt forbedring igennem perioden, idet de falder fra -5,2% af BNP i løbende priser i 1983 til -3,8% i 1988.
The improvement in 1984 arises from a favourable change in volumes (exports + 6,9%; imports +5,4%) in spite of deteriorating terms of trade. Next year, however, a small part of the increase in the surplus will arise from an improvement in the terms of trade.
Selv om denne nedgang er betydelig, er det gennemsnitlige underskud stadig langt større end det, der blev noteret inden 1973, og de vigtigste årsager hertil er renter og afdrag på statsgælden og virkningerne af den høje arbejdsløshed.
After taking into account a small but persistent deterioration on factor income and transfers, the balance on current transactions of the Community should be marginally negative in 1984 but should improve to reach 0,4% of GDP next year.
') Ved periodens udgang. Kilde: Kommissionens tjenestegrene.
End of period.
Ved fortolkningen af disse fremskrivninger opstår det spørgsmål, hvorledes de svarer til den potentielle vækst i BNP.
In interpreting these projections the question arises of how they compare with the potential growth of GDP.
Selv om der ikke her skal gøres noget egentligt forsøg på at vurdere den potentielle vækst i Fællesskabet, skal visse faktorer dog kort omtales.
While no real attempt is made here to estimate potential growth in the Community, some factors behind it are briefly recalled.
— realprisen på olie vil falde indtil 1986 og derefter stabili sere sig;
(i) the oil price in real terms falls to 1986 and then stabilizes;
— den mængdemæssige stigning i verdenshandelen (ekskl. EF) vil være på 3,5 % årligt;
(ii) world trade, excluding the Community, grows at 3,5% per year in volume;
— den amerikanske lange rente vil fortsat være høj, men rentesatserne i Fællesskabet vil langsomt begynde at falde fra 1985;
(iii) longterm interest rates in the USA remain high but Community rates fall slowly from 1985 on;
— de bilaterale realvekselkurser inden for EMS vil være konstante;
(iv) within EMS, bilateral real exchange rates are held con stant;
— de finanspolitiske variabler, som er eksogene, afspejler den senest bebudede politik i medlemsstaterne.
(v) fiscal policy variables, which are exogenous, reflect latest announced policy in the Member States.
Udbudet af arbejdskraft afhænger af tilvæksten i be folkningen i de arbejdsdygtige aldersklasser (15-64 år), af erhvervsfrekvensen og af antallet af arbejdstimer.
The labour supply depends on the growth of the population of working age (15-64 years), the development of the participation rate and the number of working hours.
For Fællesskabet som helhed kan det forventes, at arbejdstiden fortsat vil være faldende på mellemlang sigt. Erhvervsfrekvensen er vanskelig at forudse.
For the Community as a whole the latter may be expected to con tinue their declining trend in the medium term.
Den har siden begyndelsen af 1960'erne været stigende i Fællesskabet, hvilket skyldes en kombination af en betydelig stigning i antallet af kvinder på arbejdsmarkedet og en mindre nedgang i antallet af mænd.
It has been on a rising trend in the Community since the early 1960s, the combined effect of a significant rise in female participation rates with a small decrease of those for males.
I modsætning hertil har den samlede erhvervsfrekvens igennem de sidste par år udvist en faldende tendens.
By contrast, the overall participation rate has shown signs of a decrease in the last few years.
For 1984 anslås den til at have været 61,5% i Fællesskabet som helhed (den samlede arbejdsstyrke i procent af be folkningen i de arbejdsdygtige aldersklasser).
In 1984 it is estimated to have been 61.5% in the Community as a whole (total labour force as a percentage of the population of working age).
Det kan dog ikke udelukkes, at den vil stige igen, efterhånden som be skæftigelsen øges, hvilket der i den senerere tid har været tegn på.
It can however not be excluded that with growing employment it will pick up again, as indeed some recent evidence may suggest.
På grundlag af disse antagelser udviser grundforløbet en gennemsnitlig årlig vækstrate på 2,4% mellem 1983 og 1988 for BNP i faste priser, hvilket er lidt mere end gennemsnittet for 1983/73 (hvis 1983 undtages, bliver vækstraten 2,7%) (diagram 2.2).
