natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Blandede bedrifter med permanent be plantning og grovfoderædende husdyr
Field crops and granivores combined Permanent crops and grazing livestockcombined
Bedrifter med planteavl og husdyrhold, forskellige
Non-classifabi le holdings
Bedrifter, der ikke omfattes af klasserne 1 til 7
Holdings excluded from classes I to 7
Agerbrug > 1/3 ¡græsgange og grovfoderæ­dende husdyr > 1 /3 PI > 1/3; P4 > 1/3 Agerbrug > 1/3; malkekvæg > 1/3; malke­køer > 2/3 af malkekvæget; malkekvæg S= agerbrug PI > 1/3; P41 > 1/3; J07 > 2/3 af P41 ; P41 < PI Malkekvæg > 1/3 ¡agerbrug > 1/3; malke­køer > 2/3 af malkekvæget, malkekvæg > agerbrug P41 > 1/3; PI > 1/3;J07 > 2/3afP41;P4I > PI Agerbrug > 1 /3 ; græsgange og grovfoderæ­dende husdyr > 1/3¡agerbrug > grovfoder­ædende husdyr: eksklusive bedrifter, der om­fattes af klasse 811 PI > 1/3; P4 > 1/3; PI > P4; eksklusive klas­se 811 Græsgange og grovfoderædende husdyr > 1/3; agerbrug > 1/3; græsgange og grov­foderædende husdyr > agerbrug; eksklusive bedrifter, der omfattes af klasse 811 og 812 P4 > 1/3; PI > 1/3; P4 > PI ; eksklusive klas­se811 og8)2 Bedrifter i klasse 8, der ikke omfattes af klasse 81
Generalcropping > l/3:cattle, dairying _BAR_ /3: J07 > 2/3 of P4l ; P4l cattle, dairying < general cropping PI < Pl Cattle, dairying > l/3:general cropping cattle, dairying > general cropping P4l > Pl General cropping > l/3; meadows and grazing livestock)l/3;generalcropping > grazing livestock, excluding holdings in class 8lI
I. Koder, der dækker flere af de kendetegn, der anvendes ved strukturundersøgelserne i 1985 og 1987
I. Codes regrouping severelchrncteristics includcd itr the l9t5 end l9t7 structure surrcyg
Agerbrug = D01 (blød hvede og spelt) + D02 (hård hvede) + D03 (rug) +D04 (byg) + D05 (havre) + D06 (kernemajs) + D07 (ris) + D08 (andre kornarter) + D09 (bælgfrugter) + DIO (kartofler) + Dll (sukkerroer) + D12 (rodfrugtplanter til foder) + D13 (industriplanter) ­Ι­ΟΙ 4a (friske grønsager, meloner, jordbær som markafgrøde) + D18 (foderplanter) + D19 (plan­ter til frø og udplantning på agerjord) + D20 (andre agerjordskulturer) + 101 (sekundære efter­kulturer, ikke til foderbrug) (').
Generaluopping: DOl (common wheat and spelt) + D02 (durum wheat) * D03 (rye) + D04(barley) + D05 (oats) + D06 (grain maize) + D07 (rice) + D08 (other cereals) + D09 (driedvegetables) + Dlo (potatoes) * Dll (sugar beet) * Dl2 (forage roots and tubers) + D!3(industrial plants) * Dl4a (fresh vegetables, melons, strawberies, open field) + Dl8 (forageplants) * Dl9 (arable land seeds and seedlings) + D20 (other arable land crops) + I0l (succes- sive secondary non-fodder crops) (r).
Gartneri = D 14b (friske grønsager, meloner, jordbær, der dyrkes som gartneriafgrøder på friland) + Dl5 (friske grønsager, meloner, jordbær under glas) + D16 (blomster og prydplanter på fri­land) + D17 (blomster og prydplanter under glas) + 102 (svampe)
Dl5 (fresh vegetables, melons, strawberries under glass) + Dl6 (flowers and ornamentalplants- outdoor) + Dl7 (flowers and ornamental plants - under glass) + I02 (mushrooms).
Permanente Beplantninger = G01 (plantager med frugttræer og ­buske) + G02 (citruslunde) + G03 (olivenlunde) + G04 (vinmarker) + G05 (planteskoler) + G06 (andre flerårige kulturer) + G07 (flerårige kulturer under glas).
