natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— 70 — tilfreds syn på tingene, der kommer til udtryk ved, at 34% svarer "passende", mens godt en femtedel (22%) er overbevist om, at for ældre interesserer sig for meget for deres børns meninger - en op fattelse, der deles af 28% af de "tidligere forældre"; en aldersanalyse viser klart meningsforskellene mellem de for skellige generationer, idet 49% af de unge mænd og kvinder mellem 15 og 24 år svarer "ikke nok" mod henholdsvis 27% og 31% af de mænd og kvinder, som er over 54 år; men den viser også, at meningerne er delte, eftersom sidstnævnte gruppe lige så ofte tilslutter sig den ene som den anden af de opstillede svarmuligheder.
- The brealadlovrn by a€e clearJ.y shows how generations differ in their Judtgnents- there is a majority ofnnot enoughn answers anong young nen and. women in the
Også med hensyn til det andet punkt - om forældre i dag står nærmere deres børn, end de selv i sin tid stod deres forældre - er meningerne tydeligvis delte, omend det billede, vi får, er en smule anderledes:
Or the second.point (parents closer to their chilcLren than they were to their oürnparents), the cl.ivicledl.nature of opinions is confirmed. - aLthough the analysis reveaLs certain finer points :
- de forældre, som stadig har mindst ét hjemmboende barn - de "nu værende forældre" -mener for flertallets vedkommende (53%)» at de står nærmere deres børn, end de selv i sin tid stod deres egne forældre, og 42% mener ikke, det er tilfældet.
- overallr parents who still have at Least one chiLct at home (present parents) tend. to consid.er themselvescloser to their chiLctren than they were to their own parents (53/" aer.e ancl 4# d.isagree).
- en køns- og aldersanalyse viser imidlertid også, at nuværende mødre i højere grad end nuværende fædre mener, at forældre i dag står nærmere deres børn: et absolut flertal på 52-53% af kvinder i alderen 25~54 år siger, de er enige heri, mens lige mange mænd i denne aldergruppe henholdsvis tilslutter sig og tager afstand fra denne påstand.
- A much larger than average rnajori+v Qv47/") in freland,Denmark, the UK, Gerrnanyancl Luxembourg thinks that parents tlo not take enough notice of their childrenfsopinions and' a 45/' najority in the Ne the rl and Ls thinks that parents do take their chiLdrenrs opinions seriousLy enough.
b) Sammenligning mellem de forskellige lande (tab. XXII)
Opinion is c L iv id t ec l in BeLgiuml Italy ancL France - vrhere record percentages say they take toomuch notice (25% in Belgiun, 29o in Italy ana 33fi in Franoe);
Selv om Europa som helhed står meget splittet i bedømmelsen af for holdet mellem forældre og børn, er der betydelige forskelle mellem de forskellige lande:
- National d.ifferences are even more striking as regardsparents being cLoser to their ohildlren than in thepast. The Dutoh, followect by the Belgiansr the
- i fem lande (Irland, Det forenede Kongerige, Danmark, Tyskland og Luxembourg) mener flere end gennemsnittet (40-47%)» at forældre ikke interesserer sig nok for deres børns meninger; 45% af nederlænderne mener, de interesserer sig "passende" for deres børns meninger; blandt belgierne, italienerne og franskmændene er meningerne meget delte: vi finder her den største procent svar "interesserer sig for meget for deres børns meninger" (25% i Belgien, 29% i Italien og 33% i Frankrig);
Luxembourgersrthe Italians and, further behinilr the French are al1 fairly much rrin agreementn thatparents tod"ayare closer to their chilctren (SO-f.{") than they used to be, but parents in Denmark QA1"'1and the IIK (64") d.isagree.
- de nationale forskelle kommer endnu tydeligere til udtryk i spørgsmålet om nærhed mellem forældre og børn: nederlænderne, fulgt af belgierne, luxembourgerne, italienerne og også fransk mændene mener for flertallets vedkommende, at forældre i dag står nærmere deres børn (50-62%); dette mener danskerne (46%) og især briterne (62%) ikke er tilfælde; i to lande er der lige mange jaognejstemmeri Tyskland (henholdsvis 47% og 47%) og Irland (henholdsvis 45% og 42%)·
In Germany and lrelancll agreement anil clisagreement are more or less evenlybalanc ed with 47/" f or and 47f, against and 45/' f or and,44,againstrespectively.
