natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Valget afhænger af, hvor hyppigt, i hvor stort omfang og hvor regelmæssigt de pågældende poster eller begivenheder optræder.
The appropriate choice depends on the frequency, salience and regularity of occurrence of the items or events concerned.
Til trods for at der er tale om næsten samme krav, er der faktisk en overraskende stor variation mellem HBU'erne med hensyn til typen og varigheden af de anvendte referenceperioder. Udgiftsposter, som optræder uregelmæssigt og forholdsvist sjældent, og som ikke er særligt store, som f.eks. tøj og sko, bogføres med en kortere referenceperiode, normalt en eller tre måneder.
Despite the similarity in requirements, there is indeed a surprising degree of variation among the household budget surveys in the type and duration of reference periods used.
Et lignende mønster på tværs af landene kan noteres, når det drejer sig om boligudgifter.
A similar pattern across the countries is found in relation to expenses relating to housing.
Generelt bogføres større udgifter med en referenceperiode på et år.
Generally major expenses are recorded with a reference period of one year.
Hvad angår rypen af referenceperiode, skal der gøres opmærksom på to grundlæggende sondringer.
As to the type of the reference period, two basic distinctions may be noted.
Den første er sondringen mellem faste og mobile referenceperioder, som allerede er omtalt i forbindelse med regnskabsbogføringsperioden. Hver form har sine fordele.
The first is the distinction between fixed and moving reference periods, already introduced in relation to the diary recording period.
Ved anvendelse af en fast referenceperiode afgrænset af nærmere angivne kalenderdatoer fås oplysninger vedrørende et bestemt tidsrum, som er det samme for alle interviewede enheder.
The use of a fixed reference period, defined in terms of specified calendar dates, provides information related to a definite time which is the same for all units interviewed.
resultaterne fra forskellige husstande. En fast periode kan også være en fordel, hvis oplysningerne skal sammenkædes med andre data, navnlig fra administrative kilder, som ofte vedrører en bestemt periode.
This avoids different 'period' or seasonal effects (e.g. influence of the week-end, end of the calendar month) on the results from different households.
På den anden side gør anvendelsen af en fast referenceperiode "hukommelsesperioden" (dvs. den periode, i hvilken respondenten skal huske de oplysninger, der skal indberettes) ikke kun længere, men også forskellig for forskellige respondenter, afhængig af hvornår en bestemt husstand i stikprøven interviewes.
On the other hand, the use of a fixed reference period makes the recall period (i.e. the duration over which the respondent has to remember the information to be reported) not only longer, but also different for different respondents depending on when a particular household in the sample is interviewed.
Dette kan være et alvorligt problem, hvis arbejdet i marken er spredt ud over en forholdsvis lang periode, f.eks. et helt år, som det normalt er tilfældet i HBU'erne.
This can be serious problem if the fieldwork is spread out over a relatively long period of time - such as a whole year as is common in household budget surveys.
Anvendelse af en fast referenceperiode er mere hensigtsmæssig, når varigheden af arbejdet i marken kan gøres kort.
The use of a fixed reference period is more appropriate when the fieldwork duration can be made short.
I HBU'erne er anvendelsen af en mobil referenceperiode, defineret som en bestemt periode målt baglæns fra tidspunktet for interviewet, langt det almindeligste.
In household budget surveys, the use of a moving reference period, defined in terms of specified duration measured backwards from the time of the interview, is by far the more common practice.
Ved alle interview, bortset fra slutinterviewene i Nederlandene, Belgien og Tyskland, anvendes forskellige mobile referenceperioder.
All interviews, apart from the final interviews in the Netherlands, Belgium and Germany, use a variety of moving reference periods.
En anden variant er at bruge en mobil kalenderperiode, f.eks. sidste kalendermåned, frem for de seneste 30 dage.
Another variant is to use a moving calendar period, for example the last calendar month, as distinct from the past 30 days.
For visse poster, der optræder regelmæssigt (som f.eks. modtaget månedsløn, månedlig husleje eller betalte regninger), svarer 'seneste betaling'­metoden, som er nævnt nedenfor, rent faktisk til en 'mobil kalenderperiode'­metode.
For certain items occurring with a regular frequency (such as monthly wages received, monthly rent or bills paid), the 'last payment' approach mentioned below effectively amounts to a 'moving calendar period' approach.
