natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det skal dog bemærkes, at skattepolitikken, der også har en afgørende indflydelse på landmændenes disponible indkomst, er meget forskellig fra land til land.
It must, however, be remembered that taxation policy, which also has a crucial impact on the disposable income of farm ers, still varies very widely from country to country.
Man kan således konstatere, at der er forskelle i landmændenes situation i EF.
This is a measure of the differences between Community farmers.
I betragtning af de betydelige politiske vanskeligheder, der følger af de sociale problemer, især med hensyn til den sociale sikring, er det vanskeligt at forestille sig, at den ulige situation for EF-landmændene på socialpolitikkens område ændrer sig på kort sigt.
In view of the major political difficulties which the social problems, especially the social security problems, raise, it is hard to see how these country-to-country inequalities for farmers with regard to social policy can be evened out in the short term.
Man ser således, at der endnu er meget lang vej tilbage, inden man når til et virkelig integreret europæisk landbrug trods det fælles marked (fælles markedsordninger og fælles priser), fællesskabspræferencen og finansiel solidaritet. Den ufuldkomme integration eller blot den ufuldkomne harmonisering af de nationale politikker, der er direkte forbundet med landbrugsvirksomhed, har som vigtigste konsekvens, at EF's landmænd stilles i forskellige situationer.
All this shows that despite integration of the agricultural markets with single markets for each product (common organizations and common prices), Community preference and financial solidarity, there is still very much to be done before Europe will have a genuinely integrated farming sector.
En anden vigtig konklusion er, at integrationen på landbrugsområdet utvivlsomt har været en succes, men at denne succes må befæstes yderligere.
agricultural activity must inevitably mean that a farmer in one Community country is in fact operating in very different conditions from a farmer in another Community country.
De integrerede udviklingsprogrammer og harmoniseringen af lovgivningerne er eksempler på, i hvilken retning man bør gå for at fortsætte og udbygge disse bestræbelser.
Even more seriously, in certain extreme cases, like those of the closing of national frontiers for veterinary reasons, for example, the idea of a common market becomes a pure fiction.
En tredje vigtig konklusion vedrører den fælles landbrugspolitiks bidrag til EFs økonomiske udvikling.
The third main finding concerns the importance of the contribution of the CAP to the economic development of the Community.
Dette emne blev sidste år behandlet i 1981-rapporten over landbrugets stilling i Fællesskabet.
This subject was discussed last year in the 1981 Report on The Agricultural Situation in the Community.
Det skal her nævnes, at den fælles landbrugspolitik bl.a. har bidraget til at begrænse stigningen i arbejdsløsheden i denne periode med ringe økonomisk vækst.
Let it suffice to note here one of the main merits of the policy, namely that it has helped to curb the increase in unemployment during this period of slow growth.
Selv om nogle påstår, at landbrugssektoren er en alderdomssvækket og økonomisk blokeret sektor, og at den fælles landbrugspolitik er en forældet og forkalket politik, vidner virkeligheden dog om landbrugssektorens dynamik og den fælles landbrugspolitiks fleksibilitet.
Although some observers assert that the farming sector is an industry belonging to a past age, economically incapable of development, and that the CAP is also a policy of the past, inhibiting change, the facts show that European agriculture has drive and that the CAP has flexibility.
Landbruget har haft stor mod gang under den økonomiske krise i det seneste årti. Det har været stillet over for problemerne vedrørende arbejdsløshed, inflation, energi og valuta, og landbrugets bidrag til bekæmpelsen af disse onder har været og er fortsat betydeligt.
Both have weathered the economic storm of the past 10 years without loss of momentum ; they have coped with the problems of unemployment, inflation, energy and currency fluctuations, and the contribution of agriculture to the efforts to overcome these problems has consistently been of great importance.
Men det er klart, at det har sine begrænsninger.
But it is clear that there are limits to this.
Den økonomiske krise er ikke eneansvarlig for den nuværende situation for den fælles landbrugspolitik, men den har bidraget til at få grænserne for en isoleret integration i en enkelt erhvervssektor til at træde frem.
The economic crisis is not responsible by itself for the present situation of the CAP but it has helped to show more clearly the limits to what the isolated integration of a single sector of economic activity can achieve.
Denne erfaring, der langt fra er negativ, bør tværtimod være et incitament til at fortsætte bestræbelserne for konvergens, harmonisering og integration af hele det økonomiske og sociale område i Europa.
This experience, far from being a negative one, should prove a stimulating incentive to the pursuit of efforts to achieve convergence, harmonization and integration of the whole European economic and social system.
