natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det eneste lyspunkt er landets ubetydelige udlandsgæld. Rumænien vil på et tid I igt tidspunkt kunne få adgang til multilaterale eller bilaterale kreditter.
The one bright spot is the country's negligible foreign debt.
Det er medlem af IMF, Verdensbanken og GATT.
It is a member of the IMF, the World Bankand GATT.
Men det mangler uddannede folk med de nødvendige kvalifikationertil at gennemføre et reformprogram.
But ¡tisshort oftrained people with the necessary skills to put a reform programme in place.
Relationerne går tilbage 1970, da der blev undertegnet en ikke-præferentiel handelsaftale.
Relations go back to 1970 when the fi rst nonpreferential trade agreement was signed.
Denne blev i 1980 udvidet til at være en særlig samarbejdsaftale, i henhold til hvilken Jugoslaviens eksport fik præferenceadgang til Fællesskabets marked.
This was upgraded to a special cooperation agreement in 1980 under which Yugoslav exports got preferential access to the Com munity market.
Jugoslavien kunne desuden få lån fra Den Europæiske Investeringsbank. ringsbank.
Yugoslavia also qualified for loans from the European Investment Bank.
Kommissionens to andre forslag drejer sig om næsten en fordobling af beløbet for EIB-lån til Jugoslavien fra 550 mio. ECU (1986-1990) til 900 mio. ECU for den femårige periode fra 1991 til 1996 samt om for handlinger om en ny associeringsaftale.
loans to Yugoslavia from ECU 550 million (1986-90) to ECU 900 million for the five years 1991-96 and for the negotiation of a new Association agreement.
Selvom det er vanskel igt at gennemføre politiske reformer på grund afde etniske hensyn, har den alvorlige krise i landets økonomi dog affødt visse økonomiske reformer.
The European Commission proposed a three-level improvement in the Community's support for Yugoslavia in a paper submitted to the Council of Ministers in May 1990.
Alvorlige interne vanskeligheder kombineret med en firecifret inflationsrate i 1989 førte til, at der i begyndelsen af 1990 blev indført et vidtrækkende økonomisk reformprogram med streng valuta- og budgetkontrol og regler for dinarens konvertibilitet.
One of the ideas — the extension of the Phare programme to cover Yugoslavia and the rest of Central and Eastern Europe — has already gone through.
En af idéerne i dette dokument — udvidelsen af PHARE-programmet
The Commission's other two proposals are for the near-doubling of the amount of EIB
Jugoslavien er således det første land, der får tilbudt denne nye form for aftale med Fæl lesskabet.
Yugoslavia is thus the first country to be of fered this new type of agreement with the Community.
Den er langt mere vidtrækkende end en frihandelsaftale og omfatter yderligere finansiel støtte, industrielt og teknisk samarbejde, en politisk dialog og mulighed for senere aftaler om fri bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital.
Its terms go beyond free trade to cover additional financial support, in dustrial and technical cooperation, a political dialogue and the possibility of subsequent moves to free movement of people, services and capital.
EFS FORBINDELSER MED SOVJETUNIONEN
THE EC'S RELATIONS WITH THE SOVIET UNION
Sovjetunionen har accepteret at gøre sit marked mere transparent for at sikre EF-vareme bed re adgang og har givet garantier for, at ud bytter og overskud fra firmaer, der etableres i Sovjetunionen, kan tilbageføres til hjemlandet.
As a superpower, albeit a diminished one, the Soviet Union's relations with the Com munity are developing differently from those of other East European countries.
Aftalens afsnit om økonomisk samarbejde omfatter en lang række områder lige fra standardisering, energi og miljø til finansielt samarbejde og landbrug.
Because of the sheer size of the Soviet economy, the Community has decided it cannot offer the USSR the same kind of special association agreements proposed for the others.
Sovjetunionen eren supermagt, selv om den har mistet noget afsin styrke, og derfor udvikler dens forbindelser med Fællesskabet sig anderledes end de andre østeuropæiske landes.
