natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Her er det naturligvis vigtigt at lægge mærke til, at udgangspunktet (1970) i mange økonomisk stærke regioner var et meget lavt arbejdsløshedstal i sammenligning med de svagere regioner.
It is important to note of course that the initial (1970) levels of unemployment in many of the stronger regions were very low in comparison to those in the weaker regions.
En sådan sammenligning er foretaget i Tabel D.10 på side 161.
The experience of German and U.K. regions best illustrates how the situation developed.
Visse tyske og britiske regioner giver det bedste billede af udviklingen.
The growth in unemployment in Germany during 1973-1975 was particularly high in the regions of Baden-Wuerttemberg as well as in Mittelfranken.
I Tyskland var stigningen i ledigheden i 1973-1975 særlig kraftig i regionerne Baden-Wurttemberg og Mittelfranken, hvorimod den i 1975-1979 i Baden-Wurttemberg var den laveste i Tyskland.
On the other hand, between 1975 and 1979 the growth in unemployment in Baden-Wuerttemberg was the lowest in Germany.
I sidstnævnte periode steg arbejdsløsheden kun kraftigt i Bremen, Dusseldorf, Saarland og Vestberlin, hvor den under krisen kun var steget svagt.
In the second period, only Bremen, Buesseldorf, the Saarland and West-Berlin, which had shown weak growth in unemployment during the crisis, showed high growth thereafter.
I Det forenede Kongerige er billedet nogenlunde det samme - en relativ kraftig stigning i arbejdsløsheden i den sydøstlige del i 1974-76 efterfulgt af en forholdsvis langsom stigning i 1976-79.
Much the same picture emerges in the U.K. - relatively high growth in unemployment in the South East (1974-76) followed by relatively slow growth in 1976-79. On the other hand, Scotland, the North of England
Derimod kunne der i Skotland, Nordengland og Nordirland kun noteres mindre stigninger under krisen og først senere en stærkere stigning i arbejdsløsheden.
The regions of Europe and Northern Ireland showed small increases during the crisis and relatively high growth in unemployment afterwards.
I Italien skete den største stigning i arbejdsløsheden først efter recessionen på et tidspunkt, hvor andre lande havde tilpasset sig mere eller mindre til de nye forhold.
Highest increases of unemployment occurred in Italy only after the recession, at a time when other countries had more or less adapted to it.
Af denne analyse kan man konkludere, at det var de mest velstillede regioner, der var meget sårbare under recessionen i midten af 70'erne, det bedst lykkedes at tilpasse sig krisen, hvorimod de mindre udviklede områder eller regioner, der er afhængige af industrier i tilbagegang, og som i første omgang blev mindre hårdt ramt af krisen, på længere sigt ikke var i stand til at tilpasse sig*1.
The conclusion to be drawn from this analysis is that, in general, those structurally strong regions which were highly vulnerable during the mid-1970s recession, had the highest capacity to adapt to the crisis, while less developed or declining industrial regions reacted more sluggishly to the crisis but were not able to adapt subsequently21.
Oplysninger om ledigheden i regionerne og dennes udvikling i 70'erne er ikke i sig selv et tilstrækkeligt grundlag til at drage konklusioner om ledighedens betydning for den økonomiske udvikling i de enkelte regioner.
Information on the existing levels of unemployment in the regions and their evolution during the 1970s is not in itself sufficient to enable conclusions to be drawn about their consequences for regional economic development.
Man må også se på arbejdsløshedens og underbeskæftigelsens struktur".
It is also necessary to look at the structure of unemployment and underemployment22 This is done in the following section with particular reference to problem areas which have already been identified in the Annual
Dette gøres i det efterfølgende afsnit med særligt sigte på de problemområder, som er specielt behandlet i EF's publikation "Økonomisk årsoversigt 1979/80"23.
Economic Review 1979/80 of the Community23.
Disse problemer er: (I) manglende ligevægt mellem udbud af og efterspørgelsel efter arbejdskraft, dvs. langtidsledighed, (II) ungdomsarbejdsløshed og (III) arbejdsløshed blandt kvinder.
These are (i) the mismatch in the supply and demand for labour, i.e. unemployment of long duration, (ii) unemployment of young people and (iii) female unemployment
Den i pkt. 3 omhandlede udvikling vedrørende arbejdsløshed svarer nøje til udviklingen vedrørende underbeskæftigelse.
The trends noted in paragraph 3 above in respect of unemployment were closely parallelled in respect of underemployment.
De i undersøgelserne af arbejdsstyrken indeholdte oplysninger om strukturarbejdsløshed gør det ikke muligt at analysere tendenserne i denne form for arbejdsløshed, da oplysningerne fra de forskellige år ikke er sammenlignelige.
