natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Branchernes selvstyre er således meget forskelligt, idet det er meget udtalt i Storbritannien, Tyskland, Luxembourg og Frankrig, I sidstnævnte land indtager industrifagforbundene, der har flere penge og flere menneskelige ressourcer, traditionelt førstepladsen, idet CNPF kun er et "råd", der i begyndelsen var et sted, hvor der var samråd, fremfor et sted, hvor der blev truffet beslutninger.
of Eaployers. fn the Enployer-Labour Conference, which has been negotiatingnationalwage agreementssince1!Jo,theemployers'delegationisacoalitionwhichr as the rrieh Employersr confederation includes the employers in theconstruction inclustry, in the electrical ind.ustry, in printingl stateconpani.es and local authorities and the state iteelf as a direct employer of civil servante.
2.2.1.2 - Hovedorganisationernes øgede beføjelser.
Itre increase in the confederationgt powers
I de lande, vi netop har nævnt, ligger de vigtigste beslutninger vedrørende socialpolitik og de vigtigste forhandlingskompetencer hos branchesammenslutningerne.
In the countries we have just rnentioned., the nain social policy decisionsand nrain negotiating powers rest with the branch associations.
Nødvendig heden af en aktion, der med smidighed kan følge branchens situa tion, er så åbenbar, at de store fagforbund, trods det at de "horisontale" sammenslutninger er fremherskende i Italien, har indført et autonomt forhandlingsapparat. Federmeccanici og Federtessili har således opnået en vis uafhængighed i forhold til Confindustria.
In ftaly thereie such an obvious aeed for a nethod. of flexible eupervision of the situationsin the branchee that in epite of the predominance of rhorizontal-r associations,the large federations have set up eutonomoue negotiating machinery. rn thisway the tFeclermeccanic,ir and thc rpcdertesellir have achieved sqe indcpcodeace vis-ä-vis the Confindtustria.
Tendensen går dog i retning af en styrkelse af hovedorganisationerne og mere generelt af de horisontale sammenslutninger. Snart har det som følge af presset fra indkomstpolitikken, som i England og navnlig i Nederlandene, været nødvendigt at styrke de centrale myndigheder.
Yet the rnain tendency is to strenghten the powers of the confederationsand.r noregenerally,ofthehorizontalassociatione.Attimeethepressuresof the incomes policy have made it necessary to etrengthen the central powe?a,ag in the uK ancl the Netherlands.
Snart er det usikkerheden over for konflikter og kriser på arbejdsmarkedet, som har fået arbejdsgiverne til at give deres centrale organisation større interne be føjelser og mere prestige og udtrykkeligt overladt den ansvaret for en fælles arbejdsmarkedspolitik og til i modsætning til for sigtigheden og den traditionelle tilbageholdenhed at overdrage dem den opgave at forsvare virksomheden over for den offentlige mening.
Sometimes it was their concern about socialconflicts and crisea that led employers to give their central organizationnore internal power and prestige, forrnally to confer on it the responeibilityfor a commonsocial policy and. entruet it with clefending the undertakingvis-ä-vispublicopinion,incontrasttothetraditionalattitudeofdiscretion ancl reeerve.
Det er tilfældet med CNPF og dens reform i 1969 i Frankrig og med den nye effektivitet i Confindustria i Italien. I Belgien har virkningerne af den permanente bestræbelse på at skabe en rammeaftale (programmation sociale) været at fremhæve vanskelig hederne ved at opnå sammenhæng og at forbedre midlerne til at sikre denne (dog ophørte traditionen for en sådan rammeaftale i 1976).
Thie applies to the cNpF and its reforrn in 1!6! intrbancer and to the new effectiveness of the ftalian Confindustria. fn Selgiumthe long-term social planning projects macle the constraints of consi.stentplanning nore tangible anil resulteal. in inprovenents to the machinery(neverthelees,thetra.ititionofsocialplanningcanetoanendin1976).
