natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dunkerleyundersøgelsen [10] viser endnu en gang, at statiske versioner af et forhold, som i alt væsentligt er dynamisk, kan føre til usandsynlige resultater.
This implies that energy price increases lead, in the USA, to very rapid displacement of energy in the household regardless of equal increments in incomes.
Ifølge denne undersøgelse vil en indkomststigning på 1 % inden for et år føre til en stigning på omkring 2 % i bolig- og handelssektorens energiefterspørgsel; dette står i skarp kontrast til resultaterne af alle de øvrige undersøgelser, som omhandles her.
Both these studies as well as those reviewed in Table 2.4 ' suggest that the longterm price elasticity of the US residential/commercial sector is not as high as — 1,5 but instead its true value lies in the - 0,7 to — 1 region.
Tabel 2.6 omfatter områdeelasticiteter for en række industrilande.
Energy demand functions for the transport sector
Nogle undersøgelser vedrører energiforbruget inden for transport, medens andre vedrører efterspørgslen efter benzin.
Thus many researchers have been able to 'get into the structure' of gasoline demand by estimating equations for the distance travelled and the efficiency of cars.
De undersøgelser, som omhandler den samlede energi inden for transport, benytter normalt benzinpriserne som tilnærmet udtryk for energipriserne i denne sektor.
The demand for energy in the transport sector is in fact demand for oil as this is the main fuel used (99% of energy requirements in the transport sector of the OECD region are met by oil).
Resultaterne bør derfor behandles med forsigtighed.
In this sector, which uses practically only one source, the demand for motor gasoline commands a predominant position.
Undersøgelserne af benzinefterspørgslen har en ekstra fordel, som kan tilskrives gennemarbejdede statistikker: bilparken, bilernes gennemsnitlige effektivitet og de tilbage-
The Cato [27] study, in Table 2.7, is of this type. Similarly the Kouris [34] study has followed the reduced form approach with a permanent income hypothesis rather than actual income.2The Griffin [31] and Pindyck [17]
Undtagen naturligvis GrifTin-undersøgclsen (med en elasticitet på - 1,40).
Except of course, the Griffin study (with an elasticity of - 1,40).
Som påpeget er resultaterne ved aggregering af individuelle brændselselasticiteter imidlertid overordentlig usikre i denne undersøgelse.
However, as pointed out, the results from aggregating individual fuel elasticities are highly suspect in this study.
Langtidsindkomstelasticiteten (omkring 0,5) er kun på en tredjedel af langtidspriselasticiteten (ca. — 1,5).
One of the reasons that the income elasticity is higher than in the other studies.
Dette indebærer, at energiprisstigninger i USA fører til meget hurtige energiforskydninger i husholdningerne, uanset om der finder en tilsvarende indkomststigning sted.
However, in using this dynamic formation to project the 1974-76 period, Kouris [35] found that the forecast errors were bigger when the longterm adjustments were used and smaller when only the shortterm (static) version of the model was used.
Joskow og Baughman [32] beregnede langtidspriselasticiteten for bolig-
Hence he concluded that the income and price variables capture a shortterm behaviour and that the reduced form approach is inadequate to model motoring habits or car saturation levels.
De oprindelige undersøgelser indeholdt en dynamisk hypotese, så de hernævntc elasticiteter vedrører de implicitte langtidsværdicr.
A dynamic hypothesis was assumed in the original studies so the elasticities quoted here refer to the implicit longrun values.
Værdierne af disse elasticiteter beregnes efter 25 års Iangtidstilpasninger.
The values of theses elasticities arc obtuincd after 25 years of longrun adjustments.
Efterspørgselselasticiteter for energi : en empirisk oversigt indkomst1)- Griffin-[31] og Pindyckundersøgelsen [17] følger i beskrivelsen af benzinefterspørgslen den strukturelle metode, og deres estimationer af langtidspriselasticiteten for benzin er sammenfaldende (med en værdi på — 1,3).