'Seneste betaling'­metoden
The last payment approach
Den anden vigtige sondring er sondringen mellem anvendelse af en referenceperiode (hvad enten der er tale om en fast eller en mobil) af en bestemt varighed og 'seneste betaling'­metoden, hvor det sidst betalte beløb og den tilsvarende dækkede periode bogføres.
The second important distinction is between the use of a reference period (whether fixed or moving) of a specified duration, and the 'last payment approach' in which the amount last paid and the corresponding period covered is recorded.
Det er muligt, at der med denne sidstnævnte metode ikke vil optræde så mange hukommelsesfejl.
It is possible that this latter approach is less subject to recall errors.
Den er specielt egnet til poster og begivenheder, som optræder med en vis regelmæssighed, men som ikke er særligt hyppige.
It is particularly suited for items and events which occur with a certain regularity and which are not too frequent.
'Seneste betaling'­metoden anvendes i vidt omfang i Nederlandene, Det Forenede Kongerige, Irland, Frankrig og til en vis grad også i Sverige, men næsten ikke i andre undersøgelser.
Extensive use is made of the last payment approach in the Netherlands, United Kingdom, Ireland, France and, to some extent, in Sweden but hardly in other surveys.
Figuren nedenfor er udarbejdet for at illustrere, hvilken virkning referenceperiodens længde og type har på de resultater, der er aggregeret for husstandene i stikprøven.
Finally, the figure below has been constructed to illustrate the effect of the length and type of the reference period on the results aggregated over households in the sample.
Med en mobil referenceperiode bliver det vigtigt at skelne referenceperioden, sådan som den er defineret for en bestemt husholdning, fra den periode, der er dækket af de oplysninger, der er aggregeret for undersøgelsen som helhed.
With a moving reference period, it becomes important to distinguish the reference period as it is defined for a particular household, from the period covered by the information aggregated for the survey as a whole.
Den førstnævnte er relevant i forbindelse med dataindsamling, mens den sidstnævnte er relevant i forbindelse med analyse og anvendelse af data.
The former is relevant for data collection, while it is the latter which is relevant for data analysis and use.
Lad os forestille os en undersøgelse, hvor arbejdet i marken udføres kontinuerligt og er ensartet fordelt over et år, med en mobil referenceperiode af længde 'x' (brøkdel af år).
Consider a survey in which fieldwork is carried out in a continuous manner and uniformly distributed over a year, with a moving reference period oí length "x" (fraction in years).
De oplysninger, der fås fra de enheder, der undersøges ved begyndelsen af undersøgelsen, vedrører intervallet χ umiddelbart før undesøgelsesperioden.
The information obtained from the units enumerated at the very beginning of the survey relates to interval χ immediately prior to the survey period.
Den samlede periode, som undersøgelsesdataene vedrører, er derfor χ plus undersøgelsesperioden på et år.
Consequently, the total period to which the survey data relate is χ plus the survey period of one year.
Antallet af enheder, der fås oplysninger om, er ikke ensartet gennem det (x+1) år.
The number of units for which the information is obtained is not uniform throughout the (x+1) years.
Det vokser fra nul til et maksimum i løbet af det første χ år, bliver liggende på maksimum i det næste (1­x) år, og falder derefter til nul i løbet af det seneste χ år.
It increases from zero to a maximum during the first x, stays at that maximum for the next (1-x), and finally declines to zero over the last χ years.
Dette betyder ikke den store forskel, hvis χ er en kort referenceperiode, f.eks. en uge.
This will not make much difference if χ is a short reference period such as one week.
Men situationen er en helt anden, når χ er en lang referenceperiode, f.eks. et år.
However, the situation is quite different when χ is a long reference period such as a year.
I så fald vedrører oplysningerne to år: året før undersøgelsen og undersøgelsesåret.
Here the information relates to two years: the year before the survey and the survey year.
Antallet af enheder, der leverer retrospektive oplysninger vedrørende et hvilket som helst tidspunkt i løbet af disse to år, har trekantsfordeling med toppen placeret ved begyndelsen af selve undersøgelsesåret.
The number of units providing retrospective information relating to any point during these two years has a triangular distribution, with peak at the beginning of the survey year itself.
Undersøgelsen leverer derfor ikke direkte skøn for et enkelt nærmere angivet år: det ville kræve ineffektiv vægtning af oplysningerne omvendt proportionalt med antallet af dækkede enheder hver gang i løbet af året, idet der samtidig blev set bort fra oplysninger, som vedrører perioder uden for dette år.
