natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den rådgivende Forbrugerkomité blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 73/306/ EØF (') af 25. september 1973, ændret ved afgørelse 76/906/EØF (') af 3. december 1976 og afgørelse 80/1087/EØF (J) af 16. oktober 1980.
The Consumer Consultative Committee was instituted by Commission Decision 73/306/EEC of 25 September 1973 ('), as amended by Decisions 76/906/EEC (2) and
Ved afgørelse af 12. marts 1984 har Kommissionen for en periode på tre år udnævnt følgende som medlemmer og suppleanter af komiteen fra den 1. januar 1984:
By Decision of 12 March 1984, the Commission appointed the following as members and alternates of the Committee from 1 January 1984 for a period of three years:
T. VENABLES (UK) Fru B. FEDERSPIEL (DK) JM. G1SCLARD (F) D. KURRER (D) T. RECTER (NL) Fru L. YEOMANS (UK)
Mr T. VENABLES (UK) Mrs B. FEDERSPIEL (DK) Mr JM.
L. DENIS (F) Fru C. CARSTEN (D) S. ZEIMET (L) Fru J. MOORE (UK) F. O'REGAN (IRL) G. GHIDINI (I) Fru T. LABRIJN (NL) A. KATSOS (GR) P. CARLSEN (DK)
Mrs R. LOOSLI-SURRANS (F) Mr R. HUETTENRAUCH (D) Mr R. NEDZYNSKI (B) Mr S. CRAMPTON (UK) Mrs C. ERRAUGHT (IRL) Mrs C. RAPISARDA (I) Mrs K. FOSS (UK) Mr G. LAZZERI (I) Mr J. EVANS (B)
MILJØ, FORBRUGERBESKYTTELSE OG NUKLEAR SIKKERHED
ENVIRONMENT, CONSUMER PROTECTION
BESKYTTELSE OG FREMME AF FORBRUGERINTERESSER
PROTECTION AND PROMOTION OF
- Statistik og normer i forbindelse med produktsikkerhed
- Statistical and standards aspects of product safety
Fremme af forbrugernes interesser
Promotion of consumer interests
Forbrugeroplysning, -undervisning og -repræsentation
Consumer information, education and representation
SOCIOØKONOMISKE DATA (1)
SOCIO-ECONOMIC INDICATORS
FORBRUGERPRISER
Unemployment rate
PRIVAT FOhBRUG (i % af BNP)
Consumer prices
FORBUNDSREPUBLIK. TYSKLAND
Fed. Rep. Germany
(1) KiIde - Eurostat: nationaLe oplysninger.
^Source - Eurostat: National Accounts.
Ikke oplyst.
Not available.
OPINIONSUNDERSØGELSE: DE VIGTIGSTE RESULTATER
MAIN RESULTS
EF­BORGERNE OG FORBRUGEROPLYSNINGEN (Sammenligning melLem '1975 og 1985 for visse spørgsmåls vedkommende)
(A comparison of certain questions, 1975-1985)
I 1975 Lod EF foretage en omfattende opinionsundersøgelse i alle medlemssta­terne af forbrugernes synspunkter, ønsker og viden vedrørende forbrugerspørgs­mål (1).
In 1975 the European Community carried out a wide-ranging opinion survey on the concerns, aspirations and information levels of consumers. (1)
Ti år senere besluttede Kommissionen, at der skulle foretages en ajourføring af visse af oplysningerne fra 1975.
1975 survey in respect of certain aspects.
Der bLev udvalgt en række spørgsmål med henblik herpå: de medvirkende bLev således spurgt, om de havde kendskab til forbrugerorganisationernes eksistens og om de var medlem af en sådan, om de havde kendskab til fjernsynets ikke­kommercielLe forbrugerudsendelser og om de var interesseret i, at der bLev sendt flere programmer af denne art.
Several questions were selected for updating : knowledge of the existence of consumer organizations, membership of such organizations, awareness of television programmes, other than advertising spots, designed to provide consumers with objective informa­ tion and their interest in extending such programmes.
