natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Siden har man fået en klarere definition, idet medlemslandenes eksperter normalt opfatter folk som fattige, hvis de ikke disponerer over halvdelen af gennemsnitsindkom­sten i det pågældende land.
This is despite the fact that anti-poverty campaigns have been conducted for decades, both by governments and by non-governmental charitable organizations.
Men uanset hvordan man definerer fattigdom, er antallet af fattige steget i de seneste år — til trods for den uafbrudte kamp, der i årtier har været ført mod fattigdommen af såvel private organisationer som offentlige myndigheder.
Π Governments and other public bodies devote considerable resources to social pro­grammes, which try to prevent poverty and combat it through a mass of legislation including:
De prøver at bekæmpe og forebygge fattigdom på grundlag af et helt arsenal af love og bestemmelser, der dækker forskellige områder, hvoraf kan nævnes:
• Social security: in all Community countries this term is used to cover social assistance programmes, such as family allowances, pensions, and sickness and
I 1950 udgjorde de sociale ydelser 8-15 procent af medlemslandenes bruttonationalprodukt I 1980 lå de mellem 20 og 30 procent.
In 1980, it varied between 20 and 30%;
• Boligpolitikken: Efter krigen iværksatte samtlige europæiske lande genopbygningsprogrammer for at øge boligmassen, for at nedlægge usunde boliger og for at forbedre den bestående boligmasse.
• Housing policy: after the War, all European countries launched reconstruction programmes to increase the amount of housing available, to reduce the amount of unfit housing and to improve it.
Alligevel boede endnu i 1970 tre procent af alle europæiske husstande i boliger uden rindende vand, og hver sjette husstand havde ikke eget toilet.
But in 1970, 3% of European households were still living in accomodation lacking running water, and one household in six was not connected up to main drainage.
Hertil kom, at næsten halvanden million mennesker kun havde en midlertidig bolig eller slet ingen bolig.
In addition, almost one and a half million people were homeless or lived in temporary accomodation.
Der er stadig brug for en indsats i de fattige bykvarterer, hvor forholdene er særligt tilspidsede. Meget tyder på, at det sociale boligbyggeri i medlemslande ikke altid kommer de vanskeligst stillede til gode.
The problems are particularly acute in poor urban areas and often social housing policies imple­mented by Member States do not benefit the most impoverished groups;
Sundhedspolitikken: I samtlige europæiske lande er borgerne sikret ret til sygdomsbehandling i et vist omfang.
• Health policy: all European governments guarantee the right to basic health care.
Alligevel tyder undersøgelser på, at de fattige har forholdsvis vanskeligere adgang til såvel specialistbehandling som forebyggende behandling, som f.eks. tandpleje.
However, surveys show that the' poorest people generally make less use of the preventive and specialist care offered (such as dental care which is often expensive);
• Uddannelsespolitikken: I de sidste 30 år er børnehaveklasserne kommet til, den obligatoriske undervisningspligt er blevet forlænget, mange fortsætter skolegangen herudover, og flere end før tager en videregående uddannelse.
• Education policy: the last 30 years have been marked by the development of pre­school education, an extension of the period of compulsory education and an increase in the number of children undertaking secondary or higher education.
Denne udvikling er også kommet børn fra fattige familier til gode, men deres muligheder for at fortsætte uddannelsen ud over den pligtige undervisningstid er fortsat meget begrænsede.
Children from poor families have had their share of these advantages, but their chances of continuing their studies beyond the statutory period remain very small.
Mange af dem forlader skolen med meget ringe forudsætninger eller slet ingen.
Many of them leave school with no qualificatiions or only very poor ones.
Der er endnu i dag flere millioner analfabeter i Fællesskabet.
At present, there are several million illiterate adults in the Community;
• Beskæftigelsespolitikken: Arbejdsvilkårene er forbedret væsentligt i hele Europa, og de fleste medlemslande har indført et mindstelønsprincip.
• Employment policy: working conditions have improved markedly throughout Europe and most countries have introduced the principle of the minimum guaran­teed wage.
D Udover de offentlige myndigheder er der hundredtusinder af private organisationer — nogle regliøse, andre ikke — som på internationalt, nationalt, regionalt eller lokalt plan deltager i kampen mod fattigdommen.
Π Non-governmental charitable organizations, including international, national, re­gional, local, religious, secular, specialist and general bodies are active in the Commu­nity and number hundreds of thousands.
Man regner med, at henved 15 millioner mennesker her gør en frivillig indsats.