Available data on structural unemployment drawn from the Community Labour Force Surveys do not allow for analysis of trends in such unemployment since data are not comparable from one Survey to the next. cf Chapter 3 of Annual Economic Review 1979-1980 in European Economy Nr. 4 published by the Commission, Nov. 1979
Ledighed af nundsç 6 mander? varighed i procent af arbejdsstyrken 1977 Kilde : Eurostat - Undersøgelse af arbejdsstyrken 1977
Share of youth unemployment in total unemployment 1977 Source : Eurostat - Labour Force Survey 1977
Ungdomsledighedens andel af den samlede arbejdsløshed 1977 Kilde : Eurostat - Undersøgelse af arbejdsstyrken 1977
The regional pattern of long-term unemployment (over 6 months) as a percentage of the labour force, i.e. "long-term unemployment rates" is shown in Map 3.2 on page 31 and Table D.11 on page 148. The most important problem regions are Lazio, Calabria, Sicilia, Sardegna in Italy and Limburg in Belgium; next would follow Campania, Puglia, Abruzzi, Umbria in Italy, Corse in France, Ireland and Northern Ireland and Hainaut and Liège in Belgium.
Den høje ungdomsarbejdsløshed er særlig dominerende i Italien, hvor over 50% af de arbejdsløse i alle regioner undtagen Umbria var unge.
It is particularly striking in the case of Italy where more than 50% of unemployed in all regions except Umbria were young people.
I Lazio, Valle d'Aosta og Veneto var endda over 70% af de arbejdsløse unge.
In fact in Lazio, Valle d'Aosta and Veneto over 70% of unemployed were young.
I nogle franske regioner er ungdomsarbejdsløsheden også meget høj.
The proportion of youth unemployment is also very high in a number of French regions.
Problemet omkring ungdomsarbejdsløsheden er særlig alvorligt i betragtning af, at ca. 1 mio unge sandsynligvis vil nå den arbejdsduelige alder hvert år i dette årti.
The problem of youth unemployment is particularly serious since about 1 million young people are likely to reach working age each year during the present decade.
Dette er tilfældet i Frankrig, Belgien, Danmark og i adskillige regioner i Italien og i Forbundsrepublikken Tyskland.
This is so in France, Belgium, Denmark and several regions in Italy and the Federal Republic of Germany.
På den anden side er ledigheden blandt kvinder temmelig lav i Nederlandene og i Det forenede Kongerige - og forholdsvis ensartet fra region til region.
On the other hand, the regions in the Netherlands and the U.K. show relatively low levels - and fairly balanced regional patterns - of female unemployment.
Også i Irland er der en forholdsvis lav ledighed blandt kvinder.
Ireland too has a relatively low level of unemployment among women.
3 Arbej dsmarkedet
The regions of Europe
Langtidsledigheden blandt kvinder i procent af den samlede langtidsledighed i 1977 Kilde : Eurostat - Undersøgelse af arbejdsstyrken 1977 g m
Female long-term unemployment as % of total long-term unemployment 1977 Source : Eurostat - Labour Force Survey 1977 β
Det er dog her værd at lægge mærke til en betydningsfuld sondring.
It is, however, worth recording an important distinction here.
Selv om der har fundet en stor vækst sted i kvindernes andel af de langtidsledige i en række svagere regioner, som således har bidraget til, at ledigheden blandt kvinder er blevet større, var denne andel oprindeligt temmelig lille - måske med undtagelse af Det forenede Kongerige. Normalt er der stor arbejdsløshed i regioner med en lav erhvervsfrekvens.
Although there have been large increases in female participation rates in a number of weaker regions, which have in turn contributed to female unemployment, these have been from relatively low initial levels except perhaps in the U.K. In general, regions with high unemployment correspond to regions with low participation rates.
Det er hvad man kan forvente, idet der vil være en kraftigere tendens til, at personer i den arbejdsduelige alder står uden for arbejdsstyrken eller udvandrer, når der er for få beskæftigelsesmuligheder.
This is to be expected since, when employment opportunities are few, there is a greater tendency for those of working age to remain outside the labour force or to emigrate.
Sammenlignes Kort 3.5 på side 41 og Kort 3.6 på side 42. som viser henholdsvis den samlede og den kvindelige erhvervsfrekvens i de enkelte regioner, med det regionale arbejdsløshedsmønster, som det fremgår af Kort 3.1 på side 33 ses det, at lav erhvervsfrekvens - samlet såvel som kvindelig - almindeligvis falder sammen med stor arbejdsløhed.