Energy demand elasticities : review of the literature related factor, the car stock which has an elasticity equal tol.'
Griffinundersøgelsen [31] giver også en langt lavere indkomstelasti- lagte afstande er velkendte størrelser, som giver et godt grundlag for en empirisk analyse af efterspørgslen efter benzin.
In fact the Griffin [31] gasoline demand equation had an additional independent variable, car stock per capita, with an estimated elasticity equal to —0,59.
Mange forskere har derfor kunnet »gå ind i« benzinefterspørgslens struktur ved at estimere ligninger for tilbagelagte afstande og bilernes effektivitet.
Because of the interdependence of the income variable and the car stock variable the broad income effect in the Griffin study can be thought of as equivalent to 0,74.
Kouris [35] fandt imidlertid, da han anvendte denne dynamiske metode til at opstille fremskrivninger for tidsrummet 19741976, at prognosefejlene var større, når langtidstilpasningerne blev brugt, og mindre, når kun modellens korttids(statiske) version blev brugt.
studies follow the structural approach to modelling gasoline demand, and they coincide in the estimation of the longterm gasoline price elasticity (with a value equal to — 1,3).
Andre forskere har fulgt den mindre direkte eller reducerede metode, hvor benzinefterspørgslen er funktion af indkomstog prisvariabler, medens langtidsvirkningen af bileje medtages i form af et lagertilpasningsprincip.
The Griffin [31] study also produces a much smaller income elasticity (0,33) in comparison to the other studies.
Cato-undersøgelsen [27] i tabel 2.7 er en undersøgelse af denne type.
But this is mainly due to using, as the dependent variable, gasoline consumption per car.
Også Kouris-undersøgelsen [34] fulgte den reducerede metode med en hypotese om permanent indkomst fremfor faktisk
Hence in this formulation an implicit car stock variable exists with an elasticity constrained to unity, so that gasoline demand on its own is affected not only by an income elasticity equal to 0,33, but also by another
Indkomst Korttidspris Langtidspris ')
Income Shortterm price Longterm price ·
Forfatter: Cato [27]
Author: Cato [27]
Forfatter: Dunkerley [10]
Author: Dunkcrly [10]
Indkomst Korttidspris Langtidspris3
Shortterm price Longterm price 3
Data: nyttecnergi
Data : useful energy
Langtidsreaktionen er forudsat repræsenteret af bilernes gennemsnitlige effektivitet, som er en eksogen variabel i modellen. Indkomstelasticitctcn refererer til bilparkens effektivitet.
The longterm reaction has been assumed to be represented by the average car efficiency which was an exogenous variable to the model.
Langtidsindkomstelasticiteterne er: USA = 1,62, Frankrig = 1,41, Forbundsrepublikken Tyskland = 0,45, Italien - 0,85, Det forenede Kongerige = 2,25.
The longterm income elasticities were: USA = 1,62; France = 1,41 ; FR of Germany = 0,45; Italy = 0,85; UK = 2,25.
Der er ikke forudsat nogen langtidsreaktion.
No longterm reaction has been assumed.
Der indgår en hypotese om partiel tilpasning.
A partial adjustments hypothesis was assumed.
Der er ikke beregnet nogen langtidsclasticitet for Frankrig, fordi »lag term coefficient« ligger uden for a priori-intervallet.
No longterm elasticities calculated for France because the lag term coefficient was outside the a priori range.
Langtidselasticiteterne er: USA = 0,83, Forbundsrepublikken Tyskland = 1,65, Italien = 1,53, Det forenede Kongerige = 2,20.
The longterm elasticities were, USA - 0,83; FR of Germany = 1,65; Italy - 1,53; UK - 2,20.
Strukturmetoden er anvendt (dvs. hensyntagen til tilbagelagte afstande og bilernes effektivitet).
The structural approach has been followed (i.e. allowing for distance travelled and car efficiencies).
