natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Således kan seere, der er tilsluttet teledistributionsnettene i Belgien, som er det land i Fællesskabet, hvor kabel-tv er mest udbredt, modtage programmer fra syv europæiske lande og 15-20 eller flere kanaler, afhængigt af regionen.
For example in Belgium, the most intensively cabled country in the Com munity, subscribers to the television distribution network are able to receive programmes from seven European countries, on between 15 to 20 channels, or even more, depending on the region.
Kabelnettene betjener ca. 85 % af befolkningen.
The cable network serves approximately 85% of the population.
Der er også kabeldistribution til en stor del af befolkningen i Nederlandene og visse byområder i Fællesskabets største lande, f.eks. Frankrig og For bundsrepublikken Tyskland.
In the Netherlands too a large portion of the population is able to tune in to the cable network, as is the case in some urban areas in larger Community countries auch as France and the Federal Republic of Germany.
Imidlertid afhænger eksistensen eller udvidelsen af kabelnet, og især deres mulighed for at sende programmer fra andre lande, stadig af de kompetente nationale eller regionale myndigheders gode vilje.
However, the existence and growth of the cable networks, and especially their ability to transmit programmes originating in other countries, are often subject to the goodwill of the relevant national or regional authorities.
Teknologien omkring kommunikationssatellitter eller kabler kan ikke i sig selv fjerne grænserne.
In itself, the communications satellitefcable technology is unable to bring frontiers down.
Nationale bestemmelser for programmernes indhold kan stadig udgøre en hindring for transmission fra ét europæisk land til et andet.
National regulations as to programme content are still able to impede broadcasting from one European country to another.
Imidlertid medfører kombinationen af satellitter, uanset hvilke, og kabelnet en forøgelse af de tekniske transmissionsmuligheder, hvorved efterspørgslen stimuleres.
Even so, the combination of different types of satellites and cable networks greatly en hances the technical scope for transmission, and the effect of this is to stimulate demand.
Det forudses, at de europæiske satellitter — både kommunikationssatellitter og direkte transmissionssatellitter — vil kunne tilbyde mellem 100 og 200 kanaler til udsendelse af fjernsynsprogrammer i midten af 1990'erne.
It is expected that towards the middle of the 1990s Europeaji satellites — be they com munications or direct broadcasting satellites — will be able to provide between 100 and 200 channels for the transmission of television programmes.
Ny teknologi kræver nye standarder.
New technologies require the introduction of new standards.
De betydelige tekniske forandringer, der er sket på fjernsynsområdet i løbet af de senere år, og de forandringer, der er undervejs, udgør en gevaldig udfordring for europæerne, ikke blot for så vidt angår udvikling af nyt udstyr,
In the second half of the 1960s, when they had to choose a standard for the newly developed colour television, the members of the Community had been unable to agree: the French developed their own Secam system, while the Germans developed the PAL standard, based on American standards and adopted by the other members of what
men også med hensyn til de standarder, der skal anvendes i forbindelse med den nye teknologi. nologi.
was then a six-nation Community.
Dette resulterede i en opsplitning af det europæiske tvmarked, hvor tv-producenterne samtidig skulle producere PAL-apparater, SECAM-appa-rater og multistandardapparater til de forskellige afsætningslande, hvilket medførte for højede udgifter og skabte vanskeligheder for de europæere, der flyttede fra ét EF-land til et andet.
The result was to split the European television market, manufacturers of receiving sets having to offer PAL sets, Secam sets and multiStandard sets, depending on the country of destination; this meant increased costs, and difficulties for Europeans moving from one Community country to another.
De nuværende tolv EF-lande har i årenes løb måttet leve med denne opdeling, som endnu ikke er blevet ændret ved transmissioner via kommunikationssatellitter og kabler.
For years the members of the present Europe of the Twelve have had to cope with this split, which has not yet been affected by the introduction of transmission by communica­tions satellite and by cable.
De di rekte transmissionssatellitter har givet mulighed for at ændre denne situation, for så vidt som denne form for transmission kræver andre standarder end den traditionelle form for transmission.
The arrival of direct broadcasting by satellite provides scope for change in so far as it implies the use of different standards than the earlier method of transmission.
Den direkte transmission via satellit kan nemlig betyde, at der skal anvendes helt specifik ke teknikker både i forbindelse med transmission — fra satellitten — og modtagelse via antenne eller selve fjernsynsapparatet.