A comparison of Map 3.5 on page 36 and Map 3.6 on page 37 , which show regional total and female participation rates respectively, with the pattern of regional unemployment in Map 3.1 on page 28 confirms the general correspondence of low participation rates - total and female - with high unemployment.
Arbejdsløsheden blandt de ældre (60 år og derover) er også stor i en række fortrinsvis centralt beliggende regioner i Fællesskabet, medens den er lav i de fleste perifert beliggende regioner som f.eks. Syditalien, Irland, Bretagne og Corsica.
Unemployment among older people (in the age group 60 and over) is also high in a number of mainly central regions in the Community, while it is low in most of the peripheral regions, such as southern Italy, Ireland, Bretagne and Corse.
Dette synes at tyde på, at en nedsættelse af pensionsalderen til 60 - under forudsætning af at de pågældende forholder sig på samme måde som dem, der når pensionsalderen i dag - ville medføre en væsentlig nedgang i arbejdsløsheden i Fællesskabets centrale områder, men have en ubetydelig virkning i problemregionerne i periferien.
This would suggest that a reduction in the age of retirement to 60 would have the effect - assuming those affected behaved in the same way as do those now of retirement age - of reducing considerably unemployment levels in central areas of the Community, but it would have little effect on the problem regions on the periphery.
Det fremgår af de forudgående punkter i dette kapitel, at ledighedsproblemet er forværret betydeligt i løbet af 70'erne både hvad angår dens samlede niveau og art. Fællesskabets svagere regioner har stadig den højeste ledighedsprocent.
Clearly from the preceding sections of this chapter, the problem of unemployment has worsened considerably during the 1970s, both in terms of its overall level and its nature. The weaker regions of the Community are still experiencing the highest rates of unemployment.
Arbejdsløshedens art har også ændret sig.
The nature of this unemployment has also changed.
Der er nu forholdsvis flere ledige unge og kvinder, end der var i 60'erne, og det er sandsynligt, at den opadgående tendens vil fortsætte et godt stykke ind i 80'erne.
There are now relatively more young people and more women unemployed than there were in the 1960s and this upward trend is likely to continue well into the 1980s.
Selv om der ikke har været nogen mærkbar nedgang i beskæftigelsen i 70'erne, har der dog været ændringer i denne struktur, som har indvirket på regionerne på forskellig måde.
Although there has been no appreciable fall in the level of employment in the 1970s, there have, nevertheless, been changes in its structure which have affected regions in different ways.
Arbejdsløshedens fordeling på de enkelte sektorer vil blive behandlet i enkeltheder i kapitel "5 Beskæftigelse og produktion i de enkelte sektorer" på side 75, men det efterfølgende afsnit indeholder en generel beskrivelse af hovedtendenserne inden for beskæftigelsen i 70'erne.
The sectoral composition of employment will be looked at in detail in "5 The Sectoral Structure of Employment and Production and its Evolution" on page 67 but the following section gives an overall description of the main employment trends in the 1970s.
3 Arbejdsmarkedet
The regions of Europe
Erhvervsfrekvens - I ALT 1977 (den erhvervsaktive befolkning i % af den samlede befolkning over 14 år) Kilde : Eurostat
Activity rates 197 7 - total Source : Eurostat
Erhvervsfrekvens - KVINDER - 1977 (den erhvervsaktive befolkning i % af den samlede befolkning over 14 år) Kilde : Eurostat
Activity rates 1977 - female Source : Eurostat
3.3 TENDENSER INDEN FOR BESKÆFTIGELSEN
3.3 TRENDS IN EMPLOYMENT
Mellem 1974 og 1976, da de væsentligste følger for beskæftigelsen af konjunkturnedgangen efter 1973 blev mærkbare, faldt beskæftigelsen med ca. 1,5 mio. Det er dog værd at bemærke, at den faktiske stigning i arbejdsløsheden i dette tidsrum var 2,2 mio, og at der således var en forskel på 700.000 mellem disse to tal, hvilket atter understreger betydningen af det stigende udbud af arbejdskraft som kilde til problemerne på arbejdsmarkedet.
Between 1974 and 1976, the period when the most significant repercussions of the post-1973 recession on employment were felt, employment fell by some 1.5 millions. It is worth noting, however, that the actual increase in unemployment during this period amounted to 2.2 million, a difference of 700,000 as compared with the decrease in employment, underlining once again the importance of the increase in the labour supply as a source of labour market difficulties.
Nedgangen i antallet af beskæftigede inden for landbruget fortsatte ind i halvfjerdserne ledsaget af et væsentligt fald i antallet af beskæftigede i industrien, hvilket medførte et forøget pres på servicesektoren.
