natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fordelingen af medlemstallet blev gjort til genstand for yderligere drøftelser, og den 7. april 1981 (70) blev det meddelt, at selv om der fortsat ville finde drøftelser sted, var der opnået almindelig enighed om det princip, at for så vidt angår de kontrollerede primære og lavere sekundære skoler, ville antallet af "transferors" (dvs. medlemmer, der repræsenterer protestantiske trossamfund) blive nedskåret til under halvdelen af det samlede medlemstal, omend det nøjagtige tal endnu ikke var fastsat, edens antallet af bestyrelsesmedlemmer ved nævnene for de frie skoler ville blive nedsat, men de ville dog stadig udgøre flertallet.
The proportions of representations were the subject of further consultation and on 7th April [70] it was announced that, although discussions were to continue, there was acceptance of the principle that for controlled primary and secondary in termediate school committee transferor (that is, church) representation would be reduced to below half the membership, though the exact proportion had not been agreed, while for voluntary schools, trustee representation would be reduced but trustees would still be in a majority.
Astin-rapportens anbefaling af, at nævnene skulle bestå af mindst 8 og højst 25 medlemmer fandt også en bred tilslutning.
The Astin Report's recommendation that boards should have no fewer than 8 and no more than 25 members was accepted.
Blandt de specifikt skotske elementer kan nævnes, at bør nene overflyttes fra primærskole til sekundærskole på et andet alderstrin, at der er et særskilt system for offentlige eksa miner, og at der ikke findes styrende organer for skolerne (72)
Among specifically Scottish elements are a different age of transfer from primary to secondary school, a separate public examinations system and, an absence of governing bodies for schools [72].
Siden 1968 har der eksisteret råd, hvis opgave det er at for midle kontakten til det omgivende samfund (og som især retter henvendelse til forældre, hvis børn skulker fra skolen) for grupper af skoler (73).
Since 1918 it has had councils with community functions (especially dealing with the parents of truants) on behalf of groups of schools [73] .
Da Local Government (Scotland) Act 1973 indeholdt en bestemmelse om, at der skulle oprettes skoleråd, blev resultatet kun udvalg for grupper af skoler med mindre vigtige funktioner, der i høj grad lignede de gamle lokale undervisningsudvalg, som de havde afløst.
When the Local Government (Scotland) Act, 1973, required the establish ment of school councils, what emerged were committees for groups of schools with minor functions, very similar to the old area education subcommittees which they had replaced.
Blandt rådets medlemmer skulle der være forældre og lærere, men loven indeholdt ikke nærmere angivelse af antal og fordeling af medlemmer. Mindst ét medlem skulle være en person med interesse i religionsundervisning.
Parent and teacher membership was mandatory, though numbers and proportions were not specified by law.
I.øvrigt var det overladt til hver af de 12 undervisningsmyndigheder at træffe beslutning om, hvilke grupper de andre medlemmer skulle repræsentere, og der dukkede en lang række forskellige samfundsrepræsentanter ep i de for skellige undervisningmyndigheders område. I almindelighed (men ikke altid) var skolelederne medlemmer, og i 9 regioner optoges repræsentanter for elever på de ældste klassetrin.
It was left to each of the 12 education authorities to deter mine other types of member and a wide variety of community representatives appeared in the different education authorities, Generally (but not always) these included headteachers and, in 9 regions, senior pupils became members.
Eftersom det blev overladt til undervisningsmyndighederne at træffe beslutning om rådenes struktur og funktioner, er der stor variation med hensyn til detaljer, men lighed i to henseender: de fleste råd har grupper af skoler som deres arbejdsområde og kun mindre vigtige funktioner.
Since structures and functions were left to education author ities to decide upon, there is much variation in detail but similarity in two respects : most councils are concerned with groups of schools and functions are minor.
Af de 302 skoleråd, der var blevet oprettet i 1977, og som havde 3 669 skoler i hele Skotland som deres arbejdsområde, var kun 17 tilknyttet en enkelt skole, og i de fleste af disse 17 tilfælde var det ikke, fordi man var tilhænger af medindflydelse,at der blev oprettet råd for den enkelte skole, men fordi skolen lå geografisk afsides.
Of the 302 school councils established by 1977 to serve 3,669 schools throughout Scotland, only 17 were for individual schools and in most of those 17 cases it was not a commitment to participation which produced single-school councils but geographical remoteness.