Undersøgelsen, der blev foretaget i december 1984­januar 1985, blev gennem­ført under samme betingelser og af de samme institutter som 1975­undersøgeLsen, men var denne gang udvidet til også at omfatte Grækenland.
The survey was carried out in December/January 1985 in similar conditions and by the same institutions as the 1975 survey, and included Greece.
I alt medvirkede 10 580 voksne mænd og kvinder.
In all, 10 580 adult men and women were questioned.
Resultaten ; af 1985­undersøgeLsen og sammen­Ligningen med undersøgelsen fra 1975 fremlægges i to hovedafsnit:
Findings of the 1985 survey and com­ parison with the 1975 findings are set out in two parts :
(1) Den europæiske forbruger. Kommissionen for De europæiske Fællesskaber, X/309/76 ­ maj 1976.
(1) The European consumer, Commission of the European Communities (X/309/76-F) - May 1976.
Kendskab
How widely known
I 1985 var mere end halvdelen af de voksne borgere i EF (56%) kLar over forbrugerorganisationernes eksistens, hvilket er betydeligt flere end i 1975.
In 1985 over half the adults in Europe (56%) were aware of the existence of consumer organizations - in other words a considerable improvement since 1975.
SpørgsmåL: Er De klar over, at der findes organisationer ­ som er uafhængige af producenternes og de handlendes organisationer ­ hvis særlige opgave det er at informere forbrugerne og varetage deres interesser?
Question : Have you heard of organizations, independent of manufacturers and tradesmen, which specia­lize in consumer information and protection ?
Den fremgang, der er sket i løbet af de sidste ti år med hensyn tiL kend­skabet tiL forbrugerorganisationerne, gør sig, som det fremgår af figuren på følgende side, gæLdende i samtLige medlemsstater.
The fact that consumer organizations have become more wi­ dely known in every country in the last ten years is illus­ trated in the graph on the following page.
I 1985: de samme 9 lande plus Grækenland (Athen og omliggende kommuner, dvs. 32% af den græske befolkning).
The same countries plus Greece (Greater
KENDSKAB TIL FORBRUGERORGANISATIONERNE
Public awareness of consumer organizations
Endvidere var fremgangen størst i de Lande, hvor kendskabet i 1975 var mindst, nemlig i Italien, Irland, Belgien og Frankrig, således at forskel­lene i svarene landene i meLlem viser en tendens tiL at formindskes.
Progress was even more marked in countries where infor­ mation had been less widespread in 1975 : Italy, Ireland,
Landenes indbyrdes placering var den samme, dog med en enkelt undtagelse, nemlig Frankrig, der i 1975 var placeret som nummer seks, men som nu er nummer to, lige efter Nederlandene.
The ranking of the countries remains the same, with one exception : France was in sixth place in 1975, and is now in second place, after the Netherlands.
Den følgende oversigt viser landenes nuværende placering, efter graden af kendskab til forbrugerorganisationernes eksistens:
To sum up, the current ranking of the countries, in de­ creasing order of public awareness, is as follows :
Men det voksende kendskab tiL disse siden 1975 er mere ud­talt blandt kvinder end blandt mænd, såLedes at forskelLen mellem mænds og kvinders svar er blevet formindsket.
But the rate of progress as regards in­ formation among women has increased sharply, tending to close the gap.
Mænd Kvinder
Women
(1) Stigningstakten er beregnet således: antjl personer med kendskab i 1985 (%) antal personer med kendskab i 1975 (%)
% of population informed in 1985 % of population informed in 1975
(2) Athen og omliggende kommuner, dvs. 32% af den græske befolkning.
(2) Greater Athens - i.e. 32% of the Greek population,
Hos både mænd og kvinder er kendskabet mest udbredt i aldersklasserne med den største erhvervsaktivitet, dvs. blandt personer melLem 25 og 55 år.