Vi bad svarpersonerne tage stilling til følgende spørgsmål:
1) Takins the true neecle of childlren (Q. 146, fable xxr)
"I vore dage tages der ikke tilstrækkeligt hensyn til børns virkelige behov".
SubJects were aekedlto reapt to the following sentence I are not taken nln this day and. age, the tnre need.eof children into oonsidleration eufficientlytf .
Et flertal inden for alle grupper af forældre og ikke-forældre tilslutter sig denne op fattelse, som dog især er udbredt blandt unge "potentielle forældre" (67%), men mindre udbredt blandt "tidligere forældre" (47%).
This ls the naJority view Ln all groups of parents ancl nornparents;tt occure partioularly often among young _BAR_tpotential pa.rentsrt Gl{") andt is less p re cLo m in an t among the rtex-parentsfr U\fi.
Tilslutningen varierer betydeligt efter uddannelsesniveau og alder:
Prevalence of this view in fact varies essentially with level of edl.ucation ancL age :
- medens mænd og navnlig kvinder, som har afsluttet deres uddannelse inden det 16. år, er meget splittede i dette spørgsmål (46-50% er enige og 41-46% er uenige), er flertallet af de højest uddannede mænd og kvinder enige heri; størst tilslutning (75%) er der blandt unge mænd under 20 år, som stadig er under uddannelse;
- Although men, and particuLarly women who oompletect their edh:cation before a,geL6 were d.ivicledlbetween a,greernent Q*541 ancLctisagreement (qvqA/")s general assent is found anong the better ed.ucated.,peaking af 75/" among yolüog menunder 20 etill in ectucationl
- den kritiske holdning er i øvrigt mest udpræget i de yngre al dersgrupper: blandt mænd og kvinder over 54 år er der næsten lige mange, der henholdsvis tilslutter sig og tager afstand fra på standen om, at samfundet ikke tilgodeser børns virkelige behov,
- Furthermore, the critlcisn becomes Less general as ageincreases - the oldlest men and women (S++'7 are more orless evenly d.ivid.ed between a6reement and. c L is a6reement
73 — mens et stort flertal på to tredjedele af de 15-24 årige unge mænd og kvinder er af denne opfattelse.
73 whereas almost two thircLs of young men andwornen in thel > 24 bracket agree that society fails to take the trueneeds of child.ren into consideration.
b) Sammenligning mellem de forskellige lande
b) Comparison by cormtny lfith one exception (ancl one or two finer ctietinctions),people in all the cotmtries of the Conmr:nity a6ree with the statement.
I hver af de ni medlemsstater mener de fleste, at der ikke tages tilstrækkeligt hensyn til børns virkelige behov, dog med en enkelt undtagelse og et par nuancer:
- Germany is the exception with almost as nany a€"eements
- der er derimod størst tilslutning til påstanden i Belgien, Luxembourg, Frankrig og Irland (61-63%).
- Belgiun, Lu:cembourg,Irelanct ancl France, on the otherhancl., have the biggest percentages (6t-Qf") of people who afl{f€€o about the future of eocietv
2) At sætte børn i verden og usikkerhed omkring samfundets fremtid (tab. XXIV og XXV)
2) Havine chilclren andt uncertainty (rabLes xXIv anctXxv) Xxv)
To af spørgsmålene drejer sig om dette emne:
Subjects were askecttwo questions on thls subject :
- svarpersonerne blev bedt om at erklære sig enige eller uenige i følgende påstand: "Samfundets fremtid er for usikker til at sætte børn i verden" (pkt. I48)
- One was how they reacted L to the following :rrllhe future of society is too u:rcertain to risk bringing ohiLclren into the worldilt (ftem 148)
- det andet er et klassisk spørgsmål i demografiske undersøgelser: "Hvad mener De for øjeblikket er det ideelle antal børn pr. familie i (landets navn)?"
- llhe other $as a claseic dlenographic questioa : ItIn ...,.. toclay, what cto you think is the idl'eal nnnber of children for a fa,mill4rt (Q. fe8).
Et absolut flertal af svarpersonerne (52%) mener ikke, at frem tiden er for usikker til at sætte børn i verden, men dog finder et betydeligt mindretal, at dette er tilfældet: 17% svarer "fuldstændig enig" og 25% Bvarer "stort set enig".
An overall absoLute (S4r) majority of Europeans d.o not agree that the futnre is not too uncertain to run the risk of bringing chiLdren into the worLd..