Langtidselasticiteterne er beregnet efter udlobct af de 25 år.
The longterm elasticities calculated after the elapse of 25 years.
Langtidsindkomstclasticiteterne er: USA = 0,84, Frankrig = 0,87, Forbundsrepublikken Tyskland = 0,84, Italien = 0,84, Det forenede Kongerige = 0,90.
The longterm income elasticities were: USA - 0,84; France - 0,87; FR of Germany - 0,84; Italy = 0.84; UK = 0.90.
Energi skal opbygges en pålidelig model for transportsektorens energianvendelse.
US price elasticities with respect to motor gasoline demand
citet (0,33) end andre undersøgelser.
Short-run elasticity
Af de tre undersøgelser (Dunkerley, Nordhaus, OECD), hvor analysen vedrører energi- fremfor benzinefterspørgsel, giver to (Dunkerley og OECD) helt ensartede indkomst- og priselasticiteter, begge tæt på én.
From the three studies (Dunkerley, Nordhaus, OECD) which analyse energy rather than gasoline demand, two (Dunkerley and OECD) produce quite similar income and price elasticities, both close to unity.
I Nordhausundersøgelsen er indkomstelasticiteten meget højere, omkring 1,3, medens priselasticiteten er meget lavere, ca. - 0,4.
In the Nordhaus study the income elasticity is much higher, about 1,3, while the price elasticity is much lower, about — 0,4.
Denne forskel i elasticiteterne kan sandsynligvis tilskrives estimationsperioden.
This difference in elasticities is probably due to the period of estimation.
Der indgår ikke nogen af årene efter energikrisen i Nordhaus-undersøgelsens estimationsstikprøve.
The Nordhaus study uses none of the post-energy-crisis years in the sample of estimation.
Mangelen på kraftig forbrugerreaktion på højere priser afspejles derfor i den lavere priselasticitet.
Consequently the absence of strong consumer reaction to higher prices is reflected by the weaker price elasticity.
Samtidig er indkomstelasticiteten højere, hvilket primært skyldes udvidelsen af bilparken i en periode med livlig økonomisk vækst.
At the same time the income elasticity is higher reflecting primarily the accumulation of the vehicles in a period of healthy economic growth.
Den omfangsrige amerikanske litteratur om benzinefterspørgslen (jf. tabel 2.8) indeholder ikke tilsvarende uensartede resultater.
The 1942-46 period omitted from estimation.
At dømme efter de gennemgåede undersøgelser ligger korttidspriselasticiteten i USA på omkring -0,2/-0,4.
The short-run elasticity has been derived judgementally and is part of the shortterm integrated forecasting system of EIA.
Konklusioner vedrørende efterspørgselsanalysen på sektorplan
In Table 2.7 individual country elasticities are reported from a number of studies.
Der er ved gennemgangen af de empiriske resultater vedrørende efterspørgselsfunktionerne for energi påvist en række årsager til, at opgørelserne af pris- og indkomstelasti-
The results show vividly that, depending on the specification chosen, the estimated elasticities can differ markedly.
Pindyck-undersøgelsen, der er baseret på langsomme tilpasninger og elasticiteter afledt af en »pooled« stikprøve, giver de mindste étårsindkomstelasticiteter af samtlige medtagne undersøgelser.
The Pindyck study, with slow adjustments and elasticities derived from a pooled sample, produces the smallest one year income elasticities of any of the reported studies.
Desuden er indkomstelasticiteterne næsten identiske på kort og lang sigt.
In addition the income elasticities are almost identical in both the short and long term.
Pindyck-undersøgel-sens estimerede langtidspriselasticiteter er højere end de øvrige undersøgelsers.
As regards the estimated longterm price elasticities of the Pindyck study, they are the highest compared to the other studies.
Årsagen til disse indbyrdes uoverensstemmende resultater er sandsynligvis langtidstilpasningsperiodens længde, som er beregnet til så meget som 25 år, medens en bils gennemsnitlige levetid er anslået til 712 år.