55 and over
Medlemskab af en forbrugerorganisation
Membership of a consumer organization
I visse lande sker finansieringen kun i begrænset omfang ved opkrævning af bidrag til organisationerne, medens beløb, der indkommer gennem abonnementer på en publikation, spilLer en større rolle.
The action of consumer movements takes various forms : in some countries it involves membership of an organization, whereas in others it involves subscription to a publication.
Pa grund af de store forskelle på dette felt landene imellem, men også som følge af det begrænsede omfang af de rupræsentative nationale undersøgelser, der er anvendt i forbindelse med den her omtalte stikprøveundersøgelse, bør de følgende tal kun betragtes som udtryk for en tendens.
In view of the diversity in the situations and the size of the national representative samples used in this type of survey the data can only be regarded indicative.
Spørgsmål: Er De selv medLem af en sådan organisation?
Question : Do you yourself belong to a consumer organiza­ tion ?
I 1975 svarede 2% af de adspurgte bekræftende på spørgsmålet om, hvorvidt de var medlem af en forbrugerorganisation. I 1985 var dette procenttaL steget til 3,4, hvilket svarer til ca. 7 mio personer.
In 1975, about 2% of the population interviewed stated that they were members of a consumer organization.
Som i 1975 er der i dag store forskelLe fra Land til land.
As in 1975, differences between countries are very marked.
De lande, hvor der er sket en betydelig stigning i antalLet af personer, der udtaler, at de er medlem af en forbrugerorganisation, er: TyskLand, Danmark, Frankrig, Luxembourg og Italien (i sidstnævnte Land er antalLet dog stadig ubetydeligt).
In the following countries there was a sharp increase in the number of persons claiming to be members of a con­ sumer organization, as compared with 1975 : Germany, Den­ mark, France, Luxembourg and Italy (but in the latter coun­ try the number is still very low).
FJERNSYNETS FORBRUGERUDSENDELSER
CONSUMER INFORMATION IN TELEVISION
Kendskab til udsendelserne
Most of the television authorities in the Member
AL Le TV­stationer i EF­Landene, med undtagelse af TéLé­Luxembourg, anvender en større elLer mindre del af sendetiden tiL objektiv oplysning af forbru­gerne.
States, excluding Luxembourg, give a certain amount of space to objective consumer information.
Over halvdeLen af borgerne i EF er klar over, at der sendes sådanne programmer, hvilket er en betydelig stigning i forhoLd tiL 1975.
European public is aware of such broadcasts - conside­ rably more than in 1975.
Ovenstående oversigt afspejler den stærke gennemslagskraft, som sådanne fjernsynsprogrammer har i Frankrig, og hvorledes folks kendskab til sådanne programmers eksistens er steget betydeligt både der og i Italien samt ­i et vist omfang ­ i Belgien siden 1975.
The above summary shows the considerable impact of television programmes in France, and the signifi­ cant progress made in this country, in Italy and to a lesser extent in Belgium since 1975.
Der er ikke forskel på kvinders og mænds svar på dette spørgsmål, seLv om kvinder, som det fremgår ovenfor, syne', at være mindre godt informeret end mænd om forbrugerorganisationernes eksistens.
Answers to this question showed little difference between men and women whereas, as stated earlier, women seem to be considerably less well informed of the exis­ tence of consumer organizations.
For eller imod flere forbrugerudsendeIser
For or against the expansion of consumer programmes
I alle EF­landene, bortset fra Nederlandene, er et flertal ­ hvis størrelse dog er vekslende fra land til Land ­ af den opfattelse, at der bør sendes flere forbrugerudsendelser i fjernsynet.
In every country except the Netherlands, a large majority stated that they wanted to see more broadcasts containing consumer information.
Befolkningernes ønske om en sådan udvikling er imidLertid i alle lande (bortset fra Luxembourg og Nederlan­dene) knapt så udtalt som i 1975, hvilket sandsynligvis skyldes, at fjern­ synsseLskaberne i løbet af de seneste ti år, i hvert fald i et vist omfang, har imødekommet det, der i 1975 var borgernes helt kLare ønske.