Udgivet af landbrugsinformationen under Generaldirektoratet for information Kommissionen for De europæiske Fællesskaber 200, rue de la Loi, 1049 Bruxelles
Published by the Agricultural Information Service of the Directorate-General for Information European Community Commission — 200, rue de la Loi, 1049 Bruxelles
LANDBRUG OG ENERGI: NUVÆRENDE PROBLEMER PERSPEKTIVER FOR FREMTIDEN HØJT ENERGIFORBRUG - HØJ ARBETSPRODUKTIVITET: LANDBRUGET SOM ENERGIFORBRUGER
AGRICULTURE AND ENERGY: CURRENT PROBLEMS AND FUTURE OUTLOOK
Kommissionens rapport "Landbrugets stilling i Fællesskabet" (1) for 1982 omfatter et særligt kapitel "Landbrug og energi : Nuværende problemer— perspektiver for fremtiden — Højt energiforbrug — høj arbejdsproduktivitet: Landbruget som energiforbruger".
A separate chapter of the Commission's Report on "The agricultural situation in the Community" (1) in 1982 is devoted to "Agriculture and energy: current problems and future outlook".
I betragtning af den betydning,de i det pågældende kapitel behandlede problemer repræsenterer, gengiver vi kapitlet i dets helded i dette nummer.
I n view of their economic importance we are reprinting the complete text in question in this issue of "Green Europe".
(') Kontoret for de europæiske Fællesskabers officiële publikationer ISBN 92-825-2704-2 Katalognummer: CB 32-82-641-DA-C
(') Office for Official Publications of the European Communities ISBN 92-825-2707-7 Catalogue number: CB-32-82-641-EN-C
Landbrug og energi : Nuværende problemer — Derspektiver for fremtiden — Højt energiforbrug — høj arbejdsproduktivitet : Landbruget som energiforbruger
Agriculture and energy : current problems and future outlook
Den europæiske baggrund
The situation in Europe
Det europæiske landbrug af i dag betegnes ofte, i det mindste for en stor del at fællesskabets vedkommende, som »moderne«, »intensivt« eller endog »industrielt«.
European agriculture, or at least most Community agriculture, is frequently described as 'modern', 'intensive' or even 'industrial'.
Den imponerende stigning i produktiviteten inden for landbruget, både hvad angår arbejdsindsatsen og de udnyttede arealer, muliggjordes i virkeligheden først og fremmest af en vidtgående specialisering og intensivering af landbrugsproduktionen. Samtidig skete der betydelige strukturelle ændringer (nedgang i antallet af beskæftigede, forøgelse af den gennemsnitlige bedriftsstørrelse).
The amazing increase in the productivity of agricultural labour and farmland has been, above all, attributable to far-reaching specialization and intensification of agricultural production, accompanied by substantial structural changes (decrease in the numbers employed, increase in the average size of farm).
Senest efter energikrisen i 70'erne har det imidlertid med stadig større tydelighed vist sig, at denne udvikling også har sine skyggesider.
Since the energy crisis of the 1970s, however, it has become increasingly clear that there is also a negative side to such developments.
Landbruget har — direkte og indirekte — behov for stadig mere energi til sin produktion.
More and more energy is required for agricultural production, both directly and indirectly.
Den stærke mekanisering, den intensive anvendelse af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler, benyttelsen af særligt avlede og udsøgte frø og planter samt opdræt af dyr ved hjælp af koncentrerede foderstoffer er sikre tegn på det voksende forbrug af indkøbt energi.
The high degree of mechanization, the intensive application of fertilizers and plant protection products, the use of specially bred and selected seeds and plants and the rearing of livestock on concentrated feeds are all clear indications of the growing consumption of commercial energy.
Denne indkøbte energi har hidtil næsten udelukkende været fossil energi, og olie- og naturgasprodukterne har her været langt de vigtigste.
Until now, this commercial energy has been almost exclusively of fossil origin, that is, petroleum or natural gas in most cases.
Sammenlignende undersøgelser viser, at der her på ingen måde er tale om et typisk europæisk fænomen.
Comparative studies show that this problem is by no means uniquely European.
Overalt i verden, hvor der foregår intensiv landbrugs produktion, og hvor hektarudbyttet derfor er højt, er det nødvendige energiforbrug også stort.
In all parts of the world where intensive farming is practised and where the yields per hectare are correspondingly high, a heavy energy input is required.