The Soviet Union has agreed to improve its market's transparency to ensure better access for EC goods and has given guarantees on the repatriation of dividends and profits generated by firms set up in the Soviet Union.
Alene på grund af den sovjetiske økonomis størrelse har Fællesskabet besluttet, at det ikke kan tilbyde USSR samme form for særlig associeringsaftale, som de øvrige øst lande har fået.
The economic cooperation section of the agreement covers a wide range of sectors from standardization, energy and the en vironment to financial cooperation and farming.
Det andet vigtige element i forbindelserne mellem EF og Sovjetunionen er Fællesskabets bestræbelser på at etablere en finansiel støtteordning og udarbejde et strukturstøtteprogram for USSR.
The second major element in EC-Soviet relations is the Community's efforts to prepare a financial aid and structural support pro gramme for the USSR.
Begge dele blev forelagt på Det Europæiske Råds møde i Dublin den 26. juni 1990.
These were launched atthe Dublin Summit of the European Council on 26 June 1990.
De nuværende handelsforbindelser mellem Fællesskabetog Moskva bygger på den aftale om handel og økonomisk samarbejde, der blev undertegnet i december 1989, og som trådte i kraft den 1. april 1990.
Present trade relations between the Com munity and Moscow are based on the Trade and Economic Cooperation Agreement signed in December 1989 and which came into effect on 1 April 1990.
I henhold til denne aftale giver begge parter den andens eksport »mestbegunstigelsesstatus«.
Under its terms, each side grants the other most-favoured-nation (MFN) status for their exports.
Fælles skabet harforpligtetsigtil at ophævealle kvotarestriktioner på sin import fra Sovjetunionen inden 1995.
The Com munity is committed to removing all quota restrictions on its imports from the Soviet Union by 1995.
Den sovjetiske udenrigsminister, E. Schevardnadze, besøger Europa-Parlamentet i december 1989.
Mr Shevardnadze, the Soviet Foreign Minister, visiting the European Parliament in December 1989
missionens ledende rolle i denne sammen hæng blev yderligere bekræftet, da Kommissionens formandjacques Delors, i juli 1990 besøgte Moskva.
turai assistance. The Commission's leading role was confirmed when its president, Mr Jacques Delors, visited Moscow in July 1990.
Samtidig har de med glasnost og perestroika forsøgt at gennemføre et vist omfang af økonomiske og politiske reformer i deres eget land.
Moscow now faces secessionist pressures from most of its constituent republics.
Men det har også vækket nogle slumrende kræfter og affødt voldsomme reaktioner. tioner.
The movement began in the small rebellious Baltic States and spread rapidly to the Muslim south and then to the biggest republics, the Ukraine and the Russian Federation itself.
dobbelt udfordring: de enorme problemer omkring de forskel I ige nationaliteter i Sovjetunionen og behovet for at skabe mere demokratiske og pluralistiske strukturer.
The Community's willingness to give financial and other support for economic reform in the Soviet Union is conditioned inter alia by a recognition of the central role played by PresidentMikhail Gorbachev in allowingthe rest of Eastern Europe to free itself from Soviet and Communist dominance.
Alle tre problemer hænger nøje sammen indbyrdes. Moskva mødes nu med krav om løsrivelse fra de fleste af republikkerne i unionen.
Having created the division of Europe in the first place, the Russians have been instrumental in breaking down the barriers again.
Myndighederne har udarbejdet en ny forfatning, som giver større selvstændighed til de enkelte republikker i håbet om at beholde de fleste af dem inden for den nuværende union.
The authorities are drafting a new constitution that will grant greater autonomy to the republics in the hope of keeping most of them within the current union.
Et nyt økonomisk reformprogram skulle efter planen sættes i værk i september 1990.
A new economic reform programme was published in September 1990.
I mellemtiden blusser stridighederne op mellem selvstændighedstilhængere og føderalister, politisk konservative og radikale re formister, og økonomiske nytænkere skal slås mod gamle rodfæstede kommunistiske interesser. Det er på denne baggrund, at Fælles skabets indsats for at støtte den økonomiske og politiske liberaliseringsproces i Sovjetunionen bør ses.
