natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ANALYSEN AF TENDENSERNE I UDGIFTERNE TIL MEDICINFORBRUGET
THE ANALYSIS OF TRENDS IN THE COST OF PHARMACEUTICAL CONSUMPTION
Medicinforbruget i faste priser
Pharmaceutical Consumption in constant prices
Der udarbejdes løbende specielle prisindekser for lægemidler, der udregnes på grundlag af en "kurv", i syv lande inden for Fælles­skabet.
Special price indices for pharmaceuticals, based upon a 'basket' of a number of products, are maintained in seven countries in the Community.
De produkter, der indgår i indeksen, kan udskiftes i løbet af perioden.
The products included in the index may be changed over the years.
En sådan indeks kan kun give et ufuldstændigt billede af tendensen for medicinpriserne på grund af den hurtige udvikling af nye produkter, der sker inden for den farmaceutiske industri.
Such an index can only give an imperfect indication in the trend of pharmaceutical prices because of the substantial rate of innovation in the pharmaceutical industry.
Et nyt produkt kan afløse et ældre produkt som den almindeligst anvendte behandling for en speciel lidelse.
A new product may replace an older product as the most commonly used treatment for a particular condition.
Dette nye produkt kan blive sendt på markedet til en pris, der er væsentligt højere end prisen på det produkt, det afløser.
This new product may be launched at a substantially higher price than the product it is replacing.
"Substitutionseffekten" afspejles ikke fuldt ud i prisindekser, der udregnes på grundlag af varegrupper af en given sammensætning, de såkaldte "kurve"; Ændringer i forbrugets omfang skyldes den samlede effekt af såvel kvantitative som kvalitative ændringer.
This 'replacement effect' is not fully reflected in price indices based on baskets of goods. Changes in volume are due to the combined effect of changes in both quantity and quality.
I det følgende gives der en kort beskrivelse af de syv indekser:
The seven indexes are briefly described below :
Der udarbejdes en detailprisindeks, der er baseret på 105 produk­ter, hvoraf 72 kun fås på recept.
A retail index is available based on 105 products of which 72 were available only on prescription.
Nye lægemidler indregnes i indeksen.
New drugs are introduced into the index.
Vægtgrundlaget blev sidst ændret i februar 1969.
The underlying weights were last changed in February 1969.
Indeksen består af slutpriserne og omfatter merværdiafgiften og apotekeravancen.
The index is of final prices and includes VAT and the pharmacists' margin.
Af denne grund anvendes engrosprisindeksen i denne undersøgelse.
For this reason the wholesale price index is used in this study.
Indeksen er baseret på 33 farmaceutiske produkter, der indgik med 88 pet. i vægtgrundlaget for indeksen i 1970.
The index is based on 33 made up products which were given 88 % of the weight of the index in 1970.
De resterende 12 pet. af indeksen dækkede ikke­farmaceutiske produkter, der sælges på apotekerne (f. eks. kosmetik, bandager og desinficerende midler).
The remaining 12 % of the index covered nonpharmaceutical products sold in pharmacies (e.g. cosmetics, dressings and disinfectants).
Nye produkter er blevet indregnet i indeksen, efterhånden som ældre produkter forsvinder fra markedet.
New products have been introduced to the index as old products are no longer sold on the market.
Indeksen er baseret på 85 produkter, af hvilke seks kan fås uden recept.
The index is based on 85 items, six of which are available without prescription.
Nye produkter indregnes i indeksen, efterhånden som de finder udstrakt anvendelse, og ældre produkter udgår, efterhånden som brugen af dem falder.
New products are introduced to the index as they become extensively used and older products are discarded as their use drops.
Indeksen er baseret på 400 produkter, af hvilke sygeforsikringen refunderer udgifterne til 300, og 100 er produkter, der er i almindelig handel.
The index is based on 400 products of which 300 are reimbursable by health insurance and 100 are products on sale to the public.