Visse oversøiske lande med en lille befolkningstæthed (f.eks. Argentina, Australien, visse store områder i Canada og New Zealand) kan imidlertid på vidtstrakte arealer relativt ekstensivt drive visse former for produktion såsom kornavl og kvæg- og fåreavl.
Some countries with a low population density (e.g. Argentina, Australia, large regions of Canada or New Zealand) can, however, grow cereals and rear cattle or sheep on vast areas, practising relatively extensive forms of production.
For en given produktionsmængde har de således behov for større arealer og mindre energi end andre lande med en større produktionsintensitet.
To produce a given quantity, they use more land but less energy than other countries where more intensive means of production are employed.
Intensiv produktion — hvorfor?
Intensive production — why?
Tidligere var der for det europæiske landbrug — ligesom for andre land brugsmæssigt højt udviklede lande — en række vigtige økonomiske og sociale grunde til at intensivere produktionen.
In the past, European farmers (and farmers in other economically advanced countries) had a number of cogent economic and social reasons for intensifying production.
For det første gjaldt det om på et snævert afgrænset landbrugsareal at forsyne en voksende befolkning med levnedsmidler.
For one thing, there was only a restricted area of farmland to supply the food for a growing population.
Det areal, der var til rådighed, blev desuden yderligere formindsket derved, at der måtte afgives områder til bolig- og industribebyggelse.
The area available was being further reduced by the allocation of land for residential and industrial development.
I 60'erne og begyndelsen af 70'erne oplevede Fællesskabet et uanet økonomisk opsving, der inden for alle sektorer førte til stigende indkomster, og som fik mange beskæftigede i landbruget til at skifte over til andre mere attraktive arbejdspladser.
In the 1960s and the early 1970s the Community experienced an unprecedented economic boom which led to rising incomes in all sectors and caused many agricultural workers to transfer to other more attractive jobs.
Med den stigende velstand steg også efterspørgslen efter proteinholdige næringsmidler af høj kvalitet såsom kød.
With increasing prosperity there came a greater demand for high-quality protein foods such as meat.
For at fremstille én kalorie i form af kød kræves der under i øvrigt tilsvarende betingelser imidlertid op til ti gange så stort et areal som til fremstilling af én kalorie i form af korn.
For the production of one calorie of meat, however, up to 10 times as much land is required as for the production of one calorie of cereal, all other things being equal.
Dertil kommer, at den stigende efterspørgsel efter jord, delvis som følge af behovet i andre sektorer, men også delvis af spekulationsgrunde, desuden førte til en betydelig fordyrelse af produktionsfaktoren »jord«.
The growing demand for land, which stemmed partly from requirements in other sectors and partly from speculative pressure, also led to a considerable rise in the cost of'soil' as a factor of production.
Alle disse faktorer i forening har i efterkrigstiden skabt en stærk økonomisk tilskyndelse til at intensivere og at mekanisere landbrugsproduktionen.
In the post-war era these various factors have combined to provide a strong economic incentive for the intensification and mechanization of agricultural production.
En intensiv udnyttelse af jorden og arbejdskraftsbesparende produktionsmetoder frembød for dele, såvel i henseende til befolkningens forsyningssikkerhed som i henseende til den enkelte landbrugsbedrifts konkurrenceevne.
Intensive use of the soil and labour-saving production methods have offered advantages both as regards security of supply for the population and as regards the competitiveness of individual farms, inevitably, however, they have also entailed the ever-increasing energy requirements of European agriculture.
Men de medførte også — praktisk taget uundgåeligt — et voksende energibehov i det europæiske landbrug. For land-
Farmers did not see this as any great problem as long as the energy costs of more intensive production were more than offset by increased yields.
STRUKTUREN I EF­LANDBRUGETS ENERGIFORBRUG I 1977/78 (EUR 9)
STRUCTURE OF ENERGY CONSUMPTION BY COMMUNITY AGRICULTURE IN 1977/78 (EUR 9)
Gødningsstoffer 4%
Agro­chemical products 4%
Maskiner 14%
_BAR_ Machinery 14%
Foderstoffer 31 %
Feedingstuffs 31 %
Strukturen i landbrugets energiforbrug
Structure of agricultural energy consumption
Diagram 2 giver et overblik over den kvantitative struktur i EF-landbrugets energiforbrug i 1977/78 (EUR 9).
Graph 2 shows the quantitative structure of energy consumption by Community agriculture in 1977/78 (EUR 9).
Tallene beror delvis på skøn og er derfor kun vejledende.
The figures are based partly on estimates and can therefore be taken only as a rough guide.