The survey therefore does not directly provide estimates for a single specified year: that would require inefficient weighting of the information inversely according to the number of units covered at each time during the year, and discarding the information which relates to time outside the year.
Derimod kan de ikke­vægtede resultater bruges direkte til at studere den månedlige eller sæsonmæssige variation, hvis det ikke betyder noget, hvilket år af de to år dataene kom fra.
On the other hand, the unweighted results can be used directly to study monthly or seasonal variation if it does not matter from which particular year in the two years the data came from.
Ovennævnte vanskeligheder opstår ikke, hvis der anvendes en fast referenceperiode, f.eks. en referenceperiode afgrænset af samme faste kalenderdatoer for alle respondenter. Der er naturligvis andre problemer forbundet med det at bruge faste referenceperioder, som det også er nævnt tidligere.
The above difficulties do not arise if a fixed reference period is used, i.e. a reference period defined by the same, fixed calendar dates for all respondents.
Ved en fast referenceperiode forstås en periode af samme varighed og tidsmæssige placering for alle enheder i stikprøven uanset tidspunkterne for interviewningen af dem.
A fixed reference period means a period of the same duration and timing for all units in the sample, irrespective of the timing of their interviewing.
Med en mobil referenceperiode er varigheden den samme, men den faktisk dækkede tid afviger fra den ene enhed eller delstikprøve til den anden afhængig af tidspunktet for interviewningen af dem.
With a moving reference period the duration is the same, but the actual time covered differs from one unit or subsample to another depending on the timing of its interview.
Med ¡nterviewningen fordelt over hele undersøgelsesåret omfatter den dækkede periode for stikprøven som helhed undersøgelsesåret, og den strækker sig ud over dette til det foregående år afhængig af længden af den mobile referenceperiode.
With interviewing distributed over the whole survey year, the period covered for the sample as a whole includes the survey year, and extends beyond it into the preceding year depending on the length of the moving reference period.
Når referenceperioden også er ét år, strækker den periode, der er dækket i undersøgelsen, sig over to år med en trekantet tæthedssfordeling (diagram A).
With the reference period also of one year, the period covered in the survey extends over two years with a triangular density distribution (diagram A).
Når længden af den mobile referenceperiode reduceres, bliver dækningen mere koncentreret i det faktiske undersøgelsesår og mere rektangulær af form (diagram Β og C).
As the length of the moving reference period is reduced, the coverage becomes more concentrated in the actual survey year, and more rectangular in shape (diagrams Β and C).
Med en fast referenceperiode er dækningen altid begrænset til det faste undersøgelsesår og er rektangulær af form (diagram A') uanset længden af den faste referenceperiode.
With a fixed reference period, the coverage is always confined to the fixed survey year, and is rectangular in shape (diagram A') irrespective of the length of the fixed reference period.
En anden virkning af længden er virkningen på 'mængden' af den dækkede tid, som angivet ved arealet af det diagram, der repræsenterer den periode, der er dækket af hele stikprøven.
Another effect of the length is on the 'quantity' of the time covered, as indicated by the area of the diagram representing the period covered by the whole sample.
I en vis forstand er dette den faktiske stikprøvestørrelse.
In a sense, this is the effective sample size.
Denne mængde afhænger ikke af typen af referenceperioden, men kun af dens længde: f.eks. er mængden den samme for diagram (A) og (A').
This quantity does not depend on the type of the reference period but only on its length: for example, it is the same for diagrams (A) and (A').
Den reduceres i forhold til længden af referenceperioden (som i diagram Β og C).
It is reduced in proportion to the length of the reference period (as in diagrams Β and C).
VIRKNING AF REFERENCEPERIODENS TYPE OG LÆNGDE
EFFECT OF TYPE AND LENGTH OF REFERENCE PERIOD
REFERENCEPERIODE FOR INDIVIDUELLE DELSTIKPRØVER
REFERENCE PERIOD FOR INDIVIDUAL SUBSAMPLES
PERIODE D/EKKET AF HELE STIKPRØVEN
PERIOD COVERED BY THE WHOLE SAMPLE
(B) MOBIL· 6 MÅNEDER
(B) MOVING: 6 MONTHS
(C) MOBIL· MEGET KORT
(C) MOVING: VERY SHORT
PERIODE D/EKKET AF HELE STIKPRØVEN rzE
PERIOD COVERED BY THE WHOLE SAMPLE
UNDERSØGELSESÅR
SURVEY YEAR
VIGTIGSTE BEGREBER OG DEFINITIONER
MAIN CONCEPTS AND DEFINITIONS
I dette kapitel gives der en beskrivelse af de definitioner af husstanden og husstandsoverhovedet, som medlemsstaterne anvender i HBU'erne, samt af, hvilke definitioner Eurostat anbefaler med henblik på at opnå en bedre harmonisering og derigennem mere sammenlignelige data.