The drop in numbers engaged in agriculture continued into the seventies accompanied, however, by a substantial fall in employment in industry leaving an even greater burden of employment creation to be carried by the service sector.
3.4 REGIONALE ARBEJDSMARKEDSPR0GN0SER
3.4 REGIONAL LABOUR MARKET PROJECTIONS
I betragtning af disse vanskeligheder er der udarbejdet skøn over det ekstra demografiske pres på arbejdsmarkedet frem til 1985, dvs. over de arbejdspladser, der skal fremskaffes til de årgange, som når den arbejdsduelige alder fra nu til 1985**.
In the light of these difficulties, estimates have been made of the additional demographic pressure up to 1985 on the labour market, i.e. the jobs to be provided for the age cohorts joining the working population from now to 198524.
Se "Bilag E: Metodologisk bilag" på side 189 vedrørende en beskrivelse af de benyttede metoder.
See "Appendix E: Methodological Annex" on page 175 for a description of the methods used.
Dette kort må dog fortolkes med forsigtighed. Det viser blot den vækst i beskæftigelsen, der er nødvendig, hvis de nye årgange skal opsuges på arbejdsmarkedet og yderligere vækst i arbejdsløsheden undgås.
It simply records the factual situation of increases of employment needed in future in order to integrate additional demographic pressure into the working population and to avoid further increases of unemployment.
På kortet er der ikke taget hensyn til sandsynligheden for, at de unge årgange kan absorberes, eller for at arbejdsløsheden eventuelt forværres.
No account is taken in the map of the likelihood of demographic pressure being absorbed or emerging in future as additional unemployment.
De hidtidige resultater af forsøgene på at opstille prognoser for de regionale arbejdsmarkedsproblemer må betragtes som foreløbige.
The results of the studies so far made to project regional labour market problems must be regarded as tentative.
De viser desuden, at det er nødvendigt at arbejde på at forbedre prognosernes kvalitet; dette forudsætter en forbedring både af den anvendte metodologi og af de benyttede forudsætninger især vedrørende efterspørgslen efter arbejdskraft.
They indicate, moreover, the need for further work in order to improve the quality of the forecasts; such work involves both development of the methodology and of the hypotheses used, notably those related to demand for labour.
Kommissionen har til hensigt at forelægge en oversigt over udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet, så snart arbejdet inden for rammerne af det femte program på mellemlang sigt er tilendebragt.
The Commission intends to present regional labour market balances as soon as the work which is being undertaken in the framework of the fifth medium term economic programme is accomplished.
4 FAKTORER, DER PÅVIRKER PRODUKTIONENS UDVIKLING OG STRUKTUR
4 FACTORS AFFECTING THE EVOLUTION AND STRUCTURE OF PRODUCTION
Det regionale bruttonationalprodukt måler resultatet af produktionsenhedernes økonomiske virksomhed i en region og er lig med den faktorindkomst, der er skabt i regionen.
Regional GDP is an expression of the result of economic activities of producer units in a region which is equal to the factor income generated in the region.
Det afviger fra den disponible indkomst, der tager hensyn til de indkomstoverførsler, som gives og modtages.
It differs from disposable income which takes account of transfer incomes given or received.
Medens der med den disponible indkomst lægges vægt på anvendelsessiden, vedrører BNP produktionssiden.
Whereas disposable income puts the emphasis on the user side of the regional accounts, GDP stresses the production side.
Da hovedmålet for Fællesskabets regionalpolitik i første række er at hæve regionernes indkomst i kraft af at forbedre deres kapacitet til at skabe faktorindkomster - og ikke at forøge indkomstoverførslerne, kan anvendelsen af regionale BNP, som mål for den regionale situation, spille en vigtig rolle i valget af de regioner, hvor regionalpolitikken bør sættes ind.
Since the primary aim of Community regional policy is above all to raise regional incomes through improving the capacity of the regions to generate factor incomes and not by increasing transfer incomes, the use of regional GDP as a measure of the regional situation can play an important role in the choice of regions where regional policy should intervene.
BNP pr. indbygger 1970 og 1977 (EF = 100) i Europæiske regningsenheder (EREl og i kobckraftspariteter Kilde : Eurostat
GDP per head 1970 and 1977 (EUR 9 = 100) in European Units of Account (EUA) and in purchasing power parities (PFP) Source : Eurostat
Faktorer, der påvirker produktionens udvikling og struktur
4 Factors affecting the evolution and structure of production
BNP pr. indbygger 1970 og 1977 (EF = 100) i Europæiske regningsenheder (ERE) og i købekraftspariteter (KKP)
Table 4.1 (continued) GDP per head 1970 and 1977 (EUR 9 = 100) in European Units of Account (EUA) and in purchasing power parities (PPP)
Det regionale BNP kan enten opgøres i løbende markedspriser og valutakurser eller i købekraftspariteter".