Indeksen omfatter produkter, der dækker 80 pet. af forbruget af receptmedicin.
The index included products which cover 80 % of the consumption of prescribed drugs.
Vægtfordelingen ændres hvert år på grundlag af salget af det enkelte produkt, der indgår i indeksen (sammenkædet indeks).
The index is weighted every year by the sales of each product included (chain weighted).
Indeksen er baseret på engrospriser uden merværdiafgift for 200 nøje definerede farmaceutiske præparater, idet vægtfordelingen foretages på grundlag af salgstallene.
The index is based on wholesale prices,excluding tax,of 200 closely defined pharmaceutical preparations weighted according to sales.
Vægtgrundlaget ændres med visse mellemrum.
The weights are periodically revised.
Indeksen omfatter også nogle artikler, for hvilke der ikke kræves recept.
It includes some nonprescription items.
I tabel 5 foretages der en sammenligning mellem de syv prisindeks og detailprisindeksene for de samme lande.
In Table 5 the seven price indices are compared with the retail price indices for the same country.
I Forbundsrepublikken Tyskland og i Danmark har der kun været ringe forskel på de to indeks.
In Germany and Denmark there has been little difference in the two indices.
I de fem andre lande er den farmaceutiske prisindeks steget betydeligt mindre end detail prisindeksen.
In the other five countries, the pharmaceutical price index has risen substantially less than the retail price index.
Forskellen er særligt udpræget for Frankrigs vedkommende, hvor medicinpriserne steg lidt over 18 pet. mellem 1966 og 1975, medens detailpriserne steg med næsten 84 pet.
The difference is particularly marked for France where pharmaceutical prices rose just over 18 per cent between 1966 and 1975 compared with a rise of nearly 84 per cent in retail prices.
Som tidligere nævnt kan man ikke af de indeks, der er udregnet på grundlag af en kurv af produkter, aflæse substitutionseffekten, der har stor betydning på det farmaceutiske område og er en vigtig årsag til stigende udgifter.
As mentioned earlier, what indices constructed from a basket of products do not record is the replacement effect which is very important in pharmaceuticals and an important reason for rising costs.
Den kvantitative effekt af dette kan ses ved at sammenligne tendensen i den gennemsnitlige udgift til det enkelte lægemiddel på en recept med tendensen i detailpriserne og tendensen i de farmaceutiske prisindeks, der er beskrevet ovenfor.
The quantitative effect of this can be seen by comparing the trend in the average cost of an item in a prescription with the trend in retail prices and the trend in the pharmaceutical price indices described above.
Når man foretager denne sammenligning, bør man have for øje, at én mulig grund til en ændring i den gennemsnitlige udgift til det enkelte lægemiddel på en recept kan være en ændring i den ordinerede mængde.
In making this comparison it should be borne in mind that one possible reason for a change in the average cost of a prescription item may be a change in the amount prescribed.
Man kan foretage sammenligninger af denne art for tre lande, således som det er vist på side 19.
Comparisons of this kind can be made for three countries as shown below.
Forbundsrepublikken Tyskland
United Kingdom (England & Wales only) R Ρ R
Udvidelse af sygeforsikringen
Ρ = Pharmaceutical Price Index.
Skøn over det samlede medicinforbrug (1) (uden merværdiafgift) i faste priser
Estimates of total pharmaceutical consumption (1) (excluding tax) at constant prices (2) - EEC 1966-1975
(1) Jf. bemærkninger til tabel 4-6.
(1) See notes to Tables 4-6.
(2) De farmaceutiske prisindeks er benyttet.
(2) Using pharmaceutical Price Indexes.
(3) Kun medicin, der er ordineret uden for sygehusene.
(3) Only drugs prescribed outside hospital.