In effect, direct broadcasting by satellite may entail the use of technical processes apply­ing both to transmission by means of the satellite, and to programme reception by means of an antenna or of the television set itself.
I modsætning til det, der skete ved lanceringen af farve-tv'et i Europa, har Europa imidlertid været opmærksom på, at det er vigtigt at få fastsat ensartede tekniske standarder for transmission på hele kontinentet.
Contrary to what happened when colour television was first introduced, Europe now realizes how important it is to adopt technical transmission standards which are compatible throughout the continent.
Derfor vedtog Det Europæiske Fællesskab den 6. november 1986 et direktiv '), hvorefter det pålægges samtlige medlemsstater i forbindelse med fjernsynsudsendelser, der i fremtiden skal sendes via satellit, at avende de avancerede tekniske standarder, der kaldes familien af MAC/pakke-standarder.
Therefore, on 6 November 1986, the European Community adopted a Directive1 obliging all member countries to adopt the advanced technical standards of the MAC- packet family for their future television transmissions by satellite.
Det er oplagt, at en fælles standard vil gøre det muligt for europæerne at drage ubegrænset nytte af fordelene ved direkte transmission via satellitter. Når alle tv-seere i de tolv EF-lande kan tage de programmer, der sendes fra alle de satellitter, der betjener deres geografiske område uden at skulle gribe til kostbare ændringer af deres udstyr, vil fjernsynet uden grænser være en realitet.
Obviously the adoption of a common standard enables Europeans to benefit unrestricted­ly from the advantages of direct broadcasting by satellite: if all television viewers in the 12 Member States are able to receive programmes relayed by every satellite serving their geographical area, without having to add costly adaptors to their sets, television without frontiers becomes a reality.
Forskellige standarder for transmission i Europa ville have været til skade for det fremskridt, som opsendelsen af nye satellitter medfører.
The existence of different transmission standards in Europe would have diminished the progress to be reaped from the new satellites in orbit.
Valget af fælles standarder for direkte transmission via satellitter har ligeledes en politisk dimension, for så vidt den systematiseres eller gøres til genstand for en europæisk lovgivning (se afsnit II).
Moreover, the choice of common standards for direct broadcasting by satellite has a political dimension in so far as it becomes systematic and is couched as a Community regulation (see Part II).
') Rådets direktiv om anvendelse af de fælles tekniske specifikationer i familien af MAC/pakke-standarder ved direkte tv-transmission via satellit. EFT L 311 af 6. november 1986.
The next major technical innovation in the pipeline, high-definition television (HDTV), is no less of a challenge to European industry as far as standards are concerned, than direct broadcasting by satellite.
Dens transmissionsområde vil dække næsten hele EF's område.
Its broadcasting area will cover almost the whole of the European Community.
Den næste vidtrækkende tekniske nyskabelse inden for det televisuelle univers nemlig teknologien vedrørende stor opløsningsevne (HDTV — »high definition television«) re præsenterer på standardiseringsområdet en lige så stor udfordring for de europæiske producenter som den direkte transmission via satellit.
MAC-packet family; consequently transmissions made and relayed in accordance with this standard could be received on a set of the MAC-packet type.
I midten af 1990'erne skal fjernsynsapparater have en billedkvalitet svarende til den, man finder på nye film, der vises i gode biografsale, og en lydkvalitet svarende til compact-disc'ens.
Channels: moving from the public to the private sector and from the national to the European level
Ligesom det var tilfældet med direkte transmission, er det i forbindelse med »HDTV« nødvendigt at definere specifikke standarder.
For several decades, European television viewers were limited to national public service channels, not dissimilar to national railway companies or the PTT.
Også på dette punkt forbereder denne teknologis europæiske specialister fremtiden i fællesskab for at kunne imødegå en stærk konkurrence fra japanerne, og også her har problemet en politisk dimension, som denne gang er af global karakter (se afsnit II).
These stations, dependent as they were on a national public body controlled more or less directly by the govern ment of the country concerned, enjoyed the broadcasting monopoly in the territory of that country.
Det skal bemærkes, at den standard, som de europæiske specialister har foreslået for HDTV, repræsenterer en videreudvikling af den tekniske familie af MAC/pakke-standarder.