The problem arises, however, of how regional GDP should be valued, whether at current market prices and exchange rates or alternatively at purchasing power parities2* Neither method is without its imperfections.
Begge metoder har mangler Tabel 4.1 på side 48 viser resultatet af disse opgørelsesmetoder for 1970 og 1977 udtrykt som procent af EF-gennemsnittet.
The results for both alternatives for 1970 and 1977 expressed as percentages of the Community average are given in Table. 4.1 on page 42.
Inden for rammerne af Fællesskabets regionalpolitik anvendes BNP i løbende markedspriser og valutakurser. Dette valg bygger på følgende argumenter.
Within the framework of Community regional policy, the use of GDP at current market prices and exchange rates is preferred.
De svage regioner kan kun effektivt integreres i Fællesskabets økonomi i det lange løb, såfremt virksomhederne i disse regioner træffer deres dispositioner med udgangspunkt i det internationale prisniveau og de internationale prisændringer.
Effective integration into the Community economy of the weaker regions can only be achieved in the long run if firms in these regions take as reference points levels and changes in international prices.
Dette er så meget mere presserende på et tidspunkt, hvor Fællesskabet står over for alvorlige udfordringer på de internationale markeder - stigende energipriser og skærpet konkurrence på verdensmarkedet, som i voksende grad påvirker prisstrukturen i Fællesskabet.
This is all the more urgent at a time when the Community faces serious challenges in international markets - increasing energy costs, accentuated competition in world markets which increasingly affect the price structure in the Community.
Desuden føles virkningerne af de internationale priser ikke blot af de virksomheder, som sælger direkte på de internationale markeder, men tillige af de regionale producenter på grund af de interregionale bånd inden for det enkelte land.
Furthermore, the effects of international prices are felt, not only by those firms which sell directly on international markets, but, also - because of interregional linkages within each country - by regional producers.
Anvendelsen af BNP i markedspriser og løbende valutakurser giver derfor mulighed for at vurdere regionernes evne til at skabe indkomster på de internationale økonomiske vilkår.
GDP at market prices and exchange rates permits therefore of an appreciation of the income generating capacity of regions in an international economic framework.
Der kan fremføres to hovedargumenter imod brugen af markedspriser og -valutakurser.
Two main arguments can be advanced against the use of current market prices and exchange rates.
For det første er der spørgsmålet om de kortvarige svingninger i markedsvalutakurser, som kan give et fordrejet billede af regionernes reelle præstationer26.
First, there is the problem of short run variations in market exchange rates which may give a distorted picture of the real performance26 of regions.
Det andet argument bygger på at brugen af markedspriser og -kurser ikke tager hensyn til forskelle i de interne priser på varer, som ikke handles internationalt - navnlig tjenesteydelser. For så vidt angår det første punkt kan det hævdes, at det er særdeles vanskeligt at fastslå den underliggende ligevægtskurs, navnlig i perioder med betydelige strukturændringer i den internationale økonomi.
The second argument is that use of current market prices and exchange rates does not take into account differences in internal prices of goods not traded on international markets, especially services.
I hvert fald må virksomhederne i regionerne afslutte deres forretninger til de til enhver tid på markedet gældende priser og valutakurser.
In any event, firms in the regions must transact their business at prices and exchange rates operating at any given time in the market place.
Med hensyn til det andet punkt berøres værdien af varer, som ikke handles internationalt, også af de internationale priser, enten direkte eller indirekte.
As regards the second point, the values of non-traded goods are also influenced, either directly or indirectly, by international prices.
Desuden tager det anvendte købekraftsparitetssystem ikke hensyn til kvalitetsforskelle.
Moreover, in relation to services, the purchasing power parities system as it exists does not take account of differences in quality.
Ej heller kan det måle regionale prisforskele27.
Neither is it capable of measuring regional price differences27.
Der redegøres for de forskellige metoder til prisfastsættelse af produktionen i "Bilag E: Metodologisk bilag" på side 189.
A detailed note on the different methods for pricing output is contained in the "Appendix E: Methodological Annex" on page 175.
2* Især når præstationen måles ved fysisk produktivitet.
Notably when measured in terms of physical productivity.
27De priser, der i øjeblikket anvendes til beregning af købekraftspariteter, er indsamlet i de nationale hovedstæder.
The prices used at present in computing purchasing power parities are those in national capitals.