Under these assumptions, the central projection suggests an average annual rate of growth of 2,4% between 1983 and 1988 for real GDP, slightly stronger than the average 1983/ 73 (excluding 198.3, the rate of growth rises to 2,7%) (Graph 2.2).
Hvis de vigtigste forudsætninger holder stik, vil det private forbrug stige langsommere (0,5%) end BNP.
Given the main policy assumptions, private consump tion will grow more slowly (0,5%) than GDP.
Væksten i BNP skyldes således hovedsagelig de private in vesteringer samt et positivt bidrag fra handelsbalancen.
The growth of GDP is therefore essentially led by private investment together with a positive contribution of the real external trade balance.
Vækstraten for befolkningen i de arbejdsdygtige aldersklasser vil ændre sig væssentligt i den sidste del af 1980'erne.
The rate of growth of the population of working age will undergo a substantial change in the latter part of the 1980s.
For Fællesskabet som helhed vil den årlige stigning, som sandsynligvis bliver på 0,9% mellem 1980 og 1985, falde til 0,1 % i perioden 1985-1990 (jf. kapitel 4).
For the Community as a whole, its annual increase which probably will have been 0,9% between 1980 and 1985 will fall to 0.1% in the 1985-90 period (see Chapter 4).
Dette betyder i absolutte tal, at medens befolkningen i de arbejdsdygtige aldersklasser vil være vokset med 7,8 mio mellem 1980 og 1985, vil den kun stige med 1,3 mio mellem 1985 og 1990.
In absolute numbers this means that while the population of working age will have grown by 7,8 million people between 1980 and 1985, it will increase by only 1,3 million between 1985 and 1990.
Fremskrivningen af inflationen bekræfter de fremskridt, der er gjort gennem de seneste år; gennemsnittet for Fællesskabet antages nu at ligge på samme niveau som før oliekrisen (4,8% i 1988/83 for BNP-prisindekset i forhold til 4,9% i 1973/60).
The share of net investment (gross fixed capital formation less depreciation) in GDP has fallen steadily in recent years, from an average of 13,2% in the 1960-73 period to about 7% in 1983. a share which might however have been stabilized in 1984.
DIAGRAM 2.2: BNP­vækst og inflation i Fællesskabet
GRAPH 2.2 : GDP growth and inflation in the Community
Fremskrivning f \ l\ h
Projection f \ i\
Økonomisk årsoversigt 1984­1985 olieprischok, nemlig fra 4^% årligt i perioden 1973­1961 til 2% i perioden 1981­1873.
Annual Economic Review 1984-85
Følgelig er beskæftigelsen i Fæl­lesskabet blevet påvirket af to faktorer samtidig, nemlig en mindre stigning i kapitalapparatet og en mindre anvendelse af arbejdskraft pr. produceret enhed.
Table 2.5 quently, employment in the Community has been affected by two factors simultaneously, a lower rise of the capital stock and smaller share of labour per unit of production.
') Forarbejdningsvirksomhed, energi, bygge­ og anlægsvirksomhed. 2) 1973/69. ') 1979/73.
Manufacturing, energy. construction. 1973/69. 1979/73. 1980/73.
Overslagene over trend'en viser, at den underliggende BNP­vækst i de seneste år har været 1 \ % i Fællesskabet som helhed (første linje i tabel 2.6), idet satsen i de større medlemsstater har ligget mellem _BAR_% (Frankrig) og lf %(Italien).
The trend estimate suggests that underlying GDP growth has been 1 'Λ% in recent years in the Community as a whole (first line of Table 2.6), the rate ranging among the large Member States from 0,75% for France to 13Λ% for Italy.
For Fællesskabet er der tale om en lidt stær­kere vækst end den, der fremgår ved benyttelse af metoden, hvor man sammenligner to tidspunkter med samme kapaci­
It also suggests that a return to full employment in the Community will require both policies which encourage the use of more labour in all sectors of the economy but also strongly stimu­late investment to increase the growth rate of productive potential.
Økonomiske udsigter på kort og mellemlang sigt tetsudnyttelse (1,1 %).
The economic outlook in the short and medium term
Væksttrend og kapacitetsudnyttelse
Growth trend and capacity utilization
') Baseret på 4-års glidende gennemsnit, korrigeret for gennemsnitlige konjunkturforløb. Kilde: Kommissionens tjenestegrene.