Numbering some three or four per country, each of these stations provided a complete programme grid and only served the national territory.
Derfor vil udendelser, som produceres og transmitteres efter denne standard, kunne modtages af et fjernsynsapparat, der opfylder MAC/pakke-standarderne.
This concept and structure of television have not disappeared from the countries of the European Community, but they are losing more and more ground, especially since the
I flere årtier har de europæiske tv-seere ikke kendt til andet end nationale »kanaler«, som tilbød en offentlig tjenesteydelse, lidt i lighed med det nationale jernbaneselskab eller post- og telegrafvæsenet.
'Official' national stations are still in existence in the European Community.
Disse kanaler, som sorterede under en offentlig national institution, der var underlagt en mere eller mindre streng kontrol fra det pågældende lands regering, havde et monopol på tvudsendelser på dette lands område. Der var et antal på én til tre eller fire kanaler i hvert land, som hver især tilbød en samlet programflade og kun betjente det nationale område.
They are members of the European Broadcasting Union (EBU) which also includes similar stations from other countries of western Europe.
Denne opfattelse og opbygning af tv eksisterer stadig i Det Europæiske Fælleskabs med lemsstater, men er især siden begyndelsen af 1980'erne blevet stadig sjældnere under ind flydelse af de nye teknikker, behovet hos reklamevirksomheder samt disses annoncører og internationaliseringen af økonomien og kulturen.
For a long time this group of public service channels has included one notable exception: the 'Compagnie luxembourgeoise de télévision' (CLT) which operates RTL.
De hører ind under Den Europæiske Radiounion (EBU), der desuden omfatter tilsvarende kanaler i de andre vesteuropæiske lande.
A second station of this kind was created recently through the privatization of the French channel TF1.
EBU varetager samarbejdet mellem de nationale kanaler, især aktiviteterne inden for rammerne af Eurovision.
From the very beginning these public service channels have used conventional broadcasting techniques, transmitting from earth; but now some of them are relayed by satellite.
Disse offentlige kanaler er blevet suppleret med et dusin private kanaler, næsten alle rekla mefinansierede. Eksempler, såsom de regionale stationer, der udgør den »tredje britiske kanal« ITV, de nye britiske kanaler, der er beregnet på et internationalt publikum, og de utallige italienske kanaler viser, at det private fjernsyn overhovedet ikke længere er et marginalt fænomen; det findes i over halvdelen af landene i Det Europæiske Fællesskab, og det skorter ikke på projekter vedrørende oprettelse af nye private kanaler eller en udvi delse af transmissionen fra eksisterende kanaler.
Some 12 private channels, almost all commercial, have now joined the public service channels.
På europæisk niveau er disse kanaler, har vi set, udviklet takket være kabeldistributionen og kommunikationssatellitterne. Dette er imidlertid ikke tilfældet med de private italien ske kanaler, der anvender lokale sendere, og heller ikke med ITV og Channel 4 i Storbritannien, som i deres hjemland anvender de traditionelle transmissionsteknikker.
As we have seen, at the European level these channels have emerged thanks to cable transmissions via communications satellites.
De gør imidlertid alle brug af kombinationen satellit/kabel for at kunne overskride deres nationale grænser.
However, in order to flow across their national frontiers, they all use the satellitefcable combination.
Blandt de offentlige kanaler er det imidlertid det italienske RAI, der som den første har benyttet denne fremgangsmåde, idet det i snart to år har transmitteret hele sit første program via en Eutelsat-satellit.
Among public service channels, however, the first example of this approach comes from RAI of Italy which, for almost two years, has been transmitting the whole of its first programme by Eutelsat satellite.
Dette program udsendes derefter via kabelnet i Belgien, Ne derlandene, Schweiz og Tyskland.
From there, the programme is distributed by the cable networks of Belgium, the Netherlands, Switzerland, Germany and Luxembourg.
Desuden udsendes der specielle programmer på fransk og tysk via satellitkanalerne, som også er »offentlige«, nemlig TV5 og Drei-Sat.
In addition, special French and German-language programmes are transmitted by the satellite channels TV5 and 3SAT, which are also public service channels.
Det, at der er opstået private kanaler i Europa, og at deres antal er blevet mangedoblet, skyldes for en stor del økonomiske årsager, som så igen har øvet indflydelse på det private fjernsyns udvikling og de nationale eller europæiske rammer, inden for hvilke det kan ud folde sig.