(except in Luxembourg) the pressure of public opinion for such expansion has declined a little since 1975, which would seem to indicate that in the past ten years the television authorities have to some extent responded
Spørgsmål: Mener De, at der bør bringes/bringes flere forbrugerudsendeLser i TV?
Question : Would you like to see such programmes
De befolkningsgrupper,. som i højere grad end gennemsnittet nærer ønske om et større udbud af forbrugerudsendelser i TV, er også dem, hos hvem kendskabet til forbrugerorganisationernes eksistens er mest udbredt: midaldrende, forældre (med 12 børn) og personer med en videregående uddannelse.
The population groups expressing a keener interest than the average in the expansion of consumer program­ mes are those most aware of consumer organizations : persons of middle age in households of three or four persons and with a high level of education.
Der er i forbindeLse med dette spørgsmåL ingen væsentlig forskel på mænds og kvinders svar.
Answers from men and women were very similar.
Ti års fællesskabspolitik pã forbrugeromrâdet — Et bidrag til borgernes Europa
Ten years of Community Consumer Policy — A contribution to a People's Europe
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 1 1,1 1 BFR 500 DKR 90
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 11.11 BFR 500 IRL 8
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 11.11 BFR 500 DKR 90 gl/g KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 11.11 BFR 500 IRL 8 UKL 6.50
Det europæiske Fællesskab og dets regioner
The European Community and its regions
10 år med Fællesskabets regionalpolitik og Den europæiske Fond for Regionaludvikling EFRU
10 years of Community regional policy and of the European Regional Development Fund (ERDF)
Denne brochure indgår i serien »Europæisk dokumentation«.
This booklet forms part of the 'European Documentation' series
Udarbejdet af: Afdeling IX/D-5 »Koordinering og udarbejdelse af publikationer«
Originating department: Division IX/D/5 — Coordination and preparation of publications
Luxembourg: Kontoret for de europæiske Fællesskabers officielle Publikationer, 1985
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1985
Manuskript afsluttet i juli 1985
Manuscript completed in July 1985
DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG DETS REGIONER
THE EUROPEAN COMMUNITY AND ITS REGIONS
10 år med Fællesskabets regionalpolitik og Den europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)
10 years of Community regional policy and of European Regional Development Fund (ERDF)
REGIONALPOLITIKKEN OG DEN EUROPÆISKE FOND FOR REGIONALUDVIKLING (EFRU)
REGIONAL POLICY ANDTHE EUROPEAN REGIONAL DEVELOPMENT FUND(ERDF)
HVAD ER FORMÅLET MED EF'S REGIONALPOLITIK?
WHYACOMMUNITY REGIONAL POLICY?
EFRU'S VIRKSOMHED Tilbagestående regioner Regioner i tilbagegang
ERDF OPERATIONS The less-advanced regions The declining regions
EF'S REGIONALPOLITIK I FREMTIDEN
THE FUTUREOFTHE COMMUNITY'S REGIONAL POLICY
VIGTIGE DATOER I FORBINDELSE MED REGIONALPOLITIKKEN
THE MAJOR MILESTONES IN COMMUNITY REGIONAL POLICY
Det er nu ti år siden EF fik en regionalpolitik. Dens vigtigste instrument, Den europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), blev nemlig oprettet i 1975.
It is now 10 years since the Community set about implementing a regional policy of its own, the chief instrument of the policy being the European Regional Development Fund (ERDF), established in 1975.
Siden da er der blevet afsat stadig stigende bevillinger til regionalpolitikken på EF's budget.
Regional policy resources available under the Community budget have risen steadily since then.
I Rom-traktatens præambel hedder det, at en af EF's grundlæggende målsætninger er at sikre en harmonisk udvikling ved at formindske ulighederne mellem de forskellige regioner og forbedre de mindre begunstigede regioners stilling. Traktaten indeholder imidlertid ingen bestemmelserom de særlige foranstaltninger eller Interventionsmidler, som skal anvendes for at virkeliggøre denne målsætning.