They total an estimated 15 million volun­tary workers and their mission is threefold:
De har tre værdifulde funktioner:
• To help the poor in a material way by redistributing funds collected in a variety of ways: subsidies from other bodies, collections, etc.;
• De yder materiel støtte af midler, som de indsamler på forskellig vis.
• To help the poor become aware of the position, to inform them of their social rights and to encourage them to make an effort to help themselves;
• De hjælper ved at gøre de fattige deres situation klar, ved at oplyse dem om deres sociale rettigheder og ved at opfordre dem til selv at gøre en indsats for at komme ud af fattigdommen.
• To act as pressure groups on governments, to make them more sensitive to the problems at grassroots level.
• De fungerer som pressionsgrupper over for de offentlige myndigheder, og de får i mange tilfælde det offentlige til at tage sig af problemer, hvis eksistens man ikke har erkendt til trods for, at de ofte findes lige uden for døren.
Despite the efforts of governments and non-governmental organizations, poverty still exists and because of the economic crisis, is gaining ground throughout Europe. The
De offentlige myndigheders og de private organisationers indsats til trods eksisterer fattigdommen imidlertid stadig i Europa, og som følge af krisen vinder den nu oven i købet terræn.
shortcomings of the social security systems are serious and the general rise in the standard of living has not spread to all levels of the population.
De sociale sikringsordninger er fortsat utilstrækkelige, den almindelige velstandsstigning har ikke berørt alle befolkningslag, og mangel på materielle fornøden­heder udgør fortsat en kløft mellem mange medborgere og samfundet i øvrigt.
A shortage of material resources still keeps many citizens apart from the rest of society.
Hvem er de fattige, som lever iblandt os? Og hvad er grunden til deres fattigdom?
But who exactly are the poor who live amongst us and what is the reason for their poverty ?
□ Fattigdommen har ofte sine rødder i forholdet til arbejdsmarkedet.
□ In most cases, the origins are to be found in the labour market.
Folk med fast arbejde og husstande, hvor flere arbejder, er langt mindre truede end folk, der ikke arbejder, hvad enten årsagen er, at de ikke kan få arbejde, eller der er tale om sygdom, invaliditet eller alderdom.
Workers in full­time employment and households with several wage­earning members are less threatened by poverty than those who do not work either for reasons of health, disablement, old age or just because they cannot find jobs.
De arbejdsløse udgør en væsentlig del af de fattigste befolkningslag, og hertil kommer, at ledigheden oftest rammer medborgere, der i forvejen lider under et handicap som utilstrækkelige kvalifikationer, helbredsproble­mer, psykisk eller fysisk utilstrækkelighed, en højere alder end 50 år, utilstrækkeligt kendskab til stedets sprog eller problemer som følge af, at den pågældende er udlænding eller tilhører en minoritetsgruppe.
People not working constitute a large proportion of the poorest parts of the population. Unemployment also most affects those who are already disadvantaged either through lack of qualifications, health problems, physical or mental disabilities, the over­50s, people with a poor knowledge of the local language, foreigners and minority groups.
Visse former for arbejde kan lede ud i fattigdom, og visse lønninger er så lave, at det er umuligt at underholde en familie.
Certain types of employment can also generate poverty and some wages are so low that they are not sufficient to keep a family.
Endvidere kan trættende og farligt arbejde medføre erhvervssygdomme eller ulykker, som midlertidigt eller varigt udelukker folk fra arbejdsmarkedet.
Often demanding or dangerous jobs can cause accidents or illness to temporarily or permanently cut short a person's active working life.
Endelig er der på det seneste fremkommet visse betænkelige ansættelsesformer (korttidskontrakter, midler­tidigt arbejde eller deltidsarbejde), som ikke er uden forbindelse med stigningen i antallet af fattige.
The recent growth of precarious types of employment (short­term contracts and temporary or part­time work) has also tended to increase the number of poor people.
D Situationen forværres ofte af familieforholdene.
□ An aggravating factor arises frequently: the family situation.
Man finder et stort antal fattige i familier, hvor familieoverhovedet er en kvinde, en ældre eller en uarbejdsdygtig person, hvor der er flere end fem, hvor der kun er én voksen om at forsørge mere end et barn og blandt enlige, enker og fraskilte.
A high percentage of poverty exists in households headed by women and elderly or inactive people.
Familieforholdene og arbejdsrelationerne kan naturligvis spille sammen på forskellig vis.