Knap en tredjedel af den samlede energi, der forbruges i landbruget, anvendes direkte.
Direct use accounts for just under one-third of all the energy consumed by agriculture.
Omkring halvdelen heraf benyttes til drift af maskiner, den anden halvdel anvendes fortrinsvis i forbindelse med havebrug til opvarmning af drivhuse samt til opvarmning og udluftning af stalde og til tørring af vegetabilske produkter.
Roughly half is used for the operation of machinery and the other half is mainly used for the heating of glasshouses, for the heating and ventilation of livestock housing and for the drying of crops.
Godt tre fjerdedele af denne direkte energi stammer fra olieprodukter, resten fra naturgas, elektrisk strøm og, for en meget beskeden dels vedkommende, fra fast brændsel.
Petroleum products supply over three-quarters of this energy for direct use, with the remainder coming from natural gas, electricity and (to a much lesser extent) solid fuels.
En klar undtagelse herfra ser man i EF kun i Nederlandene, hvor ca. 80 % af den direkte anvendte energi går til gartnerierne og kun 12% anvendes til drift af maskiner.
The sole outstanding exception is found in the Netherlands, where some 80% of the energy for direct use is consumed by horticulture and only 12% by the operation of machinery.
Samtidig udvindes i dette land godt 80 % af den direkte anvendte energi af naturgas og kun 15 % af olieprodukter.
Again in the Netherlands, over 80% of the directly-used energy is supplied in the form of natural gas and only 15% in the form of petroleum products. ducts.
Indirekte anvendt energi har i europæisk landbrug først og fremmest form af mineralholdige gødningsstoffer, foderstoffer, maskiner og agro-kemiske produkter (plantebeskyttelsesmidler, ukrudtsmidler, farmaceutiske produkter osv.), der til sammen udgør godt 90 % af denne forbrugskategori.
The indirect consumption of energy by European agriculture is mainly accounted for by mineral fertilizers, feedingstuffs, machinery and agro-chemical products (plant protection products, herbicides, pharmaceuticals, etc.), which represent over 90% of this category of consumption.
Til fremstillingen af alle disse produkter fordres der energi, som således ved deres anvendelse indirekte indgår i landbrugsproduktionen.
The manufacture of all such products requires energy, which is thus indirectly used for the purposes of agricultural production.
Skønsmæssigt forbruges to tredjedele af landbrugets samlede energiforbrug på denne måde.
It is estimated that two-thirds of all the energy used in agriculture is consumed in this way.
Andelen af det samlede energiforbrug er nu som tidligere beskeden
A modest percentage of overall energy consumption
Selv om der i landbruget er tale om et stigende energiforbrug, så udgør det dog stadig en ret beskeden andel af det samlede forbrug af indkøbt energi.
Although the energy used by agriculture is on the increase, it still accounts for a very modest share of overall consumption of commercial energy supplies.
For Fællesskabet anslås den at udgøre 45 %, på verdensplan 34 %. Omstående tabel
It is estimated at between 4% and 5% in the Community and between 3% and 4%
giver mulighed for at sammenligne forskellige områder i verden.
worldwide. Comparisons between the main regions of the world may be made on the basis of Table 1.
Den er opstillet på grundlag af beregninger og skøn for 1972/73 foretaget af De forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO), og de i tabellen indeholdte tal er omtrentlige.
This table is based on calculations and estimates made by the Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO) for 1972/73 and the figures which it contains should be seen as orders of magnitude.
Det forhold, at landbrugets andel af det samlede energiforbrug på ver densplan er ringe, betyder, at selv en yderligere stigning i landbrugets fremtidige energibehov kun i meget begrænset omfang vil påvirke den samlede efterspørgsel efter energi.
Since agricul­ture's share of worldwide energy consumption is so small, even a further increase in the energy requirements of farmers will have only a very limited effect on the overall demand for energy.
Det skønnede forbrug af indkøbt energi i alt og i landbruget i 1972/73 for hele verden
Estimated worl¿ consumption of commercial energy in 1972/73 (total consumption and agricultural consumption)
En stigende belastning: Energiprisforhøjelserne
An ever-heavier burden: increases in energy prices
Derimod medfører enhver stigning 'i landbrugets energibehov under de nu værende forhold en voksende afhængighed af olie- og naturgasprodukter og en til-
On the other hand, any increase in the energy requirements of agriculture in the present circumstances means greater dependence on petroleum and natural gas
tagende følsomhed over for prisudviklingen for disse produkter.
products as well as vulnerability to price rises.