Undersøgelsen kaster lys over denne — stærkt bestridte - tilbøjelighed til ikke at ville sætte børn i verden på grund af usikkerhed overfor fremtiden:
minority tfstrongly strongly lltre (*trongly countered.) tendency to refuse to see a falling birth rate as proof of a lack of faith in the futr:re, can be cLarified.
- flere "nuværende forældre" end "ikke-forældre" afviser på standen; blandt "ikke-forældre" over 25 år er der mere delte meninger (46% svarer "uenig" og 45% svarer "enig"); påstanden afvises mest massivt i familier med mindst 3 eller 4 børn (6061% svarer "uenig");
Refusal is nore comnon anong rrpresent parentsrr thanit is anong ttpep-pcr.x€Rtsrfand it becomes extrenelyhesltant alnong those rtios-päF€atsrr who are over 2J
- det er dog indkomsterne (l), der giver anledning til de største forskelle for Europa som helhed: i den nederste indkomstkvartil kan et relativt flertal på 49% af svarpersonerne tilslutte sig denne begrundelse for ikke at sætte børn i verden, mens gruppen
I\rthermore, Europea.ns, ancl women in particularr whohave only followed. short courses of edlucation seento be the most temptecl.to associate a faLLing birthrate with fears about the futur. (qq-qfi a€ree andtq > -54" dlisagree)r & rt more Europeans with nore education re ject the statement $lAZf") i Howeverr it is the breakdohrn by income (t) that introd,uces the greatest d.ifferences in the Community as a wholer fn the quartile of lowest incomesr there is a relative majority of 49" in agreement blith the the popuJ.ation which
(l) I denne analyse efter indkomst har vi for hvert lands vedkommende opdelt den del af populationen, som har opgivet husstandens samlede indkomst, i fire grupper, således at vi kan sammenligne den mest velstående gruppe med den mindst velstående; derefter har vi, med henblik på at foretage en europæisk analyse efter indkomst, sammenlagt hver gruppe med den tilsvarende gruppe fra alle de an dre lande, og har vægtet dem, så de bliver repræsentative for den europæiske population som helhed.
Connnnity breakclown by incone was then obtainedl by aÄcting eachof the four groups from the various countries (with the necessaryweighting to ensure that they were representative at the leve1of Europe as a whole).
75 — med de højeste indkomster afviser påstanden mest massivt med et absolut flertal på
75 statement alrdr in the high-income Soupr arr absolute maJority of 58%who d,isa6ree.
Oplysningerne om den ideelle familiestørrelse bekræfter, at debat ten ikke for tiden drejer sig om, hvorvidt man skal lade være med at få børn, men om, hvorvidt man skal have det tredje barn·,
Ilata on the id.eaL size for a fa.nilyconfirm that the presentd.iscussion is notabout refusing tohave chiLdren but whether to have athird. one or not.
For tre ud af fem europæere (59%) står en familie med to børn som idealet, og det forhold, at kun et mindretal går ind for tre børn (24%), fire børn (5%) og flere end fire børn (knapt 1%)(»). Det er ligeledes betegnende for denne tendens til at begrænse familiestør relsen, at 7% finder det ideelt kun at have ét barn.
In fapt, three Europeans out of ttve (5*) tUtntc tUat the tro-ohi.lü fa,niLy is idl.eal anct the faot that la"rgefanilies (f) are inareasingly nraretr ie reflectedl in thesmall percentages in favour of thretchilct famities (24fi),four-chilrt fanilie, (S/") or nore than four (barely r/).Equally inclicative of the tendlency to restrict the fanily is the Ifi w h L c ] n thinks that just one ohildl ie idleaI.
Det gennemsnitlige idealantal er 2,2, hvilket synes at vise et fald i forhold til de tal, man i 1975 fandt frem til i adskillige vesteuropæiske lande (2).
Ttre icteal number of ohllcl.ren is aroundl.2.2 - which suggestsa decrease conpared.to the estinates reoordecl in several countries of western Europe ln 1915 (2).
Men selv om dette tal ligger over, hvad der er nødvendigt for at reproducere en generation (nemlig 2,1 barn pr. kvinde) - et tal, mange industrilande dog ikke længere når op på - må man ikke, som professor Alain Girard siger det i et ikke udgivet dokument, "misfortolke denne difference. Den ideelle familie størrelse er ikke et tegn på frugtbarhed og viser ikke, hvor mange børn en kvinde har eller vil få, og siger heller ikke noget om det endelige antal efterkommere af en generation.