This chapter gives a description of the actually used definitions of the household and the head of household adopted by the Member States in the HBSs as well as which definitions are recommended by Eurostat in order to obtain a better harmonisation and thereby more comparable data.
Da HBU'erne er harmoniseret med hensyn til resultater, lægger Eurostat ikke særlig stor vægt på, om der bruges samme spørgsmål, undersøgelsesstruktur eller stikprøveplaner i undersøgelserne, men det tillægges en vis betydning at få harmoniseret begreberne og definitionerne. Der er to grunde hertil.
Given that the Household Budget surveys are output harmonised, Eurostat does not emphasise use of same questions, same survey structure or sample designs in the surveys, but some importance is put into harmonising the concepts and definitions.
Det er klart, at kombinationen af at have mikrodata og sigtet med en harmonisering af resultaterne fra HBU'erne betyder, at Eurostat, i det omfang alle de grundlæggende variabler foreligger i det oprindelige datasæt, kan fastsætte nye betingelser med henblik på at følge den anbefalede fremgangsmåde.
It is obvious that the combination of having microdata and the aim of an output harmonisation of the HBSs means that Eurostat can, as far as all the basic variables are available in the original data set, redefine terms in order to follow the recommended approach.
Det er f.eks. det, man gør, når referencepersonen skal bestemmes.
This is what is done for example for determining the reference person.
Konsekvensen er, at de resultater, der produceres af Eurostat, måske ikke er helt sammenlignelige med de respektive nationale resultater, men de vil være sammenlignelige landene ¡mellem.
The consequence is that the output produced by Eurostat might not be strictly comparable with each national output but it will be comparable between countries.
Den grundlæggende dataindsamlings- og analyseehed i HBU'erne er husstanden.
The basic unit of data collection and analysis in Household Budget surveys is the household.
Hvordan husstanden defineres er vigtigt af to grunde.
How the household is defined is important for two reasons.
For det første: da husstanden er den enhed, som anvendes ved udvælgelsen af stikprøven, har den definition, der vælges, indflydelse på dækningen af populationen i undersøgelsen.
Firstly, as a unit for selection of the sample, the definition adopted influences the coverage of the population in the survey.
Målet er at definere husstanden på en sådan måde, at hver enkelt person i undersøgelsespopulationen tilhører én og kun én husstand, så at en stikprøve af husstande dækker hele den pågældende population.
The objective is to define the household such that each person in the study population belongs to one and only one household, so that a sample of households provides a coverage for the entire population of interest.
Selv når de endelige stikprøveenheder er boliger eller adresser, er det endelige mål at undersøge en stikprøve af husstande og personer.
Even when the ultimate sampling units are dwellings or addresses, the final objective is to enumerate a sample of households and persons.
Den mest direkte metode til at opfylde denne målsætning er at definere en husstand som personer med fælles bolig eller adresse, således at en ramme af boliger eller adresser direkte giver en repræsentativ stikprøve af husstande og personer.
The most straightforward approach to meet this objective is to define a household in terms of persons sharing a common accommodation or address, so that a frame of dwellings or addresses directly gives a representative sample of households and persons.
Det er faktisk den fremgangsmåde, der følges i mange folketællinger, og også i en række omfattende undersøgelser af befolkningen.
This is indeed the approach followed in many population censuses, and also in some large-scale surveys of the population.
Anbefalingerne til 1990- og 2000-runderne af folke- og boligtællingerne for ECE-området(1) er et input til de definitioner og begreber, der bruges i HBU'erne i den henseende, men man skal have de særlige formål med gennemførelsen af undersøgelserne in mente, når man anvender sådanne begreber eller definitioner.
The recommendations for the 1990 and 2000 rounds of population and housing censuses for the ECE region' are an input to the definitions and concepts used in the Household Budget surveys in this regard, but the particular purposes for which the surveys are conducted should be kept in mind when applying such concepts or definitions.