Based on 4-year moving averages, adjusted for average cyclical performance.
Økonomisk årsoversigt 1984-1985
Annual Economic Review 1984-85
2,3% og 1,8% ')· På grundlag af disse importandele kan den direkte virkning på eksporten beregnes til 0,33 % af BNP i Forbundsrepublikken Tyskland, mens den endog er en smule større i Det forenede Kongerige med 0,37 % af BNP.
The possible impact of a United States balance of payments correction on the European recovery it is even slightly higher for the United Kingdom with 0.37% of GDP.
For Frankrig og Italien er eksportnedgangen betydelig mindre både i absolutte og relative tal. Udtrykt i % af BNP ville eksporten i dette scenario direkte falde med 0,20 % i Frankrig og med 0,21% ¡Italien.
For France and Italy the export loss is significantly lower both in absolute and relative terms.
I 1985 (eller 1986) kan opsvinget i Europa tænkes at blive påvirket af en stærkt ændret økonomisk politik i USA, der tager sigte på at mindske skævhederne i den amerikanske økonomi.
In 1985 (or 1986) the European recovery might be confronted with a substantial change in US economic policy aimed at reducing the disequilibria of the US economy.
Navnlig problemerne omkring det statslige budgetunderskud, finanspolitikken, det store underskud på betalingsbalancens løbende poster samt dollarens styrke giver anledning til bekymring.
The main uncer­tainties centre around the problem of the Federal budget deficit and the fiscal policy stance, the large current account deficit and the strength of the dollar.
Sigtet med følgende scenarier er at måle virkningen på opsvinget i Europa i 1985 af forskellige mulige tilpasningsforanstaltninger.
The following scenario analysis attempts to quantify the impact of various possible adjustment measures on the European recovery in 1985.
Der er valgt en arbejdshypotese om, at disse foranstaltninger får virkning fra årets begyndelse. Scenarierne vises i tabel 13 sammen med Kommissionens egen prognose for 1985.
It is thus hypothetically assumed that the measures are effective at the beginning of the year.
En fuldstændig empirisk bedømmelse af dette scenario forudsætter, at de sekundære multiplikator- og acceleratorvirkninger medtages.
The full empirical assessment of this scenario requires the in­clusion of secondary effects working through multiplier and accelerator mechanisms.
I tabel 1 vises EURO-LINK-simulationsresultaterne af dette scenario vedrørende udsigterne for vækst, inflation og ligevægt i udenrigsøkonomien for de fire største europæiske økonomier.
Table 1 presents Eurolink simulation results of this scenario for growth prospects, inflation perform­ance and the external equilibrium for the four major European economies.
Det antages, at den amerikanske import i 1985 er uændret udtrykt i mængde sammenholdt med den i øjeblikket anslåede stigningstakt på 9 %.
Suppose that in 1985 United States imports were static in volume terms, compared to their presently assumed 9% increase.
Der er tale om ca. 35 mia $ eller ca. 1 % af det amerikanske BNP. Opbremsningen i den amerikanske økonomi vil kunne tilskrives en kombination af en restriktiv finanspolitik og en stram pengepolitik.
This amounts to some USD 35 000 million, which is about 1% of United States GDP.
Som forventet ville virkningerne blive relativt store i Forbundsrepublikken Tyskland og Det forenede Kongerige med en for mindskelse af BNP-væksten på lidt over 0,3 %.
As expected the effects would be relatively high in Germany and the United Kingdom with a loss of GDP growth of slightly more than -0.3%.
Virkningerne for Frankrig og Italien er mindre, idet væksten i disse lande
The impacts for France and Italy are lower with a growth decline of about -0,2 percentage points.
Den direkte virkning på Europas eksport er stærkt afhængig af de forskellige landes andel af USA's samlede import.
The direct impact on European exports differs significantly across countries because of different shares in total US-imports.
Blandt de fire største økonomier er denne andel størst for Forbundsrepublikken Tyskland (5,5 %) samt for Det forenede Kongerige (3,9 %), mens Frankrigs og Italiens andel kun er på henholdsvis
As far as the four major European economies are concerned this share is highest for Germany (5,5%) and the United Kingdom (3.9%). France and Italy are on the low side with 2,3% and 1,8% respectively.'