Itr a.nyoasol ifthe birth rate is stifi above the replacenent rate (aroundt2.1 chilct per wom€un) which, as we kf,tow,many dteveLopedl countries dtonot attain, it woulil be r6ong, as Professor Alain 0irardl points out in an qnpublished work rto misr:nder*'standt this cliff€r€oceo llhe lcleal fanily size is not anindtex of fertility ancl does not neasure the nunber ofchilclren each wonan will have, nor how many dlesoendlants a given generation wiLl have.
Når man taler om den ne ideelle familiestørrelse, tager man ikke hensyn til, at der er kvinder, som frivilligt eller ufrivilligt ikke sætter børn i verden,
In particular; it failsto take account of wonen who, by acciclent or design, renain
76 — eller som af personlige årsager vil få færre børn, end de egentlig kunne tænke Big.
76 childLless or who, for pereonal reasons have less child.ren than they think ideal.
Hvis den faktiske frugtbarhed skal kunne sikre en reproduktion af generationerne, skal den gennemsnitlige idealsetørreise for en familie utvivlsomt ligge langt over reproduktionsgrænsen.
Consequently, this id.eal average of Z.Z chilcl.ren perfanily in Europe is not oause for optinism if it is hopedto replace the present generation of Europeans.
Et stort antal børn - 3, 4 eller flere - burde oftere anses for ideelt, således at der kunne ske en udligning af det fødseisunderskud, der opstår, når en del kvinder ikke får børn eller kun får ét barn".
Andt the analJrses tendl to confirm this in that they show that itls the parents of small faniLies andl parents stiLl of childbearing age who have the greatest tencl.encyto thinkthat two chilclren is the it[ea]- size for a famiLy.
Denne gennemsnitlige idealstørrelse på 2,2 børn pr. europæisk familie giver derfor nærmest anledning til pessimisme med hensyn til den fremtidige reproduktion af de nuværende europæiske generationer.
- llhis ls the ease among 62-73/. of parents with one ortwo und.e:r-L6s, as against onLy 33-43f" of parents with three or four chilclren of that age. 5L43/" of the Iatter suggest that the id.eal number of chilclren lsgreater than two. llhe average idleal varies between
Og analyserne bekræfter, at denne pessimisme er begrundet i og med, at de viser, at små familier og forældre, som stadig befinder sig i den reproduktive alder, er mest tilbøjelige til at finde en familiestørrelse på 2 børn ideel: det mener 62-73% af de forældre, som kun har et eller to hjemme boende børn under 16 år, mod kun 33-43% af dem, som har 3 eller 4 børn i denne alder; 51-63% af sidstnævnte angiver et idealtal på over to; gennemsnitstallet varierer således fra 2,03 i fami lier med kun et barn til 2,5 og 3 i familier med 3 børn eller derover; mænd og kvinder under 40 år, især de af dem, som er mellem 25 og 39 år, går ind for den største begrænsning af familiestørrelsen; for dem er det ideelle antal børn henholdsvis 2 og 2,1, hvorimod tallet er en del højere hos mænd (2,3) og kvinder (2,4) over 54 år.
- SimiLarly, men and Lromen und.er 401 partlcularly in the2 > 39 a,gebracket, give the smallest nurnberof childlrenas ideal (e or 2.1), although the size of the irl.eal fa,nily gets substantial-Iy bigger among men (2.3) and,above aLL women12.+) over j4.
77 — b) Sammenligning mellem de forskellige lande
77 b) Comparison by country
I disse to spørgsmål - nedgang i fødselstallet på grund af usikkerhed omkring fremtiden samt den ideelle familiestørrelse - kan vi konstatere store forskelle, ja uoverensstemmelser, mellem de ni fællesskabslande.
On theee two points (r:ncertainty about the future as abra,lce on the birth rate and. the icteal. number of chilcl.ren),there are cohsiclerable variations, if not actual divergencestbetween the nine countries of the Commr:nity.
Derimod afviser især englænderne, (69%), men også irerne (66%) .og nederlænderne (60%) at begrunde nedgangen i fødselstallet med, at samfundets fremtid er for usikker til at sætte børn i verden.
43/" and 38/o respective Ly dlisagree with thie statement. llhose who are more firmly convincedlr sayingthat they agree trstrongLfrl äccollnt for a good. quarterof the sample (Z > Zl/") in eaoh cormtry, as agains* 17%in the Community as a whole.