Det vil derfor ofte være nødvendigt at føje yderligere kriterier til definitionen for at opfylde de mål, der er opstillet i undersøgelsens målsætning.
Hence, it will often be necessary to add additional qualifications to the definitions in order to fulfil the ambitions set out in the survey aims.
Kriterierne om deling af udgifter eller "daglige behov" i definitionen af husstanden vil ofte være angivet som nødvendige for at få et korrekt billede af en husstands forbrugsudgifter.
The criteria of sharing expenses or 'daily needs' in the household definition would often be cited as necessary in order to get a correct picture of the consumption expenditures of a household.
I Frankrig defineres en husstand som "alle beboere i en enkelt privat, fast bolig, der anvendes som primær bolig, uanset deres tilknytning til ejeren/lejeren af boligen".
In France, a household is defined as "all the occupants of a single private, fixed dwelling which is used as a principal residence, regardless of their ties with the owner/tenant of the accommodation".
Frankrig er det eneste land, der bruger dette såkaldte boligbegreb til definition af husstanden.
France is the only country which uses this so-called dwelling concept for the definition of the household.
Det eneste kriterium for at være en husstand er, at der skal være tale om personer, der deler bolig.
The only criteria for being a household is persons sharing an accommodation.
I denne definition af husstanden indgår kategorier af personer som f.eks. hushjælp, der bor på arbejdsstedet, au pair-piger/drenge, lærlinge og ansatte, samt logerende eller underlejere osv., som ikke har et særskilt rum med egen direkte udgang.
Included in this definition of the household are categories of persons such as live-in domestic staff, au pairs, apprentices and employees, as well as lodgers or subtenants etc. who do not have a separate room with direct access to the outside.
Personer i følgende kategorier indgår også: personer, som er midlertidigt fraværende (f.eks. på grund af sygdom eller rejse), personer med familiemæssig tilknytning til husstanden, som er fraværende af særlige årsager (f.eks. skole, militærtjeneste, sygdom), og langtidsfraværende, som forventes at vende tilbage til husstanden i løbet af undersøgelsesperioden.
Persons in the following categories are also included: persons temporarily away (e.g. due to sickness or travel); persons with family ties with the household who are away for special reasons (e.g. schooling, military service, illness); and long-term absentees who are likely to return to the household during the survey period.
Naturligvis er der i praksis som regel sammenfald mellem husstande og boliger/adresser, men der er også tilfælde, hvor der er flere husstande pr. bolig.
Of course in practice there is mostly a one-to-one correspondence between households and dwellings/addresses, but there are also cases with multiple households per dwelling.
Der skal tages passende hensyn til sådanne tilfælde i den valgte udvælgelsesprocedure for at sikre, at alle husstande og personer er dækket.
Such cases must be handled properly in the sampling procedure adopted to ensure that all households and persons are covered.
Dette er specielt vigtigt, når det drejer sig om hushjælp, pensionærer, logerende, langtidsbesøgende og lignende personer, som ikke er en del af den hovedfamilie, der bor på adressen.
This is particularly important in relation to domestic employees, boarders, lodgers, long-term visitors, and other such persons who are not a part of the main family residing at the address.
Husstanden som selvstændig enhed
The household as a substantive unit
En anden faktor, som er særlig vigtig, når der er tale om HBU'er, er definitionen af husstanden som en selvstændig enhed.
The second consideration, particularly important in the case of Household Budget surveys, is the definition of the household as a substantive unit.
Husstanden er ikke kun en dataindsamlingsenhed, men også den grundlæggende analyseenhed.
The household is not only a unit of data collection but also the basic unit of analysis.
Selv om det i princippet ofte er muligt at henføre komponenter af husstandens indkomst til enkeltpersoner i husstanden (og en nøjagtig opgørelse af husstandens indkomst kræver, at de enkelte medlemmers indkomst identificeres), er det ikke altid hensigtsmæssigt at opdele husstandsindkomsten på denne måde.
Though in principle it is often possible to assign components of household income to individual persons in the household (and the accurate measurement of household income requires identification of the incomes of individual members), it is not always reasonable to divide up the household income in this manner.
I hvert fald kan forbruget ­ der som regel er det, undersøgelsen særligt fokuserer på ­ ikke opdeles på husstandsmedlemmerne på grundlag af den type data, der indsamles i forbindelse med HBU'erne.
In any case, consumption - which is in general the main focus of the survey - cannot be partitioned among the household members on the basis of the type of data collected in Household Budget surveys.