(1) (uden merværdiafgift) pr. capita og faste (2) priser - EØF 1966-1975
Estimates of total pharmaceutical consumption (1) (excluding tax) per head of total population at current and constant (2) prices - EEC 1966-1975
Det forenede Kongerige (kun England & Wales) Forbunds-republ ikken Tyskl and
United Kingdom (England and Wales only)
( 1 ) Jf. bemæ rkninger til tabel 4-6.
(1) See notes to Table 4-6.
(2) De farmaceutiske prisindeks er benyttet.
(2) Using pharmaceutical Price Index.
Skøn over udgiften pr. capita af den forsikrede del af befolkningen til lægemidler (1) i faste priser (2) (ekskl. afgifter) - EØF 1966 - 1975
Estimates of Expenditure per head of insured population on pharmaceutical consumption (1) at constant prices (2) (excluding tax) - EEC 1966-1975
Det forenede Kongerige (kun England & Wales) Tyskland
United Kingdom (England and Wales only) UKL
Dækningsgraden af sygeforsikringen eller den offentlige sygesikring 1966 og 1975 (omfatter frivillige medlemmer af den almindelige sygeforsikringsordning)
TABLE 9 The Coverage of Health Insurance or Health Services in 1966 & 1975 (includes voluntary members of the main health insurance schemes) (in % of total population) 1966
Belgien Danmark Forbundsrepublikken Tyskland Irland Frankrig Italien Luxembourg Nederlandene Det forenede Kongerige
Belgium Denmark Germany Ireland France Italy Luxembourg Netherlands United Kingdom
(1) Dækningsgraden varierer for de forskellige ydelser.
(1) Coverage varies for different benefits.
De anførte tal gælder for sygehusophold, når dækningsgraden er højest.
The figures quoted are for hospital care when coverage is highest.
(2) Kun ca. 3/4 af den forsikrede befolkning var berettiget til tilskud til medicin.
(2) Only about 3/4 of the insured population were entitled to pharmaceutical benefits.
(3) I 1975 var hele befolkningen forsikret mod langvarigt sygehusophold.
(3) By 1975 the whole population was covered for long-stay hospital care.
I Italien var der ikke blot en stigning i antallet af personer, der var berettigede til medicintilskud, men udgiftsstigningen blev også forårsaget af overførelsen i 1970 af 6,8 millioner personer fra refusionssystemet til det direkte betalingssystem.
In Italy not only was there an increase in the numbers entitled to pharmaceutical benefits, but another cause of the rise in expenditure was the transfer in 1970 of 6.8 million persons from the reimbursement system to the direct payment system.
Denne gruppe øgede således yderligere det antal arbejdstagere (33 millioner), som allerede modtog direkte ydelser.
This group thus added to the number of workers (33 million) already receiving direct benefits.
Variationer i medicinforbruget af befolkningsmæssige grunde
Variations in Pharmaceutical Consumption by Characteristics of the Population
Ændringen i befolkningens demografiske sammensætning har været en af grundene til det stigende medicinforbrug.
The change in the demographic composition of the population has been one of the reasons for rising pharmaceutical consumption.
Der foreligger oplysninger fra en række lande, der klart viser, at forbruget pr. indbygger er væsentligt højere for de ældre aldersgrupper end for grupper under pensionsalderen.
There is evidence from a number of countries that consumption per head is substantially higher for the aged than for those below pension age.
Den procentdel, som de ældre aldersgrupper udgør af befolkningen, har været stigende i alle lande inden for Fællesskabet.
The proportion of aged has been increasing in all countries of the Community.
I Belgien var de medicinudgifter, der blev betalt af sygeforsikringsordningen, i 1975 mere end 3 \ gang så store for de aldre som for raske, voksne, erhvervsaktive personer.
In Belgium pharmaceutical expenditure paid for by the health insurance scheme was over three-and-a-half times greater among the aged than among healthy adults of working age in 1975.
I Forbundsrepublikken Tyskland var medicinforbruget også mere end 2 > h gang så stort under den særlige
The consumption rate of invalidity pensioners was similar to that of the aged.
sygeforsikringsordning for pensionister som under den almindelige ordning.