The emergence and development of private channels in Europe is due largely to economic factors and this in turn affects the evolution of private television as well as the — national or European — framework in which it can grow.
På det tidspunkt, hvor de offentlige kanaler havde en monopolstilling, havde reklameannoncørerne ikke adgang til tilstrækkelige sendemuligheder hos de eksisterende kanaler, og reklameafdelingerne hos de offentlige kanaler måtte afvise et stor antal ansøgninger.
In the days of the public service monopoly, advertisers were unable to find enough outlets in the existing channels and the advertising departments of public service stations had to refuse many applications. The de mand can now be met thanks to the growth of private channels.
Oprettelsen af private kanaler har gjort det muligt at tilfredsstille denne efter spørgsel.
Moreover, private commercial channels are operated in accordance with criteria of profitability, which is not the case for public service channels.
På den anden side forvaltes disse private, reklamefinansierede kanaler ud fra re ne ren tabili tetskriterier, hvilket ikke er tilfældet med de offentlige kanaler.
Increasingly this economic constraint is causing the operators of private channels to organize at the European rather than the purely national level.
Behovet for økonomisk rentabilitet tvinger i stigende grad de private kanaler og de selskaber, der forvalter dem, til at tilrettelægge deres aktiviteter ud fra en europæisk synsvinkel og ikke længere kun en national.
This has resulted in a growing number of coproductions between partners from several European countries, in the production of some programmes in those European countries where costs are lower, and in various agreements between private European audiovisual groups.
Dette kommer til udtryk i form af koproduktioner med deltagere fra flere europæiske lande, i form af visse programmer i de europæiske lande, der ud fra et omkost-
In this way, pressure by the market and by competition, which were ignored by the public television monopoly, are causing enterprises in the sector to adopt a European strategy.
Den amerikanske kanal CNN (Cable News Network = en kabeldistribueret nyhedskanal) har siden slutningen af 1986 udsendt nyheder 24 timer i døgnet til modtagere med egnede antenner, f.eks. virksomheder, offentlige administrationer, hoteller, pressebureauer og Den Europæiske Radiounion.
The American station CNN (Cable News Network) has since the end of 1986 been transmitting news around the clock to communities equipped with the appropriate dish antennas: enterprises, national authorities, hotels, press agencies, etc., as well as the European Broadcasting Union.
Den amerikanske administrations officielle nyhedsprogram, Worldnet, er begyndt at sende sine udsendelser i Europa via de amerikanske ambassader på denne side af Atlanten.
The official news channel of the US administration, Worldnet, has begun transmitting in Europe via US embassies on this side of the Atlantic.
Således er CNN begyndt at få adgang til traditionelle kabeldistributionsnet, som når ud til den almindelige europæiske tv-seer, og den kan allerede modtages i visse regioner.
CNN therefore has begun to reach the average European viewer via conventional cable networks, and can already be received in some regions.
Alt i alt kan man sige, at konkurrencen på fjernsynsområdet er ved at få et globalt præg, og at den bliver stærkere og stærkere.
This shows that the competition between television channels is growing daily, and on a world scale.
Europæerne sender deres billeder til Canada: det fransksprogede fransk/belgisk/schweizisk/franskcanadiske TV5, som de offentlige institutioner har opbygget, transmitteres via satellit.
The Europeans for their part are already beaming programmes at Canada: TV5, the French-language Franco-Belgo-Swiss-Quebec station set up by public service organizations, is relayed by satellite.
Foruden at indgå samarbejdsaftaler samt at producere og ind spille fælles programmer, ønsker forskellige ledende kredse i Europa en kanal, hvis programmer skabes af europæere af forskellige nationaliteter og sendes til et flernationalt europæisk publikum. Der er kun blevet gjort et enkelt forsøg i denne retning, og det mislykkedes.
Moving on from cooperation and production agreements and from joint programme achievements, various European authorities feel the need for a channel whose programmes would be devised by Europeans of different nationalities for multinational European audiences.
Årsagerne til fiaskoen er afslørende: I det store og hele holdt de nationale kanaler inden for EBU fast ved deres nationale tankegange og prioriteter, og de engagerede sig ikke fuldt ud i dette projekt, især ikke på det finansielle plan.