Families of five or more people, single parents with more than one child, spinsters, widows and divorcees are also at risk.
1 familier, hvor kun én arbejder og hvor lønnen er beskeden, begynder fattigdommen i visse tilfælde ved det første barns fødsel, normalt ved det andet barns fødsel og i hvert fald ved det tredje eller fjerde barns fødsel.
In families where only one person works and is a low wage­earner, poverty can start with the birth of the first child and is common when there are two children. When there are three children, it becomes virtually the rule.
Sammenfattende kan man sige, at der er talrige årsager til fattigdom, og at de kan være meget forskellige.
In the final analysis, it appears that poverty is the result of several different causes and takes a variety of forms.
Det er også klart, at det ene sociale handicap ofte føjer sig til det andet: De fattigste har en tendens til at få et dårligt helbred, en dårlig bolig osv. Det sker ikke alene af økonomiske grunde, men ofte fordi de mangler den uddannelse og organisa­tionssans, som ville give dem mulighed for at gøre deres rettigheder gældende.
It also tends to be the case that social handicaps are cumulative: the poorest people tend to have the worst health, the worst housing etc.; not just because they are poor but also because they lack the education and organizational ability to make use of their rights.
Hvad gør Fællesskabet?
What has the Community done to help ?
I juli 1975 vedtog Det europæiske Fællesskab et program for bekæmpelse af fattigdom­men som et led i det sociale handlingsprogram, der netop var blevet vedtaget året før.
In July 1975, the European Community launched an anti­poverty programme, as part of its Social Action Programme, adopted the previous year.
Programmet, der oprindeligt kun skulle løbe i to år, blev i 1977 forlænget tre år på
Originally planned to last two years, the anti­poverty programme was extended for a further three­year period in 1977 following enthusiastic support from the European Parliament.
Europa­Parlamentets opfordring. En rådgivende komité af eksperter fra regeringerne, arbejdsmarkedets parter og andre har bistået Europa­Kommissionen med at gennemføre dette program, der har kostet Fællesskabet henved 20 millioner ECU ')■ Programmet omfattede først og fremmest en række undersøgelser og forsøgsprojekter:
programme, at a cost to the Community budget of around 20 million ECU (')­ The programme mainly consisted of a series of studies and pilot projects.
□ Fællesskabet finansierede syv undersøgelser i medlemslandene, som alle bidrog til forståelse af den europæiske fattigdoms natur, årsager, omfang og udvikling.
□ These included finance for seven transnational studies aimed at helping to under­stand the nature, causes and extent of poverty in Europe.
Det har endvidere anmodet forskerhold i hvert enkelt medlemsland om at kortlægge fattig­dommen.
National teams simultane­ously drew up reports on poverty in each Member State.
Hovedresultaterne fremgår af det følgende, idet disse undersøgelser førte til en indkredsning af to aspekter i forbindelse med fattigdomsfænomenet:
The general conclusions of these studies have helped provide a clearer picture of two specific aspects of poverty:
• For det første den meget subjektive holdning: en undersøgelse af den offentlige mening viste, at mere end halvdelen benægter eller i hvert fald ikke tror på fattigdommens eksistens.
• Firstly, the subjective way in which it is perceived: a public opinion survey has revealed that half of Europe is unaware of the existence of poverty. Many people do not realize that poverty exists in their own village, town or suburb.
De fleste lever i uvidenhed om, at der er fattigdom i deres egen by, deres eget kvarter eller deres egen landsby — til trods for, at 28 procent af de adspurgte gav udtryk for, at deres egen indkomst lå under, hvad de betragtede som »absolut nødvendigt« for at leve i det pågældende land.
Further­more, 28% of the people questioned thought that their income was below the level considered 'absolutely necessary' for living in their particular country.
• Man undersøgte som basis for en indsats mod fattigdommen, om den var arvelig inden for visse familier.
• Secondly, its permanence: to combat poverty, it is essential to know if it is passed on in an hereditary fashion within the same groups or families, from one generation to the next.
Undersøgelsen viste at dette ikke er det normale, men at stadig fattigdom på den anden side stadig er typisk i visse miljøer som f.eks. blandt gæstearbejdere, hvis skolegang og faglige uddannelse er utilstrækkelig, og hvor chancen for at rykke op på den sociale rangstige derfor er ringe.
The Community study showed that inherited poverty is not a general rule, but is common among certain groups such as immigrant workers, who generally have little schooling and few professional qualifications, and therefore have little chance of social advancement.