At the same time, they have tried through glasnost and perestroika to bring about a certain level of economic and political reforms at home. But in so doing, they have reawakened some powerful sleeping forces and given birth to some new ones.
Den økonomiske reformproces — perestroika — og indførelsen af en mere markedsorienteret økonomi går kun langsomt og bliver mødt med betydelig modstand.
In the mean time, secessionists vie with federalists, political conservatives with radical reformers and economic innovators with entrenched Communist-vested in terests.
I politisk henseende står myndighederne over for en
It is against this background that the Community's task in seeking to help the economic and political liberalization of the Soviet Union should be seen.
Det Europæiske Fællesskab har en næsten overnaturi ig tiltrækningskraft og er et slags ideal for borgerne i Central- og Øst europa.
The European Community has what might be termed a mystical attraction and is seen as an ideal by the people of Central and Eastern Europe.
Det viser rundspørger foretaget i Tjekkoslovakiet, Moskva og den europæiske del af Sovjetunionen samt en under søgelse udført af Gallupinstituttet i Lituaen og Vilnius Universitets sociologiske la boratorium i Vilnius.
This is revealed by opinion polls carried out in Czechoslovakia, in Moscow and in the European territory of the Soviet Union, and by a survey conducted in Lithuania by Gallup UK and the Sociological Laboratory of the University of Vilnius.
Alle undersøgelser blev gennemført i 1990.
All these surveys were conducted in 1990.
Aftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab og Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker om handel og om handelsmæssigt og økonomisk samarbejde. — Aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker om »Testausschreibung« EF-Kommissionen, Luxemburg, 1990 (EFT L 68 af 15.3.1990)
Report on economic and trade relations between the European Community and the People's Republic of Poland, Luxembourg, EC, European Parliament, Committee on External Economic Relations, Rapporteur: Eusebio Cano Pinto, 1990, 32 pp., [Doc EP (90) 1]
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet — Følgerne af de seneste forandringer i Mellem- og Østeuropa for Fællesskabets forbindelser med de pågældende lande, EF-Kommissionen, Bruxelles, 1990, 8 s., [Dok. SEK(90) 111 endel.]
The Community and German unification: implications of the Staatsvertrag, Brussels, EC, Commission, 1990, 14 pp., [Doc SEC (90) 1138 final]
Fællesskabet og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling — forslag til rådsafgørelse om indgåelse af overenskomsten om oprettelse af en europæisk bank for genopbygning og udvikling,
The Community and the European Bank for Reconstruction and Development — Proposal for a Council decision on the conclusion of the articles of agreement establishing a European Bank for Reconstruction and Development Brussels, EC, Commission, 1990, [Doc COM (90) 190 final]
Betænkning udarbejdet for Det Politiske Udvalg om de politiske aspekter af situationen i Polen, ordfører: Gerd Walter, Luxembourg, 1990, 8 s., [Dok. EP(90) 22]
Our European neighbours', Vocational training.
Meddelelse fra Kommissionen — Fællesskabet og genforeningen af de to Tysklande: virkningerne af »Staatsvertrag«, [Dok. SEC(90) 1138 endel.]
The development of the Community's relations with the countries of Central and Eastern Europe, Brussels, EC, Commission, 1990, 7 pp., [Doc SEC (90) 717 final]
ANDRE PUBLIKATIONER
OTHER PUBLICATIONS
/ SAMME SERIE (fortsat)
European Communities — Commission
Europas Sociale Dimension (fjerde udgave) Nye Planer for Europa — Schuman-Erklæringen (1950-1990) Europa, et Socialt Trygt Fællesskab
THE EUROPEAN COMMUNITY AND ITS EASTERN NEIGHBOURS
Miljøpolitik i Det Europæiske Fællesskab (fjerde udgave) Det Indre Marked: Skatter og Afgifter Energi i Det Europæiske Fællesskab (fjerde udgave)
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities 1990 — 34 pp. — 16.2 χ 22.9 cm European Documentation series — 8/1990 ISBN 92-826-1835-8 Catalogue number: CB-59-90-160-EN-C
BROCHURER FOR ERHVERVSDRIVENDE * (i samme samling) Låne- og Støttemuligheder i Det Europæiske Fællesskab (tredje udgave) Statslige Indkøb i Japan Offentlige Kontrakter i et Stort Fælles Marked (anden udgave) EF-Kommissionens Kontrolbeføjelser på Konkurrenceområdet
The booklet reviews relations between the European Community and the East European countries and explains what the Community is doing to help its Eastern neighbours.