Permanent crops : GOl (fruit and berry plantations) + G02 (citrus plantations) + G03 (oliveplantations) * G04 (vineyards) + G05 (nurseries) * G06 (other pennanent crops) * G07 (per- manent crops under glass).
Græsgange og grovfoderædende husdyr = F01 (permanente græsgange og engarealer eksklusive frie græsgange + F02 (frie græsgange) + J01 (hovdyr) +J02 (hornkvæg under 1 år) + J03 (horn­kvæg handyr, 1 år, men under 2 år) + J04 (hornkvæg hundyr, 1 år, men under 2 år) + J05 (horn­kvæg handyr på 2 år og derover) + J06 (kvier) + J07 (malkekøer) + J08 (andre køer) + J09 (får) + J10 (geder).
Meadows and grazing livesrock: FOl (permanent pasture and meadows, not including roughgrazing) + F02 (rough grazing) + JOl (equidae) + J02 (cattle under one year old) + J03 (malecattle over one but under two years old) * J04 (female cattla over one but under two years old)+ J05 (male cattle two years old and over) + J06 (heifers) + J07 (dairy cows) + J08 (othercows) * J09 (sheep) + JlO (goats).
Svin/Fjerkræ med videre = Jl 1 (grise, hvis levende vægt er under 20 kg) ­f J12 (avissøer på 50 kg og derover) + J13 (andre svin) + J14 (fedekyllinger) + JI5 (læggehøns) + J16 (andet fjerkræ: ænder, kalkuner, gæs og perlehøns) + J17 (hunkaniner til avl).
Granivores : J I I (piglets of less than 20 kilograms live weight) + J 12 (breeding sows of 50 kilograms or more) + Jl3 (other pigs) + Jl4 (broilers) + Jl5 (laying hens) * Jl6 (other poultry:ducks, turkeys, geese, guinea-fowl) + Jl7 (rabbits, breeding females).
Korn = D01 (blød hvede og spelt) + D02 (hård hvede) + D03 (rug) + D04 (byg) + D05 (havre) + D06 (kernemajs) + D07 (ris) + D08 (andre kornarter).
Cereals: DOl (common wheat and spelt) * D02 (durum wheat) * D03 (rye) + D04 (barley) +D05 (oats) + D06 (grain maize) * D07 (rice) + D08 (other cereals).
Malkekvæg = J02 (hornkvæg under 1 år) + J04 (hornkvæg hundyr, 1 år, men under 2 år) + J06 (kvier) + J07 (malkekøer).
Cattle, dairying : 102 (cattle under one year old) + J04 (female cattle over one but under twoyears old) + J06 (heifers) + J07 (dairy cows).
Kvæg = J02 (hornkvæg under 1 år) + J03 (hornkvæg handyr, 1 år, men under 2 år) + J04 (horn­kvæg hundyr, 1 år, men under 2 år) + J05 (hornkvæg handyr på 2 år og derover) + J06 (kvier) + J07 (malkekøer) + J08 (andre køer).
Cattle : J02 (cattle under one year old) + J03 (male cattle over one but under two years old) +JO4 (female cattle over one but under two years old) + J05 (male cattle two years old and over)+ J06 (heifers) + J07 (dairy cows) + J08 (other cows).
Svin = Jl 1 (grise, hvis levende vægt er under 20 kg) + J12 (avissøer på 50 kg og derover) + J13 (andre svin).
P5l ftis: Jll (piglets of less than 20kilograms live weight) + Jl2(breedingsows of 50kilograms ormore) * Jl3 (otherpigs). pigs).
Fjerkræ = J14 (fedekyllinger) + J15 (læggehøns) + J16 (andet fjerkræ: ænder, kalkuner, gæs og perlehøns).
Poultry: Jl4 (broilers) + Jl5 (laying hens) + Jl6 (other poultry: ducks, turkeys, geese and gui-nea-fowl).
Korn eksklusive ris = D01 (blød hvede og spelt) + D02 (hård hvede) + D03 (rug) + D04 (byg) + D05 (havre) + D06 (kernemajs) + D08 (andre kornarter).