Virkningerne af den nylige krise er alle gået i samme retning som virkningerne af velstanden, måske fordi der i til knytning til begge har været inflation. Den har bekræftet eller styrket centraliseringen af lønforhandlingerne (eller under alle omstændigheder, som i Tyskland, har den tillagt dem, der deltog i "konzertierte Aktion? større betydning).
Theeffectsoftherecentcrisishavefolloweilthesame linesasthoseof prosperity, perhaps because both were accornpanied by inflation.
I mange tilfælde har de horisontale sammenslutninger (provins- eller regionssammenslutninger) også fået større ind-
rnnanycages,thehorizontalaesociations(regionalarso acquirecl nore inportance, rn rtaly nany undertakings orprovincial)havegive fulr allegiance
flydelse. I Italien sker det ofte, at virksomhederne slutter sig direkte til deres provinsfagforbund, idet de lader hånt om brancheorganisationen (det er snarere det modsatte, der sker i Frankrig).
to their contrary provincial union and ignore the branch organization (in France thetends to occur).
Betydningen af disse fagforbund vil sandsynligvis blive afløst af det selvstyre, som regionerne for nylig har fået. Deres effektivitet stiger ved indførelsen af decentraliserede zonefagforbund. I Belgien har ikke alene de meget store regionale sammen slutninger i Flandern, Walloniet og Bruxelles fået uafhængighed, men deres politik retter sig efter den økonomiske situation.
These unions may acquire more weight with the autonomy recently €ranteal to the regionsr and their effectivenees isincreasing with the creation öf decentralized area unions.
I Frankrig har CNPF søgt at støtte sig direkte til de regionale sam menslutninger, men virksomhedssammenslutningerne bevirker, at de regionale afdelinger af brancheforbund, i det mindste for så vidt angår de vigtigste (metal, byggeri), fortsat er de mægtigste kraftcentre.
In Erance, the CNPF is seeking the more direct backing of the regionalassociations, but as a reeult of cornparlymergers the regional establiEhnents have to follow the policy of the Parisian heacl offices, and the regionalunitsofthebranchfederations,atleastofthenajorones(metal,construction) remain nore powerful centres of attraction.
Mere generelt stiller de meget store virksomheder, virk somhedssammenslutninger og holdingselskaber (såfremt de er en social realitet ud over deres finansielle enhed) hovedorganisationerne gunstigt og virker til ugunst for en decentralisering af disse.
More generally, large-sca1e undertakings, g?oups and holclings (to theextent that they have any social reality outsicle their fina,ncial unity)tend to favour confeclerations antl be against decentralization.
Det sker, at de omfatter bedrifter og virksomheder, som efter den traditionelle klassificering tilhører forskellige brancher, hvorfor fagets rammer ofte er for snævre for dem.
Since theyroay include r:nclertakings ancl establiehments which would trailitionally beclassified as belonging to clifferent branches, they are not always at homein a purely occupational framework.
Det hænder således, at de har at gøre med en lang række forskellige fagfor eninger (Nederlandene og Storbritannien).
They ma,ytherefore have to tleal witha large number of different unions (Netherlanils, the UK).
Alene på grund af deres størrelse gør de sig desuden nemt gældende i toppen.
Horeover, if only as a resuft of their size, they can easily act at top level.
Endelig kan deres decentraliserede afdelinger, selv om de bestræber sig på at deltage i det regionale liv, ikke få samme beslutningsfrihed som en lokal virksomhed og må nødvendigvis i det mindste følge et mindstemål af koordination.
I.a.stlyr even if their clecentralizecl establishments try to participate in regional lifet they cannot have the s€uneautonorny of clecieion as a 1oca1 untlertaking anctare neceasari.ly subject to at least a mininum of coord.ination.
2.2.1.3 - Store og små virksomheder.
Large and smalJ undertakings
Både på grund af forskellene i deres aktivitet og deres størrelse indtager de meget store virksomheder en særskilt plads inden for arbejdsgiverorganisationerne.