') Kilde: De forenede Nationer, Trade Matrix, 1981.
Source: United Nations, traile Matrix. I9SI.
Virkninger på opsvinget i Europa i 1985 af en hypotetisk tilpasning på 35 mia USD af underskuddet på den amerikanske betalingsbalances lebende poster med uændrede rentesatser og valutakurser
Effects of a hypothetical US current account correction of USD 35 000 million with unchanged interest rates and exchange rates on the European recovery in 1985
Vækstudsigter (i %) — grundforløb — scenario A forskel
Growth prospects (in %) - base forecast — scenario A difference
(i %) — grundforløb — scenario A forskel
Inflation performance (in %) - base forecast - scenario A
Ligevægt i udenrigsøkonomien (løbende poster i % af BNP) — grundforløb — scenario A forskel
External equilibrium (current account in % of GDP) - base forecast — scenario A o.l difference
De kvantitative resultater af dette scenario er baseret på den empiriske undersøgelse foretaget af Cline '), som til dels kritiseres af Dornbusch og Fischer2), men de talmæssige resultater bekræftes af andre undersøgelser3).
Significant inflationary impacts are not observed in this scenario, mainly because of low direct demand impacts on prices and because secondary effects which work mainly through labour market effects only occur with a time lag.
I henhold til undersøgelsen formindskes med ca. 0,2 procentpoints.
Therefore, the effects on the European current ac­count are not very marked in this scenario.
Prisudviklingen påvirkes ikke signifikant i dette scenario, hovedsagelig på grund af de små direkte efterspørgselsvirkninger på priserne, og fordi de sekundære virkninger, hovedsagelig i form af arbejdsmarkedseffekter, kun slår igennem med en vis træghed.
The decline of the current account GDP ratio varies between -0.3% in Germany and about half of this for the other countries.
vil en stigning i rentesatserne i USA på 2 % have til følge, at udviklingslandenes betalingsbalance forringes med mellem 6 og 7 mia USD, som dels skyldes øgede rentebyrder, dels lavere eksport som følge af recessionstendenserne i verdensøkonomien.
interest rates of 2% would contribute to a current account deterioration in the LDCs of about USD 6 to 7 000 million, which is partly due to higher interest payments and partly due to lower exports as a result of recessionary tendencies in the world economy.
I dette scenario antages det, at udviklingslandene vil skære deres import ned med samme beløb for at forhindre en yderligere forværring af udenrigsøkonomien.
In this scenario the assumption is made that the LDCs will cut their imports by the same amount to prevent a further deterioration of their external position.
Også her afhænger dette scenarios virkninger på opsvinget i Europa af de europæiske landes andel af udviklingslandenes samlede import.
Again, the feedback effects of this scenario for the European recovery have to take account of the shares of European countries in LDCs total imports.
For de fire største europæiske lande beløber disse andele sig til 6,8 % af udviklingslandenes samlede import for Frankrigs og 5,3 % for Forbundsrepublikken Tysklands vedkommende, medens der er tale om relativt lave andele for Det forenede Kongerige (3,5%) og Italien (2,6 %).
As far as the 4 major European countries are concerned these shares differ between 6.8% of total LDCs' imports for France and 5,3% for Germany and comparatively rather low shares of 3.5% for the United Kingdom and 2,6% for Italy.
Resultaterne for betalingsbalancens løbende poster viser igen, at eksportnedgangen stort set modsvares af udlignende importreduktioner.
The quantitative results for the four major European countries are shown in Table 2. The results suggest that the effects are not insignificant, but are perhaps somewhat less than might have been expected.
Derfor er virkningerne på de løbende poster i Europa ikke særlig markante i dette scenario.
It should, however, be cautioned that this simulation addressed only the pure trade effects of LDC austerity.
Faldet i de løbende poster sat i forhold til BNP varierer mellem 0,3 % i Forbundsrepublikken Tyskland og omkring det halve for de øvrige lande.
Government policy responses in the areas of interest rates, exchange rates, fiscal policy, and probably above all protectionism would be of great importance in determining the overall.