• I det andet spørgsmål er der også meget store nationale forskelle - større end dem, som er konstateret for Europa som helhed:
Subjects in the Unitedl Kingdom (6fl") I on the other hand.tandt in lrela^ncl (66/") ancl the Netherlantls (6Gy') as weLl, most commonlytlisagree with this reason for not havingchildren.
- det gennemsnitlige ideelle børnetal ligger således helt nede på 1,95 i Tyskland, men stiger til 2,3 i Danmark, 2,5 i Frankrig og 3»6 i Irland - tal, som er helt i overensstemmelse med, hvad vi i forvejen ved om de demografiske tendenser i disse lande;
0n the second polnt, there are consiclerable nationaL variations, greater in fact than the variations reconledl at the level of the Cornnunity as a whole I the averag:e idleal number of chilclren ctrops to 1.95 ln Germany ancl rises to 2.3 in Dennark; 2.5 in France andl
— sagt på en anden måde: selv om man afviser, at fremtiden er for usikker til at sætte børn i verden, behøver man ikke ønske sig en idealfamilie med flere end to børn (den gennemsnitlige ideal størrelse er 2,3 i Det forenede Kongerige og Nederlandene); på den anden side kan man heller ikke gå ud fra, at man begrænser
3.6 in lreLancl - flgures which fuLLy taLly with theilemographic trencls in these countries; in other words, it is not enough to refuse to oonsiileruncertainty about the futur€ as a reason for not havingchil.clren to hope for an id[ea]. fanily of more tban twochildtren (the average id.eal size is no mole than 2.3in the IK anil. the NetherLancts). SinilarLy, it is not
— 78 — den ideelle familiestørrelse, blot fordi man er enig i påstanden om, at fremtiden er for usikker til at sætte børn i verden: i Frankrig er flertallet enig heri, og dog ligger den gennemsnitlige ideelle familiestørrelse en hel del over gennemsnittet for Europa
78 enough to subscribe to the opinion that lack of faithin the future iE a reason for not having chilclren torestrict the ideal- size of the family. rn Fbance, where the naJority of subJects are of this opinion, the iclealsize is clearly above the European average (2.5).
3) Kontakten mellem børn og bedsteforældre (tab. XXVI) a) Europa som helhed
3) contact between eranclparents and. chilcl.ren at the monent
Inden for alle undersøgelsesgrupper deler flertallet denne opfattelse, men tilslutningen er størst og stærkest i store familier og blandt europæere i den ældste aldersgruppe, dvs. dem, som er mest direkte berørt af "beds t eforældre—s ituat i onen":
A1most two Europeans out of three(6ffi) a€ree with this a.ncL only a quarter (2@) disagree.ALI groups of subjects regret that there is less contact,but the feeLing is strorger anong parents of large fanillesancl anong okler Errropeans - ir€o those who are nore clirectl.yconcerrrerl with the problen of being ngrancl.parentsn :
"enig" svarer 62% af de forældre, som har ét barn under 16 år, 66% af de forældre, som har tre børn, og 73% af de forældre, som har fire børn eller derover, hvoraf 46% siger, at de er "fuldstændig enige" i påstanden;
- nAgreenentrr c & me fron 6{o of parents of one chilcl. under l.:6t 66fi of parents of three chlldtren anct 73{l"of parentswith four or nore - 46fi of whon say they trstrongly agreenwith the statement in question;
I alle ni fællesskabslande finder flertallet, at der er behov for mere kontakt mellem børn og bedsteforældre, men tallene varierer en del:
- trhrthermorer the clesire for more frequent contact between chilitren and grandparents groürs with age - lt ie foundanong 5y55fi of young men and. women ln the ly24 a€e gsoup andt anong 6y74'of those ln the 4C-l54Soupr Soupr b) Conparison by countr';r r lllhe dleslre for greater contact betreen chilttrenr as thereusecl to be, is expressecl by a maJority of subjects in allthe oountries of the Oonmunityt although the percentagesvary fron one to another :
- flest franskmænd og italienere har denne opfattelse, tæt fulgt af danskerne;
- llhe French ancl the Ita].ian are the nost widlely and themost firrrly convincecl here, follolretl by the Danes;
- blandt nederlænderne er de to holdninger nogenlunde ligeligt repræsenteret, idet 49% svarer "enig" og 43% svarer "uenig".