In Germany consumption of pharmaceuticals was also over three-and-a-half times greater under the pensioners health insurance scheme than under the general scheme.
I England og Wales var forskellen i forbruget mellem voksne under og over pensionsalderen langt mindre udpræget -personer i pensionsalderen koster mindre end det dobbelte af, hvad voksne under pensionsalderen koster.
In England and Wales the difference in consumption between adults under pension age and those of pension age was much less marked - those of pension age cost less than twice the amount of adults under pension age.
I Frankrig viste en Credoc-undersøgelse (1) over medicinforbruget fordelt på snævre aldersgrupper, som blev udført i 1970, at det laveste medicinforbrug fandtes inden for aldersgruppen 10-19 år, hvor det udgjorde 40 pet. af gennemsnittet.
In France a Credoc Survey (1) of the consumption of pharmaceuticals by narrow age groups conducted in 1970 showed that the lowest consumption of pharmaceuticals was found in the age group 10-19 where it was 40 % of the average.
Forbruget inden for aldersgruppen 03 år lå 34 pet. over gennemsnittet, og forbruget steg støt med alderen fra personer inden for aldersgruppen 10-19 år, indtil det nåede sit højdepunkt inden for aldersgruppen 70-79 år, hvor forbruget lå 112 pet. over gennemsnittet for alle aldersgrupper.
Consumption in the age group 03 was 34 % above the average and consumption rose steadily with age from those aged 10-19 to reach a peak in the age group 70-79 where consumption was 112 % above the average for all age groups.
Den samme udersøgelse viste, at forbruget af ikkereceptordineret medicin steg med befolkningens sociale og kulturelle niveau.
The same study showed that the consumption of nonprescription drugs increased with the socio-cultural level of the population.
For receptmedicinens vedkommende blev der kun fundet små udsving i forhold til socialgruppe, husstandsindkomst og husstandsoverhovedets uddannelsesniveau.
In the case of prescribed drugs only small variations were found with socio-professional category, household income and level of educational attainment of the head of household.
Der blev konstateret et betydeligt lavere medicinforbrug hos landmænd og landarbejdere.
A markedly lower use of pharmaceuticals was found among farmers and farm workers.
Man konstaterede også, at der var store udsving betinget af familiens størrelse - jo større familie desto mindre forbrug pr. familiemedlem.
A marked variation by family size was also found - the larger the family the smaller the consumption per family member.
Desuden fandt man, at forbruget af receptmedicin var stigende jo mere omfattende den private sygeforsikring var.
Moreover the larger the extent of private insurance, the greater the utilisation of prescribed drugs.
Ændringer i patientandelen eller den del af udgiften, der ikke refunderes
Changes in charges or proportion of cost not reimbursed
I hvilken udstrækning, der opkræves patientandele for medicin i henhold til sygeforsikringsordningerne, har også været af betydning.
Also relevant has been the extent to which charges are levied for pharmaceuticals under health insurance schemes.
I denne henseende er der vidtgående forskelle mellem fællesskabslandene indbyrdes, og der er sket ændringer af ordningerne i løbet af den periode, der undersøges her.
Here there is a wide variation in the different countries of the Community and arrangements have been changed during the period studied here.
Systemerne for opkrævning af patientandele beskrives under pkt. II c nedenfor.
The systems of charging are described in lie.
Antallet af konsultationer og antallet af lægemidler på recept pr. konsultation.
The Consultation Rate and the Prescribing Rate per Consultation
En mulig forklaring på de meget store forskelle i den andel, som medicinforbruget udgør af de samlede udgifter til sundhedsydelser i de forskellige lande inden for Fællesskabet, kan være variationer med hensyn til i hvilket omfang patienterne konsulterer en læge, og i hvilket omfang konsultationerne resulterer i udstedelse af recept på ét eller flere lægemidler.