Because oftherangeoftheiractivitiesandbecause oftheirsizetthevery large undertakings occupy a special place in the employersr organization.
Nogle af dem holder sig frivilligt på afstand. Andre deltager, men undertiden med en særlig status (DA i Danmark har ud over 157 medlemsorganisationer - der er organiseret i syv store sektorer - ca. 50 individuelle medlemmer).
Sone like to remain outside, others join it, although sometimes with a special statue (Ol in Denmark has 1!J associations - it ie planned to group thern moreeatisfactorily into seven large sectors - antl also sone fifty intliviilualmembers).
I Italien, Frankrig og Storbritannien er det sket, at store virksomheder ikke alene forhandler for egen regning og træffer initiativer, som adskiller dem klart fra andre, men
In ftaly, trbance ancl the IJK large unclertakings gonetines not onlynegotiate on their own account ancl take steps which clearly ctistinguish them i zat i on .
Er filialerne af de multinationale selskaber, der har hovedsæde i udlandet, i så henseende meget forskellige fra de store nationale selskaber?
Af,filiates of multinationaLs that have their heatl office abroad are notvery different from the najor national companies in this reapect. fhey tooremain apart from the mass of undertakings, largeLy because they have acl.ifferent outlook.
Afstanden i forhold til de samlede virk somheder er den samme. Den skyldes først og fremmest en forskel i perspektiver.
Tlre tlifference simply becomes wicter if the clecision-nalingcentre is situatect abroad and is therefore legs sensitive to the nationalecononic trenct.
I Storbritannien nægtede mange af de nordamerikanske selskabers filialer at være medlem af arbejdsgiversammenslutninger (de har måske bidraget til at udvikle systemet med forhandlinger på virksomhedsplan). Det er de imidlertid i dag.
In the United Ki-ngdon, nany affiliates of North Anericancornpanies refused to join alployersr associatibns (tney have perhapscontributecl to the development of company bargaining). [trey have tod'ayjoined the ranks.
Desuden er de store virksomheder ofte udstyret med midler til at føre en særlig arbejdsmarkedspolitik.
lforeover, ttre large unifertakings have often formulated their onn specificeocial polioy.
Virksomhedssammensltuningerne og holdingselskaberne har ofte indført generelle direktioner for at koordinere denne politik mellem gruppens virk somheder.
Oroups a^ndholdings often have general nanagers to co-orrilinatethis policy arnong the unclertalingg in the group.
Selv om det er samme type som den funktionelle direktion uden hierarkisk ansvar, bibringer den en betydelig mængde information og kompetence, der bidrager til at "professionalisere" disse funktioner.
Althoqgh this le a nodlel of fgnctionaL manage[nent, with no linear responsibility, it requires a conelalerable
I selve virksomhederne udvikler der sig administrationer for personale, sociale forhold, arbejdsklima (industrial relations). der samtidig har til opgave at definere personalepolitikken og at forhandle med fagforeningerne (Storbritannien, Italien og Frankrig). Disse funktioner er, fordi de har fået større betydning, nu ofte placeret højst oppe i hierarkiet.
amount of inforrnation and. competence which contributes towards therprofessionalizationrofthesefunctions.Management ofpersonnel,lelationsandindustrialrelatj-ons(hurnanrelations)developswithin social the policy und,ertakings themselves, with responsibility both for defining staff
Universitetet og skolerne har givet plads for en specialuddannelse.
Bbcause these.firnctionsthey now often occupy the very top rank of the and dealingwiththeünioneare becoming more important, hierarclqr.
Dette øgede selvstyre og disse øgede beføjelser forøger afstanden mellem de store og små virksomheder.
Associ.ations of personnel officers are energing and. assexting their trad.eassociationstatus"Universitiesandcollegesareorganizingspecialtraining.
Det hænder faktisk, at arbejdsgiversammenslutningen hovedsagelig er en organisation til gavn for de små virksomheder, som (for størstedelen) betales af de store; i bedste fald et sted for et kompromis mellem den enes initiativ og den andens forsigtighed. Men i krisetider kan kompromisset resultere i inaktivitet eller manglende beslutninger.