De rådsvedtægter, der var udfærdiget af undervisningsmyndighederne, var som regel affattet i præcise vendinger, når det drejede sig om mindre vigtige sager, men noget uklare og undertiden afvisende med hensyn til undervisningsmæssige spørgsmål, alt imens der blev givet udtryk for, at man i al almindelighed gav sin støtte til samarbejdsidealerne.
Constitutions established by the education authorities tended to be precise over minor matters, vague and sometimes discouraging over educational issues while at the same time ex pressing general support for the ideals of cooperation .
En landsdækkende under søgelse (74) af skolerådene viste, at under 1% af de sager, der blev drøftet i skolerådene i hele Skotland i løbet af to år, drejede sig om undervisningens indhold og de anvendte undervis ningsmetoder, og 2^% drejede sig om lærerstaben.
A national study [74] of school councils showed that less than 1 % of matters discussed at school councils throughout Scotland over two years concerned what is taught and how it is taught, and 2 1/2% concerned teaching staff.
De almindeligst forekommende spørgsmål drejede sig om vedligeholdelse og udlejning af skolebygninger, befordring af elever til og fra skole, trafiksikkerhed, skulkeri og placering af skolefridage: de ud gjorde over halvdelen af de 14 656 emner, der blev analyseret.
The predominant issues were maintenance and lettings of school buildings, transport, road safety, truancy and holiday dates : these accounted for more than half the 14,656 items analysed.
Kun 16% af de skolerådsmedlemmer, der deltog i undersøgelsen, var af den opfattelse, at skolerådene "udførte krævende og me ningsfyldt arbejde", medens 53% fandt, at rådet var "i stand til at påtage sig større ansvar, end det blev tildelt". Der
Only 16% of school council members approached in the study considered that school councils were "carrying out challenging and worthwhile work", while 53% held that the council was "capable of handling greater responsibilities than those given to it".
er siden da fremkommet flere klager om skolerådenes ubetydelige rolle.
Further complaints about the minor role of school councils have been voiced since then.
Rådenes gennemsnitlige medlemstal på landsbasis er 26, men i de to mest befolkede regioner var gennemsnitstallene 42 og 41, og nogle råd har over 80 medlemmer som følge af grupperingen af skoler.
The average size of the councils nationally is 26 members, but in the two most populous regions the averages were 42 and 41, and some councils have over 80 members, such is the nature of the grouping of schools.
Alligevel vedrørte to tredjedele af de sager, der blev drøftet, de enkelte skoler og var derfor uden interesse for størstedelen af mødets deltagere.
Yet two-thirds of the items discussed concerned individual schools and were therefore irrelevant to most of the assembled people.
På foranledning af, at ar bejdsgruppen ved Glasgow universitets undersøgelse af det skotske undervisningsdepartement blev anmodet om at fremsætte anbefalinger vedrørende skolerådenes fremtid, især med hensyn til lovens ordlyd, anbefalede den, at der skulle oprettes ét skole råd pr. skole, hvis stemmeberettigede medlemstal skulle fordeles ligeligt på forældre og lærere, at det med bestemte mellem rum skulle foretage en bedømmelse af skolens formål og under visningsmetoder, og at rådet skulle have ret til at drøfte og afgive udtalelser om et hvilket som helst spørgsmål.
Asked by the Scottish Education Department to make recommendations about the future of school councils, especially the wording of the law, the Glasgow University study team recommended the establishment of one school council per school, voting membership divided equally between parents and teachers, periodic assessment of the school's aims and teaching processes and the right for the council to discuss and advise on any matter.
Arbejdsgruppen opfordrede indstændigt til, at der skulle lægges vægt på, at skolens leder blev konsulteret, og at denne skulle be vare sin besluttende myndighed i de fleste sager, en indstilling, som blev sammenfattet i udtrykket "skoleleder og råd i forening", men at skolerådet skulle have ret til at træffe beslutning med hensyn til spørgsmål, der krævede samarbejde mellem skole, hjem og det omgivende samfund, såsom disciplin, emner, der falder ind under både hjemmets og skolens undervis ning, og hjern/skole-samarbejdet.
It urged that emphasis should be on consultation with the school principal who should retain decision-making authority for most matters, an a approach sum med up in the term 'principal-in-council', but that the school council should have decision-making rights in relation to matters which required cooperation between school, home and community such as discipline, curricular overlap issues and homeschool liaison.
For så vidt angik de sager, der vedrørte grupper af skoler, skulle der oprettes et dir striktsråd med mindre hyppige møder.
For the minority of matters which concern groups of schools there should be a district council which would meet less often.