The reasons for its failure were highly revealing: overall, the national channels belonging to the EBU kept their national reflexes and priorities, and none of them were fully committed to the scheme, notably as regards the financing.
Samtidig forhindrede forskelle i de nationale lovgivninger, især på reklameområdet, denne kanal i at blive ud sendt i en lang række lande, i visse tilfælde endda i selve de lande, hvor de deltagende fjernsynsselskaber hørte hjemme.
Similarly, differences in national legislation, particularly as regards advertising, prevented transmission of the channel in several countries — in some cases the very countries of origin of the television stations taking part in the scheme.
Europa-TV's levetid blev kortvarig, men tanken om at skabe en europæisk kanal lever stadig.
Europa TV was short lived, but the idea of a European channel is not dead.
En arbejdsgruppe, der virker for en europæisk tv-kanal (European television task force), og som består af politikere fra flere europæiske lande, søger at fremme denne idé og at overbevise interesserede, ansvarlige personer i de forskellige lande.
An action group for European television (European Television Task Force) consisting of politicians from several European countries, is working actively to promote it and to gain the support of the national authorities concerned.
Antennepå telekommunikationscenteret i Lessive i Belgien. De nye teknologier tager ikke hensyn til nationale grænser.
Antenna of the telecommunications centre at Lessive, in Belgium: new technologies know no frontiers.
I den sidste tid er der opstået et andet problem i forbindelse med fjernsynskanaler, nemlig den måde, hvorpå seeren betaler for den ydelse, han modtager på sin skærm. For så vidt angår de offentlige, nationale kanaler betaler seeren en licens eller en afgift.
which only transmit a selection of programmes already shown on conventional stations — or in cinemas, channels specializing in news, music, sport or other subjects, and other channels still — sometimes the same ones — which transmit the same programme several times a day, e.g. in periods of 6 or 12 hours.
De personer, der er tilsluttet et kabelnet, betaler et abonnement, som giver dem adgang til alle de kanaler, som sendes af kabeldistributionsselskabet i deres lokalområde. I de senere år er der også opstået »betalingskanaler«, som brugeren kun har adgang til via en dekoder og mod betaling af et abonnement; kunden betaler således for at få adgang til en bestemt kanal og ikke til et destributionsselskab, som det er tilfældet med kabler.
In addition, transmission by satellite — either telecommunications or direct broadcasting satellite — enables two or more stations wholly independent of each other to share a single channel using only those periods which interest them: a channel with children's programmes could use the morning and after noon periods, while a channel specializing in adult films or cultural programmes could use the evening periods; the only thing these two or three channels have in common is the geographical area they reach by means of the satellite.
Faktisk er der flere af de ændringer inden for fjernsynsverdenen i Europa, der rokker ved den traditionelle opfattelse af en fjernsynskanal, som hver dag sender et udvalg af programmer, der på én gang omfatter bl.a. nyheder, film og sport, og hvoraf den selv har produceret en del.
Clearly these various changes also affect a matter that is of primary interest to television viewers: the programmes themselves.
Programmerne: nyheder, reklamer, film og alt det andet
Programmes: news, advertising, fiction and the rest
Det er i endnu højere grad på programområdet end på andre områder, at den europæiske tv-sektor står over for en betydelig udfordring, idet der skal produceres flere og bedre ud sendelser, der om muligt er billigere end i dag, selv om forskellige nationale lovgivninger — ofte på indbyrdes modstridende vis — søger at regulere udsendelsernes indhold og følsomme problemer, såsom omfanget af reklamer eller konkurrencen mellem biograflærredet og tv-skærmen.
More perhaps than in any other area, European television professionals are facing a major challenge as far as programmes are concerned: they have to produce more and better, at lower cost ifpossible, whereas the diverse and often conflicting national regulations regulate programme content as well as sensitive issues such as the volume of advertising or the competition between cinemas and TV screens.
I denne forbindelse må det understreges, at markedet for udendelser i de tolv EF-lande er karakteriseret ved en produktion, der stadig er utilstrækkelig, og ved en enorm import fra andre områder i verden samt ved et forholdsvis beskedent samarbejde mellem de europæiske lande.
In this context the programme market in the Community is characterized by inadequate output, massive imports from other parts of the world and relatively limited cooperation among Europeans.