- llhe Dutoh are the only nationaLity which is fairly evenl'ycliviclecl, wit]n Qflo in agreement andl.43/' in clisa6reement;
TABEL XX IN0STILLIN6 TIL DET AT BLIVE FORÄDRE
( ttem r47) shows faith (ttem151)
"At sætte børn i verden viser, at iän har tillid til freitiden (pkt. 151)
Agree strong- mIO-
KØN EFTER ALDER
10 100 f lE 4E BY acE
KUN EFTER ALDER VED AFSLUTNING AF UDDANNELSE
SEX BT AGE
LANDE
TO t00
FOR & DRES HADE AT OPDRAGE DERES BØRN Pi: STRENGHED
OF I'PBRINGING- ATNHORITY
Er forældre 1 vore dage forkæl er forkæler!ikk· deres børn børns­ pas­ for ved ved Ikke pis­sende
Nowadays, with regard to their childrenr dlo you think parents. ..' are i itr*"ls i d on I r
Ikke «frange nok
are are too nor dontt
TOTAL for aeget ne nok sende ikke
, a bou t aboutright
FORÆ.DRES MADE AT OPDRAGE DERES BØRN PÁ: NffHED MELLEM FOR/B.DRE OG BØRN
Parents today are gt0SER to their chiLd.ren than when we ourselveshrere child,ren ( ttem I4g) not
I dag står forældre NffiMERE deres børn . . . (pkt. 1+9)
DISAGBEE(gtgal looncerned.
I hvor høj grad INTERESSERER forældre 1 vore dage sig for deres børns ■aningar?
concerrred I enough about hb h > r r{ r{Fl
Ikke nok pas­ sende ved ikke for ■eget fuld­ stort stændig set enig stort fuld­set stændig (UENIG ved ueni.g I ALI} 4Wca
.Ff Fl with theirchild.renf gopinions
KØN EFTER ALDER
U r' 2 > 39
NEDGANG I FØDSELSTALLET P.G.A. USIKKERHED OMKRING FREMTIDEN
I,I\CK OF NAITE IN TIIE IINTIREAS A REASON FM NOTHAVI$g CflItDRE{ nflhe future of soeiety is too uncqrtain to risk bringingchild.ren into the worldtf s A$B
H ­ 15 âr og tidligere M ­ 16­19 år ii;H. ­ 20 år og senere M ­ elev/studerende under 20 år
pupil or stud,ent und.er 20
KØN EFTER ALDER
,r' L6 and over
DANMARK
2,40 o oT ry ff iT \
OH FORENEDE KONGERIGE
NETIIBRTANDSII$IMD KINGDOM
■DET ER SYND, AT BØRN IKKE HAI SÅ NEGET KONTAKT HED 'IHRES BEOSTEFOmORE SON FØR 1 TIDE!»
CO I ü I ACT BUI'I{EEN CHILDR$I AND TIIEIR GRANDPAREI-ITS nftfs a pity with their that child.ren do not have as much contactgrandparents as they used tott
'~undersø-- gelser, kan vi afrunde denne stikprøveundersøgelse vedrørende barnet og familien med en analyse af, hvor tilfredse og lykkelige europæiske borgere, især forældre, var i foråret 1979·
Tuo standlarcl.Eurobarometer questions - on the feelings ofhappiness and satisfaction arnongEr:ropeans, particularly thosewith children, in the Spring ot L/19 - r{€f,€ usecl to roundl offthis survey of chilclren and the fa"rnily.
I. TILFREDSHED MED ENS EGEN TILVÆRELSE
Subjects were askecl the folloring question !
Spørgsmålet lyder helt nøjagtigt således:
fairly satisfieclr notwith the life you lead?rf
"I det store og hele, er De da meget tilfreds, nogenlunde tilfreds, ikke særlig tilfreds - eller overhovedet ikke tilfreds med Deres tilværelse?11
FOnthe whole, are you verly satisfiecl, very satisfied, or not at aLl satisfiecl
Europæerne er fortsat i stort omfang (777°) tilfredse med deres tilværelse.
Europeans continue to say they are very Large1.y satisnea (17f")with the f.ife they lead.
Ganske vist er 56$ af disse kun "nogenlunde tilfreds" (21$ er "meget tilfreds"), men kun oa. en femtedel {22.%) er utilfredse, heraf meget få (6%) overhovedet ikke tilfredse.
Certainly, the qu ^ aLi fi ec L answers aremore numeror.us than the categorical ones (56$ say they arerrfairly satisfiedrt and only 2L/" frvery satisfied.") tut there isonly a rninority, of about one fifth (24), that is rrnot too happytt ancl categoricaL ans!'rers are a,n e:cception (6/").