The responsibility for these conflicting results lies probably in the longterm adjustment periods, which are calculated to be as long as 25 years, while the average life of a car on the road is estimated at between 7 and 12 years.
Både Cato- og Nordhausundersøgelsen er baseret på en hypotese om partiel tilpasning, og alligevel fører de til ret forskellige elasticiteter.
Both the Cato and Nordhaus studies are based on a partial adjustment hypothesis and yet the resulting elasticities are quite different.
De store forskelle i de beregnede elasticiteter kan tilskrives forskelle i estimationsperioden (1959-1977 mod 1956-1972) og i de valgte data (benzin mod samlet energi).
It appears then that the differences in the estimation period (1959-77 versus 1956-72) and the data chosen (gasoline versus total energy) are responsible for large differences in the computed elasticities.
Indkomst- og benzinprisvariabler udgør naturligvis ikke særlig pålidelige skøn over transportsektorens samlede energiefterspørgsel.
Clearly income and gasoline price variables are gross approximations for total energy demand in the transportation sector.
Der skal en finere disaggregering til (f.eks. individuelle efterspørgselsfunktioner for benzin, flybrændsel, brændselsolie til skibe osv.), hvis der
Finer disaggreg­ation (i.e. individual demand functions for gasoline, aviation fuels, fuel oil for shipping, etc.) is necessary if energy use in the transportation sector is to be modelled properly.
En stigning i indkomsten og bilparken på 1 % ville således — alt andet lige — føre til følgende nettoændring i benzinefterspørgslen: 0,33 + 1-0,59= =0,74.
(iv) choice of data intervals (i.e. annual time series versus cross-sectional data or pooled cross-section and time series data); and
Efterspørgselselasticiteter for energi : en empirisk oversigt cíteteme udviser uensartede resultater.
Energy demand elasticities: review of the literature
I — Valg af aggregeringsniveau (dvs. primærenergi, slutenergi, nytteenergi, energiudgift).
(v) choice of time period of estimation (the critical factor here is the number of post-1973 years included in the sample).
Hvis der ydermere foreligger brændselseffektivitetsfaktorer på tidsseriebasis, kunne hovedproblemet (det teknologiske fremskridt, som normalt lades ude af betragting) også løses.
A similar breakdown ought to be made in the so-called 'domestic' sector as well as a differentiation between alternative fuel demands in the transportation sector.
Det er helt klart en fordel at opdele energiefterspørgslen på en række industrisektorer, hvor lette og svære energiforbrugende industrier behandles hver for sig.
Based on the literature surveyed, it appears that neither a sophisticated translog type of specification, nor a simple partial adjustment hypothesis yields promising results.
Der bør foretages en tilsvarende opdeling i den såkaldte »husholdningssektor«, og der bør differentieres mellem alternative former for brændselsefterspørgsel i transportsektoren.
On the contrary, the flexibility of a polynominal distribution lag scheme or the Koyck specification, where the income variable may or may not be distributed over time, appears to be more appealing.
V — Valg af estimationstidsrum (den kritiske faktor er her, hvor mange år efter 1973 der indgår i stikprøven). ven).
In this spirit the World Energy Outlook, prepared by the IEA [19], was based on judgementally projected elasticities into the future.
Valget af dynamisk specifikation er af afgørende betydning. Den gennemgåede litteratur tyder på, at hverken en forfinet translog specifikation eller en simpel hypotese om partiel tilpasning giver den fornødne sikkerhed. Derimod forekommer fleksibiliteten i en »polynomial distribution lag« eller en »Koyck specifikation«, hvor indkomstvariablen kan eller ikke kan fordeles over tiden, mere tillokkende.
This procedure was followed because factors such as technological progress, structural shifts within industry, appliance saturation levels in the household, etc., cannot adequately be captured by econometric techniques.