Siden arbejdsgruppens rapport i begyndelsen af 1980 har regeringen lovet at udsende et vejledende dokument (.75 ) , og ministeren har offentligt givet udtryk for sin tro på skoleråd (76 ) og har tilkendegivet, at det kan blive nødvendigt at foretage visse ændringer fremover.
Since the study team's report at the start of 19 80, a Government consultative paper has been promised [75 1 and the Minister has made public [76] his belief in school councils and has indicated that changes might be appropriate in the future.
Undervisningsmyndighederne, der har beføjelser til at ændre skolerådene, har kun foretaget mindre ændringer.
Education authorities, which have the power to alter school councils, have made minor changes only.
En delbetænkning, der er blevet afgivet af den ar bejdsgruppe, der er blevet nedsat af Convention of Scottish Local Authorities, vedrørende fysisk afstraffelse i skolerne, har foreslået, at skolerådene bør inddrages i højere grad i sa ger, der vedrører forældre, hvis børn har begået et alvorligt brud på skolens disciplin, men den foreslår ikke, at skolerådene skal bestemme skolens ordensregler eller beskæftige sig med de forhold på skolen, der gør, at der sker brud på di sciplinen.
An interim report by the Convention of Scottish Local Authorities working group on corporal punishment in schools has suggested that school councils should be more involved in dealing with parents whose children had been in serious breach of school discipline but
D.3 SAMMENLIGNING AF STRUKTURER
STRUCTURES COMPARED
Man kan let falde for den fristelse at tro, at når der først er opstillet en struktur vil resten følge af sig selv, men der er mange eksempler på skoleråd, hvis oprettelse blev hilst med be gejstring, men som ikke fungerer, som de skal (78), og dette problem vil blive drøftet under D.5 nedenfor, der handler om arbejdsmåder. Medlemstal og funktioner behandles under D.3 og D.4.
There is a temptation to think that once a structure is set up the process will look after itself, but there are many examples of school councils, established with enthusiasm, which fail in operation [78J and the problem is discussed in section D.5 be low on modes of operation.
I nærværende kapitel vil vi gennemgå de generelle strukturer, hvoraf nogle synes at være mere lovende end andre.
The present section is concerned with broad structures, some of which appear to be more promising than others.
Tabel 1 viser, på hvilke niveauer de vigtigste systemer for sko leråd er oprettet ved love eller på frivillighedens grundlag eller er blevet foreslået oprettet på landsplan i medlemsstaterne.
Table 1. shows the levels at which major systems of school councils exist by law or voluntarily, or else are nationally proposed within countries of the Community.
I de tilfælde, hvor der er stor variation på grund af decentralisering, foretages der i tabellen enten en generalisering ud fra retsgrundlaget (f.eks. med hensyn til England og Wales og de uafhængige skoler i Nederlandene), eller der udtages repræsentative eksempler (f.eks. 3 delstater i Forbundsrepublikken Tyskland).
Where there is much variation due to decentralisation the chart either generalises from the legal foundation (e.g. in regard to England and Wales and the Dutch independent sector) or takes representatives examples (e.g. 3 provinces of the Federal Republic of Germany).
Skønt nogle detaljerede ordninger er blevet udeladt, dækker de 25 ordninger, der er anført, således i det væsentlig alle ni medlemsstater.
Thus, although some detailed schemes have been ommitted, the 25 which are listed provide substantial coverage for all nine Member States.
Det mest fremtrædende trask er oprettelsen af et skoleråd for hver skole.
The most obvious feature is the establishment of one school council for each school.
Med hensyn til undervisning, organisation og område repræsenterer skolen en sammenhængende enhed, hvilket er blevet betegnet som "den primære institution" i et undervisnings system (79).
Educationally, organisationally and territorially the school represents a cohesive unit, what has been called "the prime institution" of an educational system [79].
Det er i den enkelte skole, at lærere, forældre og elever er direkte engageret, og det er ikke overraskende, at skolen har vist sig at være den almindeligste enhed for medindflydelse på administrationen.
It is in the individual school that teachers, parents and pupils are directly involved and it is not surprising that the school has emerged as the most common unit for partici patory administration.
Tanken om ét medindflydelsesråd for hver skole er så indlysende, og så almindelig i praksis, at det er undtagelserne, der påkalder opmærksomheden.
So obvious is the concept of one participatory council for each school, and so common is its practice, that the exceptions deserve consideration.