Leder af Det Europæiske
IN THE SAME COLLECTION
Universitetsinstitut Europa Undervejs — Kronologi om Det Europæiske Fællesskab (udgået)
Texation in the single market Energy in the European Community (fourth edition)
En Rejse gennem EF-landene — Oplysninger om medlemsstaterne og om Det Europæiske Fælles skabs tilblivelseshistorie
BROCHURES FOR BUSINESSMEN ' (in the same collection) Grants and loans from the European Community Government procurement in Japan: the way in (out of print) The European Community's powers of investigation in the enforcement of competition law Public procurement and construction — Towards an integrated market (second edition)
Bulletin for De Europæiske Fællesskaber — Månedlig bulletin, der nøje omtaler de vigtigste begivenheder vedrørende den europæiske opbygning
European Community European File — Each month two topics of current European events Bulletin of the European Communities — A monthly survey covering milestones in the building of
Statistiske Basisoplysninger — En årligt udkommende serie, der giver oplysning om de sociale og økonomiske forhold i EF Kort i farver — Det Europæiske Fællesskab — Statskort — medlemsstater, regioner og administrativ inddeling De Europæiske Fællesskaber som Udgiver — uddrag af katalogerne over publikationer
Europe Basic statistics — Published annually, an essential statistical guide to the Community Colour map — The European Community — Political map, Member States, regions and administrative units The European Community as a publisher — Extract from our catalogue of publications
*) Der kan ikke tegnes abonnement på brochurerne for erhvervsdrivende.
The brochures for businessmen cannot be obtained on subscription.
Alliancer og in frastrukturer, der har eksisteret i de sidste 45 år, er gået i opløsning og bliver erstattet af nye.
Allian­ces and infrastructures which have been in place for the past 45 years have collapsed and are in the course of being replaced.
De fleste lande i Øst- og Centraleuropa ønsker at få snævre forbindelser til Det Europæiske Fællesskab og efterhånden at blive medlemmer af det.
Most Central and East European countries wish to have close links with the European Community and eventually to join it.
I denne brochure gøres der redefor, hvad EF gør for at hjælpe sine naboer mod Øst.
This booklet explains what the European Community is doing to help its Eastern neighbours.
Der er stillet økonomiske midler til rådighed til en ny investeringsindsprøjtning i industri og landbrug. Nye infrastrukturer opbygges for at lette disse landes adgang til markederne i vest og for at stabilisere og for bedre deres levnedsmiddelforsyning.
Money has been made available to infuse new invest­ment into the veins of industry and agriculture.
Der lægges særlig vægt på milijøforbedring.
Particular attention is being paid to the protection and improvement of their environment.
Sidst i brochuren findes en række korte oversigter over Det Europæiske Fæl lesskabs »fremtidige partnere« og en gennemgang af Fællesskabets relationer til Sovjetunionen.
The booklet concludes with thumb-nail sketches of the European Commu­nity's 'future partners' and a description of its relations with the Soviet Union.