The preamble to the Treaty of Rome states that one of the Community's fundamental objectives is to ensure harmonious development by reducing the differences existing between the various regions and the backwardness of the less-favoured regions.
Er det mon realistik at tro, at nedbrydelsen af handelsskranker og oprettelsen af et fælles marked i sig selv kan sikre eller i det mindste fremme en harmonisk udvikling?
Can we really believe that eliminating obstacles to trade and establishing a unified market could alone ensure or at least facilitate harmonious development?
En sådan forestilling er illusorisk.
We would be deluding ourselves if we did.
Erfaringerne har endnu engang bekræftet, hvad der efter min mening allerede er påvist i teorien: overladt til sig selv vil markedskræfterne hverken medføre eller fremme en optimal ligevægt, men vil tværtimod ofte have negative virkninger.
Experience has confirmed once again what theory has, to my mind, already demonstrated, namely that spontaneous market forces not only do not create or promote optimum equilibrium, but sometimes actually have the opposite effect.
Den fri bevægelighed for produktionsfaktorerne — arbejdskraft, kapital, tjenesteydelser — har især haft betydning for arbejdskraften.
The free movement of the factors of production — labour, capital and services — has mainly involved labour, which has migrated from depressed regions to regions where activity has been more buoyant, and this has sapped the former's development potential.
Den er flyttet fra regioner med ringe aktivitet til regioner med mere intens aktivitet, og det har forringet de tilbagestående regioners udviklingsmuligheder.
Similarly, capital flows have not always been in the desired direction; the less-advanced regions have not attracted sufficient investment while the more developed ones have profited more rapidly and more fully from the free movement of goods.
Tilsvarende er kapitalen ikke blevet kanaliseret ad de ønskede kanaler; de mindst udviklede regioner har ikke i tilstrækkelig grad kunnet tiltrække investeringer, og de mest udviklede regioner har hurtigere og i større udstrækning formået at drage fordel af varernes fri bevægelighed.
In addition, common agricultural prices, which provide ample incomes for the most efficient producers but are scarcely sufficient for the others, have accentuated income disparities.
Endvidere er indkomstmulighederne blevet øget af de fælles landbrugspriser, som er meget indbringende for de mest effektive producenter, men knap nok tilstrækkelige for de øvrige.
This state of affairs is highlighted in the periodic report on the social and economic situation of the regions of the Community, and we must
Hvis der ikke opnås en bedre balance i fordelingen af velstand og økonomisk aktivitet mellem EF's regioner vil det blive meget vanskeligt at skabe en integration, og det fælles markeds funktion og sammenhæng bringes i fare.
Unless the distribution of wealth and economic activity between the Community's regions is improved, economic integration will be extremely difficult to achieve, jeopardizing the very operation and cohesion of the common market.
Alle erkender i dag, at regionalpolitikken er nødvendig, og at der bør ske en styrkelse af den.
It is universally acknowledged nowadays that regional policy is necessary and must be strengthened.
Europa-Parlamentet har udnyttet sine beføjelser på budgetområdet og i høj grad bidraget til udviklingen af regionalpolitikken; Det økonomiske og sociale Udvalg og mange andre instanser har arbejdet i samme retning.
Armed with its powers over budgetary matters, the European Parliament has made a vigorous contribution to developing regional policy, while the Economic and Social Committee and numerous other bodies have deployed efforts in the same direction.
Regionalpolitikken spiller en vigtig rolle i forsøget på at videreføre opbygningen af EF, og den bør derfor udbygges, forbedres og gøres mere effektiv.
Regional policy is one of the key instruments which must be expanded, improved and made more effective if European recovery is to become a reality.
I løbet af de sidste ti år har det været Kommissionens opgave gennem en stadig dialog med Rådet, Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og de regionale myndigheder gradvis at udforme og iværksætte regionalpolitikken, samt at drage nytte af erfaringerne og på den baggrund tilpasse politikken til de nye vilkår, som er opstået i EF.