Cereals without rice : DOl (common wheat and spelt) + D02 (durum wheat) * D08 (rye) +DO4 (barley) + D05 (oats) + D06 (grain maize) * D08 (other cereals).
P121 Rodfrugter = DIO (kartofler) + Dl 1 (sukkerroer) + D12 (rodfrugtplanter til foder):
Roots : Dlo (potatoes) * Dl I (sugar beet) + Dl2 (forage roots and tubers).
Sekundære efterkulturer, ikke til foderbrug (101) omfattes af agerbrug (PI), og SDB for disse er lig med de tilsvarende for agerbrug.
Successive secondary non-fodder oops (I0l) from part of general cropping (Pl) and their SGMs arethe same as those of the corresponding general crops.
Oversigt over sammenhængen mellem rubrikkerne i undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur i 1985 og 1987 og rubrikkerne i bedriftsskemaet for Informationsnettet for landøkonomisk Bogføring (INLB)
Correspondencebetrecn tbe headings of the l9t5 rnd 1987structute suneys end the frrm return of the Farm Accountancy Datr Network (FADN)
Rubrikker, der svarer til hinanden ved anvendelsen af SDB
Equivalent headings for the application of SGMs
Undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur i 1985 og 1987 (Rådets forordning (EØF) nr. 1463/84)
FADN farm return(Regulation (EEC) No 2237 /77)
D01 Blød hvede og spelt
DOl Common wheat and spelt
Undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur i 1985 og 1987 (Rådets forordning (EØF) nr. 1463/84)
1985 and 1987 structure surveys(Regulation (EEC) No 1463/84)
D09 Bæ'.gfrugter
D09 Dried vegetables
Urteagtige olieplanter (') 135. Andre industriplanter i) Andre oiitpianter og tekstilplanter ii) Andre inüusiriplanter
Herbaceous oilseed crops (')135.
Friske grønsager, meloner, jordbær på friland
Field scale fresh vegetables, melons andstrawberries grown in the open
D14aFriske grønsager, meloner, 'crdbær, der dyr kes som markafgrøder
Dl4a Fresh vegetables, melons, strawberries: openfield
D14bFriske grønsager, meloner, jordbær, der dyr kes som gartneriafgrøder pa friland
Dl4b Fresh vegetables, melons, strawberries: outdoor - market gardening
Friske grønsager, meloner, jordbær, der dyr kes som gartneriafgrøder på friland
Fresh vegetables, melons, strawberries grownin market gardens in the open
D15 Friske grønsager, meloner, jordbær under glas
Fresh vegetables, melons and strawberriesunder glass
Blomster og prydplanter dyrket på friland (bortset fra planteskoler)
Flowers and ornamental plants grown in theopen (excluding nurseries)
D16 Blomster og prydplanter (eksklusive frøplanter) på friland
D 16 Flowers and ornamental plants (excludingnurseries): outdoor
Midlertidige græsgange 145.
Temporary grass145.
Dl8 Foderplanter a Ikke vedvarende græs b Andet
D 18 Forage plantsa Temporary grassb Other
D19 Plantefrø og planter på agerjord
Arable land seeds and seedlings
Græsfrø 143.
Grass seeds143.
Permanente græsgange og engarealer, eksklusive frie græsgange Frie græsgange
Meadows and permanent pasture rough grazing Rough grazing
Plantager med frugttræer og -buske Frisk frugt, herunder bær Nødder
GOl Fruit and berry plantationsa Fresh fruit, including berriesb Nuts
( > ) Da der ikke for alle medlemsstaters vedkommende er fuldstændig overensstemmelse mellem disse rubrikker i strukturundersøgelserne og i INLB's bedriftsskema, er der opstillet særlige SDB for Belgien, Luxembourg og de græske præfekturer.
(') As the Farms Structures Survey headings and the FADN farm return headingl are no! necessarilyexactly the same for these items in all Member States, specific SGMs are established for Belgium,Luxembourg and the Greek'Nomos'.
Grise, hvis levende vægt er under 20 kg
Piglets less than 20 kilograms live weight
Avissøer på 50 kg og derover
Breeding sows of 50 kilograms or more
Fedesvin Andre svin
45.Pigs for fattening46.Other pigs
Fedekyllinger
Broilers
Æglæggende høner ■
Laying hens
DEFINITION AF DEN EUROPÆISKE STØRRELSESENHED (ESE)
DEFINTTTON OF THE EUROPEAN SIZE UNIT (ESU) l.