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS r imi
* * * t OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS * "O^ * OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
SKATTER OG AFGIFTER I EF'S INDRE MARKED
TAXATION IN THE SINGLE MARKET
(Fortsættelse på tredje side af omslaget)
(continuation on third page of cover)
Udarbejdet af: GD »Information, Kommunikation,
Originating department: DC 'Information, Communication and Culture', Publications
Manuskript afsluttet i juni 1990 Omslagsfoto: Colothèque sprl Tabeller og diagrammer: Alain Perichon Illustrationer: Mario Ramos
Manuscript completed in June 1990 Cover page: Colothèque sprl Graphics: Alain PERICHON Drawings: Mario RAMOS
■ BESKATNINGENS ROLLE PÁ DET STORE INDRE MARKED
ROLE OF TAXATION IN THE SINGLE MARKET
■ RETSGRUNDLAGET FOR SKATTE­ OG AFGIFTSHARMONISERING I TRAKTATEN
LEGAL BASES FOR TAX HARMONIZATION IN THE TREATY
SKATTER OG AFGIFTER I EF
TAXATION IN THE COMMUNITY
■ SKATTETRYKKET
■ TAX RATIO
■ PRISEN FOR DE SKATTE­ OG AFGIFTSMÆSSIGE GRÆNSER
■ COST OF TAX FRONTIERS
AFGIFTERNE OG DET INDRE MARKED
INDIRECT TAXATION AND THE INTERNAL MARKET
■ MOMS ­ DEN NUVÆRENDE SITUATION
■ VAT - CURRENT SITUATION
De grundlæggende principper 2. 1987­pakken
Basic principles 2.
Reaktionerne på 1987­pakken Kommissionens mere fleksible forslag
Reactions to 1987 proposals More flexible approach by the Commission
Overgangsordningen indtil den 31. december 1996 /. Kommissionens forslag om overgangsordningen
Transitional arrangements up to 31 December 1996 /.
Administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne 3.
Cooperation between tax administrations 3.
Statistikker og lempelser for virksomhederne
Statistical aspects and easing of burdens on firms
PUNKTAFGIFTER
■ EXCISE DUTIES
Forarbejdede tobaksvarer 2.
Tobacco products 2. Alcoholic beverages
Resultaterne af disse forslag
Mineral oils Current state of play
DE DIREKTE SKATTER I DET INDRE MARKED
DIRECT TAXATION AND THE INTERNAL MARKET
I DE TRE DIREKTIVFORSLAG OM VIRKSOMHEDSSAMARBEJDE PA TVÆRS AF LANDEGRÆNSERNE:
■ THREE PROPOSALS DEALING WITH TRANSNATIONAL COOPERATION BETWEEN FIRMS
Voldgiftsprocedure 4.
Arbitration procedure 4.
I SELSKABSBESKATNING
COMPANY TAXATION
■ BESKATNINGENS ROLLE PA DET STORE INDRE MARKED
■ ROLE OF TAXATION IN THE SINGLE MARKET required.
Da stats­ og regeringscheferne på Det Euro­pæiske Råds møde i Milano i juni 1985 god­kendte Kommissiones Hvidbog om Gen­nemførelsen af det Indre Marked, markerede det et vendepunkt i den europæiske integra­tionsproces.
Approval by the European Council, meeting in Milan in June 1985, of the Commission's White Paper on completing the internal market marks a turning­point in the process of European integration.
Med de nationale parlamenters ratificering af Den Europæiske Fælles Akt — »EF­pakken« — som trådte i kraft i 1987, blev etableringen af det indre marked knæsat som et overordnet mål i EF­Traktaterne.
The Single Euro­pean Act, which came into force in 1987 following its ratification by national parliaments, incorporated the internal market objective into the European Treaties.
Fællesak­ten betegner den første ændring af EF­Trakta­terne nogensinde.
It was the first time the Treaties setting up the European Community had been amended.
Ved Fællesaktens artikel 13 blev der indføjet en ny artikel 8A i EØF­Traktaten, hvori det indre marked defineres som »et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, personer, tjeneste­ydelser og kapital«.
Article 13 of the Single European Act in­ troduces into the EEC Treaty a new Article 8a, ferences in VAT and excise­duty rates persist, which defines the internal marketas 'an area without internal frontiers in which the free movement of goods, persons, services and capital is ensured'.
Datoen fordet indre mar­keds gennemførelse er sat til den 31. decem­ber 1992.
The date set for comple­tion of the internal market is 31 December 1992.