Da den (for det meste indeksregulerede) bankgæld i disse lande desuden er højere end antaget af Cline, skønner Dornbusch/Fischer, at stigende amerikanske rentesatser vil have endnu større indvirkning pá udviklingslandenes rentebetalinger. Dornbusch R. og Stanley Fischer (1984), The World Debt Problem, dupl.: s. 36.
As. in addition, in these countries the (mostly indexed) bank debt is higher than assumed by Cline. Dornbusch Fiseher estimate a larger impact of rising US interest rates on LDC interest payments. Dornbusch R. and Stanley Fischer (1984).
Virkninger på opsvinget i Europa i 1985 af en tilpasning på 35 mia USD af betalingsbalances lebende poster (tabel 1) kombineret med en yderligere begrænsning af udviklingslandenes import med 6,5 mia USD som følge af en stigning i de amerikanske rentesatser på 2 %
Effects of a current account correction of USD 35 000 million (Table 1) combined with an additional import cut of USD 65 000 million by LDC countries as a consequence of 2% higher US interest rates on the European recovery 1985
Ligevægt i udenrigsøkonomien (løbende poster i % af BNP) — grundforløb — scenario B forskel
External equilibrium (current account in % of GDP) — base forecast — scenario Β difference
Det antages nu, at dollaren falder med 20 % i forhold til alle andre valutaer.
It is now supposed that the dollar falls 20% against all other currencies.
Denne autonome svækkelse af dollaren skyldes en ændret opfattelse af USA's evne til at fastholde sin stilling i udenrigsøkonomien, og det sker i en situation med uændrede rentesatser.
This autonomous weakening of the dollar results from changed perceptions of the sustainabiiity of the US external financial position, and so it goes.
Den faldende dollarkurs' indvirkning på de indenlandske priser er entydig.
The effect of the depreciating dollar on internal prices is unambiguous.
Faldende importpriser påvirker de indenlandske for brugerpriser direkte.
Decreasing import prices have a direct impact on domestic consumer prices.
Desuden falder producentpriserne som følge af lavere materialeomkostninger, idet prisen på primære imputs udtrykt i dollars falder.
In addition, producer prices are de creasing too due to lower material costs as prices of dollar denominated primary inputs decrease.
Importpriserne i nationale valutaer reagerer næsten øjeblikkelig på en faldende dollarkurs og vil tilpasse sig inden for det første år.
Import prices in national currencies are reacting almost immediately to the fall in the dollar rate and adjust within the first year.
Med hensyn til leveomkostningerne ligger disse 1,0-1,8 procentpoints lavere end i grundforløbet.
As far as the cost of living indices are concerned they are 1,0 to 1,8 percentage points lower than in the base forecast.
Resultatet for Italien må anses for at udgøre et absolut maksimum, idet det i modellen antages, at al primær import udtrykkes i dollars.
The result for Italy has to be considered as the very upper limit because the model assumes that all primary imports are denominated in dollars.
Resultaterne viser en lidt større påvirkning. Jf. : Wharton Econometric Forecasting Associates, Alternative Global Scenarios, World Outlook Conference, November 1983, Montreal.
This adds an exchange rate boost to the US trade account, and a further loss of export demand in Europe.
Det forenede Kongerige
Effects of a 20% devaluation of the US dollar on the European recovery in 1985
Vækstudsigter (i %) — grundforløb — scenario C forskel
Growth prospects (in %) — base forecast — scenario C
(i %) — grundforløb — scenario C forskel
Inflation performance (in %) — base forecast — scenario C difference
Ligevægt i udenrigsøkonomien (løbende poster i % af BNP) — grundforløb — scenario C
External equilibrium (current account in % of GDP) — base forecast — scenario C difference
Virksomhedssektoren : produktion, investering, løn og profit
Enterprise sector: output, investment, wages and profits
Virksomhedernes finansielle situation blev forbedret markant i 1983, og det forventes, at den vil blive yderligere konsolideret i 1984 og 1985 som et resultat af løntilbageholdenhed og et forbedret bytteforhold.
The financial situation of enterprises improved significantly in 1983 and is expected to show a further recovery in 1984 and 1985 as a result of wage moderation and a terms of trade improvement.
Investeringsrentabiliteten er stigende, men kapitalafkastet er nu sandsynligvis væsentlig lavere i EF end i USA.
The profitability of investment is rising but the rate of return on capital is probably now significantly lower in the EC than in the US.