Det er hævdet (med støtte i empiriske resultater), at brugen af en indkomstvariabel for langtidsfremskrivninger hovedsagelig er af kortfristet natur, og at den årlige indkomstelasticitet derfor er den rette målestok.
It was argued (and there is supportive evidence in the empirical results), that the use of an income variable for longterm projections is essentially of a shortterm nature, and hence the annual income elasticity is the appropriate measure to use.
Det er derfor ikke overraskende, at mange forskere har søgt løsningen på disse problemer i en skønsmæssig tilpasning af de økonometrisk afledte resultater.
However, in applied energy work the only evidence we have is that of the past.
Med dette for øje blev IEA's World Energy Outlook [19] baseret på elasticiteter, som skønsmæssigt blev fremskrevet ind i fremtiden.
Thus every effort should be made to improve the information flow embedded in historical data.
Man fulgte denne fremgangsmåde, fordi faktorer som teknologisk fremskridt, strukturelle »shifts« inden for industrien, mætningsniveauer for husholdningsapparater osv. ikke rigtig kan dækkes af økonometrien.
In view of the results surveyed in the literature the use of a BTU fuel aggregation procedure adjusted for relative fuel efficiencies should improve results, especially when ample engineering data exist.
Der bør derfor tages hensyn til variationen i disse faktorer, og en måde at gøre det på er at ændre indkomst- og priselasticiteternes størrelse i fremtidige perioder.
Furthermore, if fuel efficiency factors on a time series basis exist then the major difficulties from the usually missing technological progress factor could also be solved.
I det praktiske arbejde med energispørgsmål kan vi imidlertid alene henholde os til fortiden.
The breakdown of energy demand into a number of industrial sectors where light and heavy energy users are
Sidst (men ikke mindst) skal nævnes, at estimationsperiodens tidsinterval er af overordentlig stor betydning.
Lastly (and very importantly) the time span included in the estimation period is very crucial indeed.
Tiden før 1973 er interessant, men ikke særlig relevant for udarbejdelsen af undersøgelser på energiområdet.
The pre-1973 period in energy studies is interesting but not so relevant.
Først når den fulde virkning af de to olieprischok indgår i stikprøven eller observationerne, kan de beregnede indkomst- og priselasticiteter betragtes som repræsentative — i hvert fald for den nærmeste fremtid.
It is only when the full impact of the two oil price shocks is included in the sample of observations, that the resulting income and price elasticities can be thought of as being representative for at least the immediate future.
Efterspôrgselselasticiteter for energi : en empirisk oversigt
Energy demand elasticities : review of the literature
Kapitel III : Efterspørgselselasticiteter for energi : en model og dens resultater for fem EF-medlemsstaterl)
Chapter III : Energy demand elasticities : a model, with results for five Community member countries 1
Esteden-modellen 1.1 Den generelle fremgangsmåde 1.2 Industriens efterspørgselsfunktion for energi 1.3 Boligog servicesektorens efterspørgselsfunktion for energi 2.
The Esteden model 1.1 The general approach 1.2 The energy demand function for industry 1.3 The energy demand function for the residential/commercial sector 2.
De vigtigste resultater for industrisektoren
Summary results for the industrial sector
De vigtigste resultater for boligog servicesektoren
Summary results for the residential/commercial sector
') Af N. Kouvaritakis, ekspert i generaldirektoratet for videnskab, forskning og udvikling.
This chapter has been written by N. Kouvaritakis, Expert at the Directorate-General for Science.