Kom­missionen beskæftigede sig imidlertid her udelukkende med de indirekte skatter—dvs. afgifterne —eftersom det er dem, der udløser kontrol ved grænserne mellem EF­landene.
Member States will be justified in carrying out frontier checks to ensure that the tax revenue to which they are entitled accrues to them and to prevent fraud.
En af hovedårsagerne til grænsekontrol in­den for EF er netop nødvendigheden af at op­kræve eller føre kontrol med moms eller punktafgifter.
The abolition of tax frontiers, which plague both firms and in­dividuals alike, is therefore a key element in the moves to complete the internal market.
I forbindelse med de direkte skatter (sel­skabsskat, personindkomstskat osv.) er der ikke behov for grænsekontrol.
Direct taxation (taxation of company profits, income tax, etc.) does not necessitate fron­tier checks.
Der findes dog i mange lande lovbestemmelser, der fun­gerer som en slags usynlige grænser og læg­ger hindringer i vejen for samarbejde mel lem virksomheder i forskellige EF­lande.
Nevertheless, national provi­sions exist which erect, as it were, invisible frontiers that hamper cooperation between firms from different Member States.
Dette gælder især, når der foregår dobbeltbeskat­ning af f.eks. fusioner mellem virksomheder med hjemsted i forskellige EF­lande.
Take in particular double taxation, which impedes, for example, mergers between firms established in different Member States.
Afskaf­felse af dobbeltbeskatning er således et na­turligt led i programmet for gennemførelse af det indre marked.
Elimination of such double taxation is therefore an integral part of the programme for completing the internal market.
Det indre marked er imidlertid ikke et nyt mål.
However, this objective is not entirely new.
Allerede i Rom­Traktaterne helt tilbage fra 1957tales derom et »fælles marked«.
The Treaties of Rome, signed in 1957, pro­vided for the establishment of a 'common market'.
Men selv om Toldunionen blev gennemført allere­de inden den dato, der var fastsat i Rom­Trak­taterne — nemlig allerede i 1968 — har den første tids begejstring siden da lagt sig noget.
But, although the customs union was completed even before the deadline set in those Treaties (1968), the initial impetus slackened.
Den europæiske integrationsproces trådte ind i en Stagnationsfase, og nogle talte endog om det »handlingslammede EF«.
The integration process entered a phase of stagnation. This situation was even dubbed 'Eurosclerosis'.
Det tog en halv snes år, før man blev klar over, at der var brug for et nyt skub fremad.
Some 10 years then elapsed before it was realized that a new impetus was required.
I EF har man indset, hvilke fordele et stort, virkeligt integreret marked med 325 millioner forbru­gere kan give erhvervslivet og borgerne i form af nye arbejdspladser, højere vækst og øget konkurrenceevne.
The Community became aware of the benefits that a large and truly integrated market of 325 million consumers could bring for firms and individuals alike: creation of new jobs, faster growth, improved com­petitiveness.
Med Fællesakten blev der ikke alene pustet nyt liv i bestræbelserne på at få etableret det indre marked, men også i EF's beslutningsproces.
The Single European Act not only breathed new life into the internal market objective, it also speeded up and facilitated decision­making in the Commu­nity.
De fleste beslutnin­ger kunne nu træffes med kvalificeret flertal
An impor­tant exception is taxation, an area in which the unanimous vote of the Member States is
derne eller privatpersonerne— det man nor­malt kalder de direkte skatter — falder med andre ord ikke ind under disse bestem­melser.
supplement the rules concerning the removal of obstacles to the free movement of goods.
I Rom­li,iktiiii­n Ira 1957 ci det lastsat, at der skal oprettes et fællesmarked, og at med­lemsstaternes økonomiske politik gradvis skal tilnærmes.
They prohibit discrimination in the tax treatment of similar domesticand imported products as well as any repayment of 'internal' (i.e. domestic) taxation in excess of that charged.
EØF­Traktatens artikel 95­99 indeholder de fiskale bestemmelser.
It should also be noted that these articles are concerned simply with the taxation of products.