This increasecl autonomy and power is widening the itistance between largeand snal1 undertakings. fn fact what happens is that in the main the employersrassociation becomes an organization of services for the small undertakingspaid (largefy) by the big onesl at best it acts as an area of compronise between the activiti.es of the one group and the caution of the other. fn times of crisis, however, thie c orn pro mise can1ead. tolackofactionord.ecision.
I en lang række arbejdsgiversammenslutninger er spændingen mellem "store" og "små" i dag stærkere end nogensinde.
The tension between the big and. small undertakings is strongerthan ever tod.ay in many ernployersr associations.
I Belgien har Fédération des entreprises belges oplevet, at sammenslutninger af små og mellemstore virksomheder har gjort sig gældende med en særskilt politik. Stridspunkterne vedrører finansieringen af den sociale sikring, modtagelsen af arbejdstagerne og beskæftigelsespolitikken (bl.a. tilrettelæggelse af kurser for de unge).
In ftaly, Confi.nd.ustria hae set up special comnittees for $nall-scaIe industry, partly as a means of warcling off the competition of the rConfapil (confecteration of ma11 untlertakings). tn Belgium, the Fecleration of Belgian un$ertakings ig faced with the energ:ence of associations of smralL and. med.ium-sized. unclertalings with their own separate policies, and the two groupB diea6ree on the financing of social security, the reception ofemployees and employment policy (especially the organization of youthtraining schernes).
Da en landsdækkende kollektiv overenskomst i Conseil national de travail kræver enighed blandt arbejdsgiverne for at blive undertegnet, mangler denne modstand ikke pressionsmidler. I Frankrig har CGPME (Confédération générale des petites et moyennes entreprises) længe været afhængig af CNPF og har markeret sin afstandtagen.
Since arly national collective agreernent within thenational labour council cannot be signect unless the ernployers areunani-nogsly in favour, this opposition has considerable neans ofexerting pressure.
Denne modstand fra de små og mellemstore virksomheder mod at følge de "store" i deres kostbare eventyr svarer ofte til fagforeningernes ønske om ikke at godkende, at der er to sæt regler (eller to beskæftigelsessektorer).
Tbe reluctance of the small and mecliurn-sizeil und.ertakings (pm) to follovthc rbigr oneg in their e:qcngive follies is often a_rcspotise to thc untonsl reluctance to aclmit that there are two weights and two rneasures (or twoemployurent sectors).
De italienske hovedorgani sationer vil ikke længere være med til, at overenskomstpolitikken skal omfatte "rabatter" til de små og mellemstore virksomheder.
The ftalian cohfederations no longer want contractpolicy to i.nclucle tallowancegt for the small ancLmediurn-sized undertakings
Men denne indsats, forudsat at den krones med held, vil kun langsomt udviske forskellene.
The Selgian unions are willing to join the state in making a special effort
De interne spændinger har i de tre tilfælde medvirket til at gøre hovedorganisationernes holdninger usmidige (med hensyn
'i.n to help these unalertakings, but only conpliance with the eocialrwitch huntr and of of a agreenentsr. llhe lbench unions paint a picture shocking working and..safety conclitions.
til beskæftigelse, arbejdstid og arbejdsvilkår) og at vanskelig gøre afslutningen af forhandlingerne.
In all three cases internal tensions have maile the confederation adoptmore intractable attitudes (as regards employment, working hours or workingconctitions) and macle i.t more d.ifficult for negotiations to arrive at asuccessful outcome, theemployersrcircles,butithascertainlyancl short-tem econonic reasons.
Dette er ikke et nyt problem for arbejdsgiverne.
Thisisnonewprobleminworsenecl, for both structural r_qnigng
Disse forskelle medfører forskel ligartede midler og magtpositioner, og desuden kan de ændre ud viklingen i en institution. I en virksomhed, hvor 90$ af persona let er tilmeldt en fagforening, vil samarbejdsudvalget næppe blive en farlig rival til fagforeningsklubben.