Den påvirkes på sin side stærkt af de prisforhøjelser på råolie, man har været vidne til de seneste ti år.
The prices for products in turn are heavily influenced by the increases in crude-oil prices over the past 10 years.
I sammenligning med andre sektorer påvirkedes landbruget dog kun i meget begrænset omfang af disse prisforhøjelser. I landbruget er energiomkostningernes andel (udgifterne til direkte energiforbrug) af de samlede produktionsomkostninger nemlig stadig meget ringe, idet den gennemsnitligt udgør mindre end 6 %. I første omgang var det derfor frem for alt den produktion, der er meget energiintensiv (f.eks. havebrug i drivhuse) eller meget transportafhængig (transportomkostnings- problemet), der påvirkedes.
Initially, however, these price increases had a very limited effect on agriculture as compared with other sectors, since the percentage of total agricultural production costs accounted for by direct energy consumption is very small (less than 6% on average).
Lidt efter lidt kom energiprisstigningerne også til udtryk i priserne på andre af landbrugets produktionsmidler, til hvis fremstilling og salg der kræves store mængder indkøbt energi (gødningsstoffer, maskiner, foderstoffer osv.).
Gradually, however, the increases in energy prices were reflected in the prices for other agricultural inputs which required large quantities of commercial energy for their manufacture and distribution (fertilizers, machinery, feedingstuffs, etc.).
Efter de nye kraftige olieprisstigninger i 1979/80 kan man overalt i Europa i stadig stigende grad føle energikrisens negative indflydelse på landbrugsbedrifternes økonomi.
Since the sharp new increases in petroleum prices in 1979/80, the negative effects of the energy crisis on the economic position of farmers have been much more noticeable throughout Europe.
Priserne for direkte anvendt energi (brændsel, elektricitet osv.) samt for gødningsstoffer, plantebeskyttelsesmidler og maskiner er klart steget mere end landbrugets producentpriser.
The prices for directly-used energy (fuels, elec tricity, etc.) and for fertilizers, plant protection products and machinery have risen much more steeply than agricultural producer prices.
Diagram 2 viser klart denne divergens mellem priserne for landbrugs produkter (producentpriser) på den ene side og priserne for energiintensive produktionsmidler (råvarer) på den anden side.
Graph 3 shows this divergence between the prices for agricultural products (producer prices), on the one hand, and the prices for means of production (inputs) with a high energy component, on the other.
Alle priser på diagrammet er set i forhold til de gennemsnitlige priser for alle råvarer og tjenesteydelser, der således forbliver konstante (= 100).
All prices in the graph are shown as relative to the overall average for input prices, which are taken as constant (= 100).
Indtil 1972 havde forholdet mellem priserne i almindelighed nærmere udviklet sig til fordel for landbruget.
Until 1972, the price relationship had, generally speaking, been somewhat in the farmers' favour.
Efter omvæltningen i 1973/74 var udviklingen i landbrugets producentpriser langsommere end udviklingen i energipriserne (for både den direkte og den indirekte anvendte energi), og forbedringen af situationen i 1975 og 1976 viste sig også kun at være begrænset og midlertidig.
After 1973/74, however, agricultural producer prices lagged behind the prices for energy (used directly or indirectly) and although the situation improved in 1975 and 1976, this was only a limited and temporary improve ment.
Den divergerende prisudvikling, der fremgår af diagram 3, viser tydeligt energikrisens følger for landbruget, så meget mere som landbrugets energiforbrug i det samme tidsrum er taget yderligere til, og dets energifølsomhed således ud fra et økonomisk synspunkt er øget endnu mere.
The widening of the 'price gap' (see Graph 3) clearly illustrates the effects of the energy crisis on agriculture. It should also be remembered that agricultural energy consumption has increased still further over the period in question, that is, in economic terms agriculture has become even more sensitive to developments in the energy sector.
Udviklingen i EF­prisindekset for energi og smøremidler, gødnings­og jordforbedringsstoffer, investeringer i maskiner samt producentpriserne i landbruget i forhold til kostprisindekset fór landbrugets samlede produktionsmidler (= 100)
Trends in the EC indices for fuel and lubricant prices, fertilizer and soil-ameliorant prices, capital cost of machinery and agricultural producer prices, in relation to the index for the cost price for agricultural inputs as a whole (= 100)
5—^— — — Energi og smøremidler (EUR 10)
Fuels and lubricants (EUR 10) /
Kan Fællesskabet tillade sig stadig at producere fortsat mere energikrævende levnedsmidler?
intensive methods?