Den europæiske størrelsesenhed er baseret på værdien I 000 ECU samlet standarddækningsbi­drag for referenceperioden »1980«, som fastsat i afsnit 1 i bilag III til Kommissionens beslut­ning 78/463/EØF, som senest ændret ved Kommissionens beslutning 84/542/EØF af 11. oktober 1984.
The European size unit is based on the value of I Ofi) ESU oftotal standard gross margin ofthe holding forthe'1980'reference period, as laid down in paragraph I ofAnnex III to Commission Decision No78/463/EEC, as last amendcdby Decision 84/542/EEC.
For senere referenceperioder, hvor der sker ajourføring af SDB, multipliceres værdien 1 000 ECU med en koefficient, som gør det muligt monetært at tage hensyn til landbrugets samlede økonomiske udvikling i hele Fællesskabet.
For subsequent reference periods for renewing and updating SGMs, the value of I 000 ECUdefined above shall be multiplied by a coeflicient to take account, in monetary terms,of globalagro-economic trends in the Community as a whole.
Denne koefficient beregnes af Kommissionen og fastsættes, efter at medlemsstaterne er blevet rådspurgt.
This coefficient shall be calculated bv the Commission and fixed after consultation with the Member States.
C. DE ØKONOMISKE STØRRELSESKLASSER FOR BEDRIFTERNE Bedrifterne klassificeres på grundlag af størrelsesklasserne, hvis grænser er følgende:
ECONOMIC SIZE CLASSES OF HOLDINGSHoldings are classified by size classes, the limits of which are set out below.
Grænse i ESE under 2 ESE fra 2 til under 4 ESE fra 4 til under 6 ESE fra 6 til under 8 ESE fra 8 til under 12 ESE fra 12 til under 16 ESE fra 16 til under 40 ESE fra 40 til under 100 ESE 100 ESE og mere
2 ESU4 ESU6 ESU8 ESU lessthanfrom 2 to less than from 4 to less than from 6 to less than from8 to lessthan12 ESUfrom 12to lessthan16 ESUfrom 16 to less than 40 ESUfrom 40 to less than 100 ESUequal to or greater than 100 ESU
Reglerne for anvendelse i forbindelse med Informationsnettet for landøkonomisk Bogføring og Fællesskabets landbrugsstrukturundersøgelser kan medføre, at størrelsesklasse III og IV samt stør­relsesklasse V og VI slås sammen.
The rules laid down for the application in the field of the Farm Accountancy Data Network and the Community Surveys on the Structure of Agricultural Holdings may provide that size classes III and IV, and V and VI above aregrouped together.
Medlemsstater, som i medfør af artikel 4, stk. 1, i Rådet forordning nr. 79/65/EØF i forbindelse med undersøgelsesområdet for Informationsnettet for landøkonomisk Bogføring fastsætter en grænse for bedrifternes økonomiske størrelse, som ikke er sammenfaldende med de ovenfor anførte grænser for størrelsesklasserne, skal underinddele disse i underklasser, hvis grænser svarer til de fastsatte grænser.
The Member Stateswhich, in implementation of Article 4 (l) of Regulation 79/65iEEC, set a threshold of economic size of holdings for the field of survey of the Farm Accountancy Data Networkwhich does not coincide with the limits of the size classes as shown above, are to subdivide theseinto sub-classes, the limits of which correspond to the thresholdsfixed. fixed.
Europæiske Fællesskaber — Kommissionen
European Communitles- Commisslon
Bedriftsstruktur Fællesskabsundersøgelsernes metodologi
Farm structurc Methodology of Gommunltysurueys surueys
Luxembourg: Kontoret for de europæiske Fællesskabers officielle Publikationer
Luxembourg O : ff lc e for OfficlalPublicationsof the EuropeanCommunities
Emne 5 Landbrug, skovbrug og fiskeri (grønt omslag)
Theme 5Agrlculture, forestry and fisherles (green cover)
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 15,70 BFR 700 DKR 125
Theme5 - SeriesE: Methodology of Gommunltysurveys surveys
Resultatet af den fælles undersøgelse 1983 i EF's medlemsstater af landbrugsbedrifternes struktur: publikationen er opdelt i flere bind.