Over the last 10 years, the Commission's task has been gradually to shape regional policy within the framework of a continuous dialogue with the Council, the European Parliament, the Member States and the regional authorities, to implement that policy and at the same time to consider its instructive aspects and adapt it to the new conditions in which the Community has found itself.
De første års erfaringer viste, at det var nødvendigt at reformere EFRU-forordningen for at øge effektiviteten, ikke blot for at rette op på eksisterende, betydelige skævheder, men også for at udvikle ressourcer og muligheder i de tilbagestående regioner samt forhindre andre skævheders opståen.
Experience during the first few years revealed the need to reform the Regulation governing the ERDF, so as to increase its effectiveness not only in correcting the unduly marked dlsequilibria that already exist but also in fostering the development capacity and potential of the weaker regions and in preventing the appearance of other dlsequilibria.
Det er her vigtigt at huske på, at alle EF-politikker haren regional dimension, dvs., at de har virkninger i regionerne, som der bør tages højde for ud fra ønsket om harmonisk udvikling.
If this is to be done, it has to be realized that all Community policies have a regional dimension, I. e. they have effects on the regions which must be taken into account in the Interest of securing the harmonious development of the Community.
Ud over de hidtil indhøstede erfaringer er der en række nye faktorer, som spiller ind. Dels den økonomiske krise og udviklingen i arbejdsløsheden, som skaber et akut behov for omstilling af regioner i tilbagegang, dels Spaniens og Portugals tiltrædelse.
On top of the lessons to be learned from past developments, we must now come to terms with new factors, namely the economic crisis and the rising tide of unemployment, which have made conversion of the declining regions an overriding necessity, and the accession of Spain and Portugal to the Community.
Alle disse faktorer gør det mere og mere nødvendigt, at der gribes ind.
These are factors which impart considerable urgency to the need for action.
11984 nåede EFRU's bevillinger op på mere end 2 mia ECU svarende til knap 7,5% af EF's budget.
In 1984, the ERDF was allocated more than 2 000 million ECU, equivalent to almost 7.5% of the Community budget.
I forhold til de meget beskedne ressourcer, der blev afsat til EFRU i begyndelsen, er denne udvikling selvfølgelig opmuntrende.
This is certainly encouraging compared with the very modest sums made available to it when it was first set up.
Men kan man sige det samme, når man ser på udsigterne, behovene og udfordringerne i de kommende år?
But how does it look when we consider the prospects, requirements and challenges in the years ahead?
Jeg er klar over, at vi står over for store problemer, men det er med beslutsomhed og fortrøstning, at jeg påtager mig ansvaret for at styre regionalpolitikken og EFRU's virksomhed i den nye fase.
I am aware that there are difficult problems ahead, but it is with determination and confidence that I intend to perform the task entrusted to me of directing regional policy and the activity of the ERDF in their new phase of development.
PIERRE MATHIJSEN GENERALDIREKTØR MED ANSVAR FOR EF'S REGIONALPOLITIK
MR PIERRE MATHIJSEN, DIRECTOR-GENERAL RESPONSIBLE FOR EEC REGIONAL POLICY
Spørgsmål: De har uden tvivl hørt den kritik, der til tider rejses mod EF's regionalpolitik: tilskud til projekter hist og her vil aldrig kunne ændre noget ved en regions udviklingsniveau.
Question: You are no doubt aware of the criticism sometimes levelled at Community regional policy, namely that the stage of development in a particular region will never be improved by handing out a few grants here and a few grants there.
Der udføres visse opgaver, der efter min mening er lige så vigtige, som det, der kan udrettes med alle EFRU's millioner (og det er ECU, der er tale om).
However, there are achievements to which I attach just as much importance as to all the millions of ECU distributed by the ERDF.
Tag f.eks. analysen af de regionale virkninger af EF's politikker; det erkendes i dag, at der bør ske en samordning mellem målsætningerne for regionalpolitikken og EF's andre politikker. Hvad betyder det?
Take, for example, the regional impact analysis, that is to say, the nowadays-acknowledged need for coordination between the objectives of regional policy and those of the Community's other policies.