Π Fællesskabet har i nært samarbejde med medlemslandene støttet en række forsøgs­projekter, som har til formål at afprøve og udvikle nye former for hjælp til de fattige og til mennesker, der trues af fattigdom. Der var tale om 24 projekter i Irland, 11 i Frankrig, otte i Storbritannien, fire i Tyskland, to i Italien, et i Holland, et i Belgien og et i Danmark.
Π In conjunction with Member States, the Community also supported a series of pilot projects aimed at testing and developing new methods to help fight poverty.
Det var en forudsætning for godkendelse og finansiering af disse projekter, at de havde »fællesskabsinteresse« — d.v.s. drejede sig om problemer, der var fælles for flere medlemslande.
To be accepted and financed, the projects required a Community interest, i.e. they had to deal with problems common to several Member States.
Forsøgene drejede sig hovedsagelig om problemer i byerne og kun nogle få — bl.a. i Irland — om fattigdom på landet.
Most of them dealt with urban problems, although some were related to rural regions, notably in Ireland.
Forsøgsprojekterne kan opdeles i hovedgrupper efter deres formål:
The pilot projects can be divided up according to their objectives:
• En række projekter havde til formål at hjælpe hele befolkningen inden for et nærmere geografisk område.
Projects aimed at helping the whole population of a specific geographical area.
Som eksempler kan nævnes samfundsmæssige og sociale udviklingsprogrammer for Edinburgh og Breda i Holland og bekæmpelse af fattigdommen i Reims, Belfast, Craigmillar i Storbritannien og Marolles­kvarte­ret i Bruxelles.
Examples include the community and social development programmes in Edin­burgh (United Kingdom) and Breda (The Netherlands), action against poverty in Reims (France), Belfast and Craigmillar (United Kingdom) and in the Marolles area of Brussels;
• Andre projekter drejede sig om at hjælpe særligt vanskeligt stillede befolknings­grupper: Mennesker uden bolig i København og i Duisburg­Essen, flygtninge og gæstearbejdere i Amberg i Tyskland, og praktisk taget alle fattige og truede grupper i Irland, hvor der oprettedes særlige hjælpetjenester og i et vist omfang oprettedes arbejdspladser.
Projects aimed at helping socially deprived groups: homeless people in Copenha­gen and Duisburg­Essen (Germany), refugees and immigrants (Amberg,Germany), and a variety of poverty­stricken groups in Ireland (for whom services are provided and sometimes jobs created);
') 1 ECU (europæisk valutaenhed) = ca. 8,1 kr. pr. 18. maj 1982.
Examples include Stuttgart (Germany) and Padua (Italy), which have undertaken to remodel their social
• Atter andre forsøg gik ud på at indføre eller forbedre sociale service-ydelser. Her kan som eksempler nævnes Stuttgart i Tyskland og Padua i Italien — to byer, som har omlagt deres sociale service, så den i højere grad imødekommer de fattiges behov —, det socialmedicinske center i Neapel-Giugliano, en retshjælp i Wolverhampton i Storbritannien og lokale hjælpecentre i London, Govan i Skotland og Wales, som tager sig af beskæftigelses-, bolig- og helbredsproblemer.
services to adapt them better to the needs of the poor, the centre for social medicine in Naples-Giugliano and, in the United Kingdom, the legal assistance service in Wolverhampton, together with 'local resource centres' in London, Govan (Scotland) and South Wales, which offer various services in the areas of employment, housing, health, etc.
Der blev også i de franske byer Guéméné-sur-Scorff, Orange, Strasbourg, Woippy og Le Havre sat ind på at løse de fattiges boligproblemer.
Housing improvement has also been the target of projects in Guéméné-sur-Scorff, Orange, Strasbourg, Woippy and Le Havre (France);
• Endelig satte nogle projekter direkte ind over for familier eller børn. Her kan nævnes dagcentre i London og Liverpool og hjælp ydet direkte til børn i 14. arrondissement i Paris, i Noisy-le-Grand, Herblay og Toulon.
• Projects aimed at the family or at children in the United Kingdom (day centres for families in London and Liverpool) and in France (projects for children or relating to children in Paris, Noisy-le-Grand, Herblay and Toulon).
De forskellige projekter blev gennemført enten af de lokale, regionale eller nationale myndigheder, af private organisationer eller af socialforskningsinstitutter (Amberg og Køln) i samarbejde med de sociale myndigheder.