One possible explanation for the very wide differences in the role of pharmaceutical expenditure in total health expenditure among the different countries of the Community may be variations in the extent to which patients consult their doctors and the extent to which consultations result in a prescription of one or more items.
Oplysninger om disse spørgsmål foreligger desværre kun i et meget begrænset omfang.
Only a tantalisingly limited amount of information was available on these questions.
I Belgien steg antallet af lægebesøg i hjemmet og konsultationer fra 5,3 til 6,3 pr. år pr. forsikret person mellem 1966 og 1975.
In Belgium visits and consultations rose from 5.3 to 6.3 per annum per insured person between 1966 and 1975.
I henhold til den almindelige INAM-ordning i Italien steg antallet af lægebesøg i hjemmet pr. forsikret person for de læger, der blev betalt pr. ydelse, (og som ydede lægelig bistand til ca. en tredjedel af de personer, der omfattes af ordningen) , fra 9,2 pr. år i 1966 til næsten 11,5 i 1975.
Under the general INAM scheme in Italy visits per insured person by doctors paid on a fee-for-service basis (who provided services to about a third of those insured under the scheme) rose from 9.2 per annum in 1966 to neraly 11.5 in 1975.
I England findes der ikke nogen samlet statistik, men en landsomfattende undersøgelse lader formode, at antallet af konsultationer udgør ca. 31/2 pr. person pr. år.
In England there are no comprehensive statistics but a national survey suggests a consultation rate of about three-and-a-half per person per year.
I Forbundsrepublikken Tyskland blev antallet af konsultationer i 1976 anslået til 12 pr. person pr. år.
In Germany the consultation rate was estimated for 1976 as 12 per person per year.
I Irland resulterer over 80 pet. af konsultationerne under den offentlige sygeforsikringsordning (the General Medical Service Scheme) i udstedelse af recept.
In Eire over 80 % of consultations under the General Medical Service Scheme result in a prescription.
Under den almindelige franske sygeforsikringsordning (Regime General) blev der udstedt recept ved 75 pet. af konsultationerne i 1972.
Under the 'Régime Général' in France 75 % , of consultations resulted in a prescription in 1972.
Belgien Danmark Forbundsrepublikken Tyskland Irland (1) Frankrig Italien (2) Nederlandene Det forenede Kongerige (England og Wales)
Italy (2) Netherlands United Kingdom (England and Wales)
(1) Under den irske offentlige sygeforsikringsordning (2) For læger, der betales pr. ydelse under INAM-ordningen.
(2) For doctors paid on fee-for-service basis under INAM.
Antal læger pr. IQ.000 indbyggere, gennemsnitligt antal receptordinerede lægemidler pr. person pr. år og medicinforbrugets andel af udgifterne til sundhedsydelser
Doctors per 10.000 population, average prescription items per person per year, and pharmaceutical consumption as a proportion of the cost of health services.
Antal læger lægemidler pr. Medicin pr. 10.000 (1) person pr. år forbruget indbyggere under sygefor i procent af (1975) sikringsordningen udgifterne til eller den sundhedsydelser offentlige (1975) sygesikring (1975)
Doctors per Prescription Items Pharmaceutical 10,000 Per Person per year under Consumption as population Health Insurance or the a Percentage of
Wales) Danmark Belgien (3) Frankrig (3) Forbundsrepublikken Tyskland Italien (3)
Netherlands United Kingdom (England and Wales) Denmark Belgium (3) France (3) Germany Italy (3)
(1) Kilder - WHO, Årsstatistik 1965 og 1977.
(1) Sources - WHO, Annual Statistical Summaries 1965 and 1977.
De meget store variationer i det gennemsnitlige antal receptordinerede lægemidler pr. person pr. år synes i høj grad at kunne bidrage til en forklaring på de store forskelle, der findes mellem medicinforbrugets andel i udgifterne til sundhedsydelserne i de forskellige fællesskabslande.