Owing partly to tradition and partly to legislation and common practice,overall unionization rateg vary considerably from one country to another :the rates are very high in Belgium and Denmark, fairly low in Flancer togive two ertrerne exarnplee. fhese atifferencea in unionization rates not onlygive rise to differences in resources ancl power but can also affect the nature of an institution : in an undertaking where 9O S of the staff aretrad.e union rnembers, the electecl works council is unlikely to be a dangerous of an a€Teenentof trade union rivaL of the tracle union section.
Ligeledes vil gennemførelsen af en aftale være vanskeligere og mindre streng, når der er tale om en ringe organisationsprocent.
Similarly, the application will be nore difficult and l"ess rigoroue where the proportion nembers is sttrall.
Basissammenslutningen er fagforeningen, en enhed, der almindeligvis er lokal fremfor på virksomhedsniveau (den anden mulighed eksisterer, men den er sjælden i Europa).
: the basic association (the second'forn exists lllhey have the sane overall structure union, a locaL rather than a c om p anJr unit unione or federationsor the same trade) rar6 in EurOptr).
Fagforeningerne slår sig sammen i nationale fagforeninger eller fagforbund Cvertikal" gruppering af arbejdere inden for samme industri eller samme fag) og ofte i regionale eller provinsforbund ("horisontal" sammenslutning). Disse to af delinger, vertikal og horisontal, slutter sig sammen i en central sammenslutning (som vi, for nemheds skyld, kalder en hovedorgani sation).
TtIe unions are g?ouped into national (rverticalr groupinge of workers in the same industry and often into proüincial or regiona,l unions.(thorizontalr assoöiatioir). fhevertical and the horizontal associations ünite in dr suilnit'asöocietion, whichfor sinpli.olty ire will-caII a cönfedöratlon in accotdance with lbench änd Italian usage, Lastly, the unions have iepieeentatives ancl offii.cläl.s inthe undertakings.
Endelig har fagforeningerne repræsentanter og klubber i virks omhederne.
Yet there are major differences amongst [\rropean countries in the
Forskellene mellem de europæiske lande er imidlertid fortsat stor, både med hensyn til definitionen af det område, der dækkes af en fagforening, og med hensyn til de forskellige organers respektive ansvar.
ies respective inrecent responsibilit years and it is definitionoftheareacoveredbya, unionandintheof the various organs.
Der er sket ændringer på det ene og det andet område inden for de sidste år.
Changeshave occurred. in boththesethatweshallenphasize.
2.2.2.1 - Opdelingen af de nationale fagforbund.
Breakdolrn of nat ional unions
Hvilke lønmodtagere er medlemmer af en fag forening?
Which enpl"oyees are covered by an union ?
Hvilke kriterier definerer dens kompetence? Der eksisterer mindst fire former for sammenslutninger side om side i dag.
What are the critenia of tbetypes of reference
Den første, den mest kendte og i dag hyppigste, er industrifagforbundet.
llhe first type, which is the most fanilial and. now the nost widespread,is the inctustry-wide union.
Denne opdeling gennemføres utvivlsomt strengest i den tyske fagbevægelse. Alle lønmodtagere i en virksomhed, uanset deres speciale, funktion eller grad, hvad enten de er malere, mekanikere eller forvaltere, arbejdere i produktion eller ved ligeholdelse eller manuelle arbejdere, tilhører samme fagforening.
It is founrl no doubt at its nost rigicl among Oerman unions. llhere all the employees of an undertaklng, whatever thelrspecial skill, function or grade, whether they are painters, necbantcs orstore-keepers, prod.uction or rnaintenance workere, nanual or non+anualworkers, belong to a single union.
Alle virksomheder inden for samme sektor hører under samme fagfor bund.
All the und.ertakings of a eame bra^nchate nenbers of the sa,ne national union.