These projects are undertaken either by public bodies (national, regional or local), by non-governmental charitable organizations, or by university research institutes (notably in the case of Amberg and Cologne), sometimes jointly with social organizations.
Visse af forsøgene krævede oprettelse af særlige organer til at tage sig specielt af de pågældende befolkningsgrupper.
Some projects have even led to the creation of specific organizations for the people concerned.
Og hvilke konklusioner kan man så drage nu, seks år efter at alt dette blev sat i værk?
What conclusions can be drawn six years after the implementation of the first projects ?
• Det er vanskeligt at foretage en præcis opgørelse af antallet af direkte berørte personer. Men meget tyder på, at Fællesskabets indsats har haft direkte eller indirekte betydning for flere hundrede tusinde borgere.
• It is difficult to accurately calculate the number of people affected by them, but it seems likely that the projects have had a direct or indirect impact on several hundred thousand Europeans;
• De fleste forsøg sikrede de pågældende befolkningsgrupper en større indkomst eller gav dem i det mindste større chance for at øge indkomsten, fordi der skete en forbedring af den faglige uddannelse, boligforholdene eller (takket være nye socialmedicinske poliklinikker) helbredstilstanden.
• Most of the projects have helped bring about a better living standard for the people concerned or, at least, increased their chances of raising their incomes by improving their vocational training, the quality of their housing and, in certain cases, their state of health (thanks to the creation of new medico-social dispensaries); saries);
• Flere af forsøgene indebar, at de fattige blev oplyst om deres rettigheder vedrørende sociale ydelser, og at de lærte at udnytte dem bedre.
• Several projects have helped make poor people better informed about their rights, especially regarding social services, teaching them how to make the best use of the system.
Disse forsøg bidrog til at fjerne frygt og tøven i de vanskeligst stillede sociale grupper, så de pågældende fik større tillid og øget vilje til at udnytte deres sociale og økonomiske ret.
These projects have probably helped remove some of the fear and psychological reluctance of the groups most ill-equipped to deal with society, and increased their confidence in themselves as well as their willingness to take full adavantage of their social and economic rights;
• De fleste af forsøgene bidrog også til at forbedre de sociale serviceydelsers natur, koordinering og funktion, fordi de skabte en dialog mellem hjælpecentrenes ledere og de fattige.
• Most of the projects have improved the nature, coordination and operating methods of the social services by encouraging a dialogue between the benficiaries and those responsible for these services;
• Endelig bevirkede forsøgene, at man fik betydelige mængder statistisk materiale vedrørende fattigdommens karakter, om hvad der kan fremkalde fattigdom, om virkningen af de allerede eksisterende ordninger og vedrørende socialhjælpernes og de private hjælpeorganisationers rolle.
• Finally, the pilot projects have helped provide information about poor people, on the causes of poverty, on the effectiveness of policies introduced, and on the role of social workers and non-governmental charitable organizations.
Dette materiale er naturligvis af betydning for en hvilken som helst videre indsats.
This information will be extremely valuable for future action.
Endnu vigtigere er det, at rapporterne fremhæver nødvendigheden af en præventiv indsats for at fjerne forhold af individuel eller generel karakter, som fører til fattigdom.
National reports drawn up by independent experts at the request of the Community all underline the necessity of developing an anti­poverty policy in global terms.
Endelig anfører de eksperter, som Europa Kommissionen støtter sig på '), en række grunde til, at Fællesskabet bør bære ansvaret i samarbejde med medlemslandene og de private hjælpeorganisationer:
Experts consulted by the European Commission (') stress the responsibility which the Community must assume in this respect, together with Member States and non­governmental charitable organizations:
Π Selv om det fælles markeds grundprincipper, den frie bevægelighed for varer, perso­ner og kapital, har medført betragtelige økonomiske fordele, har de også medført, at adskillige industrivirksomheder og landbrugsbedrifter er forsvundet.
D Although the basic principles of the Common Market (the free movement of goods, people and capital) offer considerable economic advantages, they also result in the disappearance of numerous less­efficient industrial and agricultural enterprises.
Visse minoritets­grupper har således med en forringelse af deres vilkår og muligheder måttet betale for de fremskridt, der er kommet befolkningen som helhed til gode.
Progress for the population as a whole therefore means a deterioration in the living standards of a minority.
'Det forekommer oplagt, at Det europæiske Fællesskab selv må bøde på de skader, der er opstået som en bivirkning af dets politik.
Clearly the European Community should be prepared to compensate for the effects of its own policies;