The very large variations in the average number of prescription items per person per year appear to go a considerable way towards explaining the wide differences in the role of pharmaceutical consumption in the cost of health services in the different countries of the Community.
Det ville være af stor interesse at se, i hvor høj grad forskellene i antallet af receptordinerede lægemidler skyldes forskelle i sygelighed eller forskelle med hensyn til, i hvor høj grad lægerne anvender lægemidler til særlige lidelser.
It would be of considerable interest to see how far the differences in the number of prescription items are due to differences in morbidity or differences in the extent to which doctors use pharmaceuticals for particular conditions.
Der lader ikke til at være nogen forbindelse mellem antallet af læger pr. 10.000 indbyggere og antallet af recepter.
There does not appear to be a relationship between the number of doctors per 10,000 population and the rate of prescribing.
Det er imidlertid værd at bemærke, at i de tre lande, der opviser det laveste gennemsnitlige antal receptordinerede lægemidler pr. år, blev de praktiserende læger ikke betalt pr. ydelse under den obligatoriske sygeforsikringseller sundhedstjenesteordning,medens lægerne i alle de lande, der
It is however noticeable that in the three countries with the lowest average number of prescription items per year general practitioners were not paid on a fee-for-service basis under the compulsory health insurance of health service scheme, while in all the countraies with a high average number of prescription items doctors were paid on a fee-for-service basis.
Årsager til udgiftsstigningen
Reasons for the Increase in Cost
De mulige årsager til udgiftsændringerne kan opsummeres på følgende måde: i.
The reasons which may explain the changes in cost can be summarised as follows : i.
Forøgelse af befolkningstallet ii.
Increase in the population.
Ændringer i produktions- og distributionsomkostninger v. Udskiftningen af ældre lægemidler med nye og dyrere lægemid ler og den sociale sikrings godkendelse af disse (i de lande, hvor den sociale sikringsmyndighed kontrollerer, hvad der kan godkendes) vi.
v. The replacement of older drugs by more expensive new drugs and their acceptance in social security (in those countries where social security controls what may be accepted).
Ændringer i sygdomsmønstrene ix.
viii. Changes in the patterns of disease, ix.
Ændringer i behandlingen x.
Changes in therapeutics.
I en række lande er der blevet gjort forsøg på at foretage en kvantitativ analyse af årsagerne til forøgelsen.
In a number of countries attempts have been made to analyse in quantitative form the causes of the increase.
I Luxembourg har man beregnet, at ca. 40 pet. af forøgelsen skyldes højere priser, herunder udskiftning af ældre produkter med nye produkter, og ca. 60 pet. skyldes det antal lægemidler, der ordineres.
In Luxembourg it is calculated that about 40 % of the increase is due to higher prices including the replacement of old products by new products and about 60 % due to the number of items prescribed.
I Italien er udgiftsstigningen blevet analyseret således:
In Italy the increase in cost is analysed as follows :
Stigning i antallet af recepter Stigning i den gennemsnitlige udgift pr. recept Befolkningstilvækst Vekselvirkningen af ovennævnte faktorer
Increase in number of prescriptions Increase in average cost per prescription Increase in population Interaction of the above
I Frankrig giver en analyse af perioden 1970 til 1975 udtrykt i årlige vækstrater følgende resultater:
In France an analysis for the period 1970 to 1975 in terms of annual growth rates gives the following results :
Udgifter Befolkning Almindeligt prisindeks
Expenditure per person at relative prices Number of consultations
I Frankrig spillede ændringen i antallet af konsultationer således en betydelig rolle i løbet af denne periode.
Thus in France the change in the number of consultations played a considerable role over that period.
En analyse for England og Wales gav følgende resultater for perioden fra 1966 til 1975, idet det forudsættes, at hver enkelt faktor virkede uafhængigt af de andre faktorer.
An analysis for England and Wales produced the following results for the period 1966 to 1975 assuming that each factor operated in isolation :