3.1 Bolig- og servicesektorens efterspørgselselasticiteter for energi: resultater
3.1 Energy demand elasticities: the main results for the residential/ commercial sector
3.1 Energiefterspørgsel: Bolig- og servicesektoren — Forbundsrepublikken Tyskland
2.1 Energy demand : industrial sector - FR of Germany 2.2 Energy demand : industrial sector - France 2.3 Energy demand : industrial sector - Italy 2.4 Energy demand : industrial sector - The Netherlands 2.5 Energy demand : industrial sector - United Kingdom
3.2 Energiefterspørgsel : Bolig- og servicesektoren — Frankrig 3.3 Energiefterspørgsel : Bolig- og servicesektoren — Italien 3.4 Energiefterspørgsel : Bolig- og servicesektoren — Nederlandene
3.1 Energy demand : residential/commercial sector - FR of Germany 3.2 Energy demand : residential/commercial sector - France 3.3 Energy demand : residential/commercial sector - Italy 3.4 Energy demand : residential/commercial sector - The Netherlands 3.5 Energy demand : residential/commercial sector - United Kingdom
Efterspørgselselasticiteter for energi : en model og dens resultater for fem EF­medlemsstater
Energy demand elasticities : a model, with results for five Community member countries
Dette kapitel indeholder en komplet, om end meget aggregeret, model over energiefterspørgslen, som i hoved­træk bygger på konklusionerne i foregående kapitel, der er et sammendrag af litteraturen vedrørende efterspørgselselasti­citeter for energi.
This chapter proposes a complete, if highly aggregated, model for energy demand built on the lines sketched in the conclusions to the preceding chapter reviewing the literature on energy demand elasticities.
Denne model (benævnt Esteden) er blevet anvendt til at estimere de vigtigste efterspørgselselasticiteter for energi i fem lande: Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Italien, Nederlandene og Det forenede Kongerige hver for sig. For disse lande eksisterer dataene i form af tidsserier for tidsrummet 1960­1981.
This model, called Esteden, has been used to evaluate the main energy demand elasticities in five countries: FR of Germany, France, Italy, the Netherlands and the United Kingdom; the country­by­country approach was adopted because available data take the form of time series by country from 1960 to 1981.
De fleste lakuner i Eurostat­dataene har kunnet udfyldes ved hjælp af andre kilder, men definitionerne er i videst muligt omfang blevet fulgt.
Most of the gaps in Eurostat data were filled from other sources, but an attempt was made to keep to the same definitions as far as possible.
For visse variabler såsom boligernes gennemsnitlige areal, omfanget af centralvarme osv. er der anvendt data fra rundspørger, og der er foretaget en række ekstrapolationer for at komplettere visse tidsserier.
For a number of variables like average dwelling size, central heating penetration rates, etc., survey data were used, and some extrapolation was made to fill gaps in the time series.
Brugen af mindre sikre data kan forekomme utilfredsstillende, men denne metode bliver alligevel berettiget, når man tænker på de dermed forbundne fordele i form af logisk soliditet og analytisk potentiel.
Unsatisfactory as this use of soft data might seem, the approach is in fact justified by the gain in terms of logical robustness and analytical potential.
De undersøgte sektorer er bolig­ og servicesektoren og industrisektoren, som tilsammen tegner sig for over 75 % af det endelige energiforbrug i Det europæiske Fællesskab.
The sectors examined are the residential/commercial sector and industry, which together account for over 75% of final energy consumption in the European Community.
Da der som helhed har været tale om en betydelig nedbringelse af energiintensiteten i disse sektorer, er det af interesse at estimere de tilsvarende pris­ og indkomstelasticiteter.
As remarkable results have generally been achieved in these sectors in terms of reducing energy intensity, it was interesting to evaluate the corresponding price and income elasticities.
Modelspecifikationen tager sigte på at opstille en kohærent sondring mellem følgende faktorer:
In specifying the model, attention was focused on coherent distinctions between :
Første del af dette kapitel giver en teoretisk beskrivelse af modellen, og der redegøres bl.a. nærmere for årsagerne til de valgte specifikationer og for betydningen af parametrene for hver af de to sektorens efterspørgselsfunktion for energi.
The first part of this chapter is a theoretical description of the model, justifying the specifications and explaining the meaning of the energy demand function parameters for each of the two sectors.