I de hollandske offentlige skoler er rådet på den enkelte skoles niveau i højere grad et forældreråd end et fællesråd; der er dog blevet udarbejdet udkast til en ny lovgivning, ifølge hvilken rådene også skal omfatte skolens leder og repræsentanter for lærerpersonalet og det ikke-pædagogiske personale ,hvorved systemet kommer til at svare til de andre systemer.
In Dutch state schools the council at school level is a parents' council rather than a joint council; however new legislation has been drafted to include the head teacher and representation of teaching and nonteaching staff,
Tabel 1 - DE ENHEDER, HVORPÅ MEDINDFLYDELSE ER BASERET I UNDERVISNINGSSYSTEMERNE
Table 1 - UNITS ON WHICH PARTICIPATION IS BASED IN EEC EDUCATION SYSTEMS
: Altid ■ Generelt
STATUTORY SYSTEMS
LOVFÆSTEDE SYSTEMER
GROUPS OF SCHOOLS/ DISTRICT
Frankrig: offentlige primærskoler
France: state primary schools
Frankrig: offentlige sekundærskoler
France: state secondary schools
Nederlandene: offentlige skoler
Netherlands: state schools
Α (forældre) ellerskoleråd)
A (Parents)
FRIVILLIGE SYSTEMER
VOLUNTARY SYSTEMS
Belgien: offentlige skoler (flamsksprog.)
Belgium: state schools (Flemish)
Belgien: offentlige skoler (fransksprog.)
Belgium: state schools (French)
Primærskolerne har klasserâd omfatlende alle klasser.
Elementary schools have inter-class.
Tilbage bliver fire systemer, der ikke viser tegn til at gå over til at have ét skoleråd for hver skole: de belgiske primærskoler, de luxembourgske primærskoler, mange primærskoler i Italien og alle skoler i Skotland.
Four systems remain which do not show signs of changing to one school council for each school : Belgian primary schools, Luxembourg primary schools, many Italian elementary schools and all schools in Scotland.
Man vil erindre, at de belgiske ministerier tilskynder til oprettelse af ét råd pr. skole på sekundærniveau, opmuntrer og støtter landsdækkende forældreorganisationer og har et nationalt forældreråd, der er indført ved kongeligt dekret, og som afgiver udtalelser vedrørende undervisningsspørgsmål.
It may be recalled that the Belgian Ministries are stimulating one council per school at the secondary level, encourage and subsidize national parent or ganizations and have a National Council of Parents established by royal decree to advise on educational matters.
Hvad der måske er vigtigere, Belgien har et system for forældrenes frie skolevalg, ifølge hvil ket alle børn kan gå i alle skoler, og man kan hævde, at en så dan stimulering af markedskræfterne, der næsten er uden side stykke i Fællesskabet, reducerer (om-end den måske ikke helt fjerner) behovet for medindflydelsesordninger. Det belgiske eksempel understreger behovet for at tilpasse skoleråd som begreb til deres kulturelle baggrund.
Perhaps more important, Belgium has a system of parental choice of school by which any child can go to any school, and it may be argued that such simulation of market forces, almost unequalled in Europe, reduces (though perhaps may not remove) the logic for participation.
I de italienske primærskoler sker der gerne en gruppering af klasser på samme alderstrin fra forskellige skoler.
The Italian elementary schools commonly have grouping of classes of the same agegroup from different schools.
Der knytter sig også særlige omstændigheder til primærskolerne i Luxembourg.
Special circumstances also apply to Luxembourg primary schools.
De administreres i små grupper af den pågældende kommune og dennes borgmester, og de er atypiske derved, at der ikke er en skoleleder ved hver skole.
They are controlled in small groups by the local commune and its mayor, and they are untypical in not having a headteacher for each school.
Medindflydelsen foregår gennem hver skoles "commission scolaire", der omfatter tre upolitiske medlemmer^ hvoraf to er torældre til børn, der er indskrevet i primærskoler.
Participation is through each commune's 'commission scolaire' which includes three non-political members of whom two are parents with children in primary schools.
Den kendsgerning, at der ingen sko leledere er, og den meget lokale karakter af de fleste kom muner synes at være hovedgrunden til, at Luxembourg ikke har indført systemet med ét skoleråd for hver primærskole, men, skønt der ikke findes skoleledere, har de faktisk et medindflydelsesråd ved den nærmeste administrative enhed.
The fact of having no headmasters and the very local nature of most communes appear to be the main reasons why Luxembourg has not adopted one school council for each primary school, but, in the asbsence of a headteacher, they do have a participator council at the most local unit of school management.