Alt i alt omfatter DGB seksten fagforbund, hvoraf det største, I.G. Metall, tæller 2 600 000 medlemmer (ud af et samlet med lemstal for DGB på 7 400 000).
In aI1, the DOB includee airteennational unlons of rhich the largest, I.G. lfietall' has 2 600 O0Onembers
Definitionen af industrien kan, som man kan se i dette tilfælde, være meget omfattende.
(out of a total DGB nembership of ? +OO OOO).
Metalindustri en dækker ca. 12 forskellige industrigrene. Hovedsagelig er princippet for den industrielle organisation den samme i Italien, Frankrig og Belgien (og metalindustrien svarer også hertil).
As this exanple ehowe, a^nlntlustry can be clefined. very broadly : netallurgy covers eorne dozen ilifferent branchee of intlustry.
Visse fagforbund i Storbritannien, der er blevet oprettet for at gøre det muligt for fagforeningerne at føre forhandlinger på industri plan, kommer trods en basisorganisation, der er meget forskellig, til at dække et lignende område (således Engineering Employers' Federation).
In tbe UK, eorne federations of unions,eet up to enable the crafts unions to negotiate on an inilustry-wide have a sintlarly broad coverage, although their basic organization baeis,is veryltorkers).
Men selv i tilfælde hvor organisering efter industri er fremherskende, er der ofte i tilslutning hertil en differenciering efter fagforeninger for manuelle og ikke manuelle arbejdere.
But even where industry-basecl organization predoninates, there is oftena tlifferentiation between manual ancl non-manual unions.
Vi har allerede detaljeret gennemgået teknikernes og de overordnede funktionærers fagforeninger. Disse sondringer bliver langt fra mindre med den månedlige aflønning, men synes snarere at have en tendens til at blive forstærket.
We have alreacly discuesed the unions of teohnical and executive gtatus j.n iletail.
Ikke alene er den, som man ved, meget betydelig i Storbritannien og Irland, ikke så meget ved medlemsantal (18$ af alle fagforeningsmedlemmer i Irland) som ved den ofte strategiske position, de indtager, og den magt, den giver, men den eksisterer også andre steder.
% otthey importance in the IIK and Ireland, total union nernbership in Ireland) not so nuch in terne of numbers (18 as by the often strategic position occupy ancl the power thie gives them; but they also exist elsewhere.
Mange små fagforbund under CGT i Frankrig er rent faktisk fagforeninger eller har i deres midte fagforeninger (handelsflåden, havnearbejdere og bogtrykkerfaget), og lærerne i Frankrig er helt og fuldt organiseret i fagforeninger.
Severalsmal1 CGfifederations in France are in,fact crafts unlons or incorporate craftsunione (shippi.ng, dockens, book-trade) and, again in Erance, a1l teacbere areorganized in crafts unions.
Endelig har visse "generelle" fagforeninger, der, selv om det er lidt ulogisk, omfatter flere industrier med en lidt svagere logik, gennem antallet af medlemmer og indflydelse en central plads både i Storbritannien og i Irland.
Iastly, the rgeneralr unions, linking several industries oh a rather Looselogical basis, occupy a central position in the UK anil IreLand as a reeult oftheir large numbers and their power. Structured on the modef of its British
Irish Transport and General Workers Union, der har nogenlunde samme struktur som den tilsvarende engelske fagforening og en relativ større betydning i arbejderbevægelsen (den er 12 år ældre), omfatter alene en tredjedel af alle organiserede.
couatgrpart antl of relativel5r uore inportance in the trade rmion novment(it ras founiled 12 yeere earlier), thc Irieb ltbaneport and General llonkers Union alone nakee up öne tbird of total union ncmbership.
Til sammenligning kan nævnes, at Specialarbejderforbundet i Danmark alene dækker 27$ af med lemmerne af LO.
Perbaps one Ehouldaleo nention in this contexü the Danith union of specialiaed workers wbich b5r itself nakee up 27 fi ot LOnaberehip. naberehip.