I modsætning hertil har Skotland faktisk en skoleleder for hver skole, og denne har en betydelig indflydelse på skolens daglige drift og dens undervisningsplaner.
By contrast, Scotland does have a headteacher for every school and he has considerable influence over the daytoday management of the school and its curriculum.
Skolen er givet den grundlæggende styrelsesenhed, i modsætning til primærskolerne i Luxembourg.
The school is certainly the basic unit of management, unlike the Luxembourg primary schools.
Forældre har ikke samme frihed ved deres valg af skole som i Belgien (om-end de har en begrænset mulighed for at vælge, hvis de kan bevise, at der er plads i den pågældende skole, og at det ikke vil give det offentlige ekstra udgifter), og der er heller ikke den 100% statsstøtte af de uafhængige skoler, som giver forældrene frit skolevalg i Nederlandene.
Parents do not have freedom of choice of school on the Belgian pattern (though limited choice is being allowed if it can be proved that there is space in the school and that no extra ex pense will be incurred) nor is there state subsidy of independent schools such as provides parental choice in the Netherlands.
Forældrene har praktisk taget ingen mulighed for at vælge mellem de enkelte fag inden for skolerne, og det er tvivlsomt, om lovens krav om, ¡TE-uddannelsesmyndighederne bør "tage hensyn til det generelle pricip om, at... eleverne bør undervises i overensstemmelse med deres forældres ønsker", kan bruges til at sikre mere samråd og flere valg muligheder.
There is almost no parental choice of courses within schools, and there is doubt whether the legal requirement that education authorities should "have regard to the general principle that ... pupils are to be educated in accordance with the
"Skoleråd" kræves efter loven (81), men alle skotske regioner har indført systemer^ der samler flere skoler i en gruppe under ét råd.
"School Councils" are required by law [81J but all Scottish regions have instituted systems which group several schools under one council.
Skotland danner derfor en undtagelse fra reglen inden for Fællesskabet.
Scotland is therefore exceptional within the EEC.
b) Lovfæstet eller frivillig?
(b) Statutory or Voluntary ?
Medens der kan herske enighed om, at det er at foretrække, at hver skole har sit eget medindflydelsesråd, er det et spørgsmål, om det bør oprettes ved lov eller ved hjælp af eksemplets magt og myndighedernes tilskyndelse dertil.
Although there may be consensus that it is preferable for each school to have a participation council, one may ask whether its establishment should be by law or through example and en couragement.
Belgien har und gået lovgivning, men de initiativer, der siden 1970 er udgået fra de to ministerier, herunder offentlig omtale af de skoler der har indført frivillige råd, og cirkulærer, der har tilskyndet til (men ikke krævet) deres udbredelse i alle sekundærskoler, har resulteret i en gradvis stigning i antallet af de sko ler, der har efterkommet opfordringen.
Belgium has avoided legislation but initiatives from the Ministries since 19 70, including publicity about schools which have introduced voluntary councils and circulars encouraging (but not requiring) their extension to all secondary schools, have resulted in a gradual increase in numbers of schools complying.
Man kan hævde, at en sådan metode giver mulighed for at tilpasse systemet til de indhøstede erfaringer.
It may be argued that such an approach allows for adaptation with experience.
Hvis man ønsker at fremhæve de problemer, der kan være med lovpligtige systemer, kan man bemærke utilfredsheden med de lovbestemte "conseils d'administration", der blev oprettet i Frankrig i 1968, hvilket førte til ændringer i lovgivningen ved loven af 1975, eller man kan henvise til de problemer, der har været i forbindelse med det italienske system, der blev indført ved loven af 1973 og de detaljerede bekendtgørelser : af 1974.
If one wishes to point to difficulties in legally-required systems one may note the dissatisfaction with the statutory 'conseils d'administration' set up in France in 1968, which led to alteration in the law of 19 75, or to the problems accompanying the Italian system required by law of 1973 and the detailed decrees of 1974.
I modsætning hertil har Danmark og delstaterne i Forbundsrepublikken Tyskland indført systemer for medindflydelse gennem en lovgivning, der synes at være blevet vel modtaget og have haft gode resultater, og andre.lande har gjort det samme med hensyn til begrænsede sektorer af deres undervisningssystemer (f.eks. Nederlandene, Republikken Irland Luxembourg).
By contrast Denmark and the provinces of the Federal Republic of Germany have introduced systems of participation by law which appear to have achieved substantial acceptance and success, and other countries have done so for limited sectors of their education systems (e.g. Netherlands, Republic of Ireland, Luxembourg).