Theme5 - SeriesG: 1983 survey: maln results
Emne 5 — Serie E: Metodologien i fælleskabsundersøgelserne Emne 5 — Serie C: Vigtigste resultater af 1983­undersøgelsen Emne 5 — Serie C: Detaljerede resultater af 1983­undersøgelsen (microfiches) Emne 5 — Serie D: Analyse af resultaterne af 1983­undersøgelsen
Theme5 - SeriesC: 1983 survey: detailed results (mlcroflche)
SKOVBRUGSSTATISTIK
FORESTRY STATISTICS
Bibliografiske data findes bagest i denne publikation
Catalogue number: CA-47-86-486-EN-C
Oversigt over Fællesskabets skovbrug
Forestry in the Community in brief
Forsyningsbalancer for råtræ
Supply balance sheets for raw wood
Handel med råtræ inden for EF
Intra-Community trade in raw wood
Forsyningsbalancer for de vigtigste træprodukter
Supply balance sheets for the major wood products
Papirstræforbrug efter industriprodukter
Pulpwood consumption by industrial product
Fællesskabets definition af »Skovbevokset areal«
Community definition of 'wooded area'
Skovområder
Forest area
Andet træbevokset areal
Other wooded areas
Fortegnelse over de vigtigste anvendte fagudtryk
List of main terms and expressions used
ΝIM EX E oversigt
Nimexe tables
Hidtil er skovbrugsstatistikken blevet offentliggjort i publikationer, som dels har indeholdt metodologiske forklaringer, dels statistiske tabeller.
Forestry statistics have so far appeared in publications containing both methodological information and statistical tables.
Nu indlæses skovbrugsstatistikkerne i Cronos, De europæiske Fællesskabers databank for kronologiske rækker, under benævnelsen Wood.
These statistics have recently been fed into Cronos, the European Com munity's data bank for chronological series, under the heading 'Wood'.
Denne publikation, som kun vedrører metodologien, er tænkt som hjælpemiddel for brugerne af publikationen »Skovbrugsstatistik — tabel ler« og af databanken »Wood«.
The present publication which covers only methodology, is intended as a reference work for the users of the volume 'Forestry statistics — tables' and of 'Wood'.
Talmaterialet leveres af medlemsstaternes offentlige myndigheder.
The figures are provided by the official services in the Member States.
Da udregningerne for Europa bestående af 9, 10 eller 12 medlemslande er baseret på oplysninger for hver enkelt medlemsstat, og da det ofte forekommer, at disse oplysninger ikke foreligger, arbejder Eurostat med skøn, som er baseret på den tidsmæssige udvikling i de officielle nationale oplysninger fra de foregående år eller enhver anden form for tilgængelig statistisk kilde.
As calculation at the level of Europe of the 9, the 10 or the 12 presupposes adequate information for each Member State, and this is not always forthcoming, Eurostat makes estimates which are based on the chronological development of the official national data from preceding years or on any other statistical source available.
Disse skøn kan kun tjene som en omtrentlig angivelse af størrelsesforholdet og må derfor tages med et vist forbehold.
The estimates may simply indicate orders of magnitude and must thus be treated with caution.
I første kapitel gives der på grundlag af de oplysninger, som findes i følgende kapitler, en samlet oversigt over Fællesskabets skovbrug.
The first chapter is intended to give an overall view on Community forestry, based on the data contained in the following chapters.
Medmindre andet er angivet, svarer referenceperioderne til dem, der er anført i de pågældende kapitler.
The reference periods, unless otherwise stated, are the same as in the corresponding chapters.
Begreberne »hugstvolumen« og »hugstplan« er blevet drøftet grundigt på møderne i arbejdsgruppen »Skcvbrugsstatistik« under Fællesskabernes landbrugsstatistiske udvalg. Arbejdsgruppen kom i overensstemmelse med FAO til følgende resultat:
Allowable cut is the total quantity of round wood which can be felled during a year, in accordance with long-term forestry policy, in order to ensure as sustained a yield as possible, taking account of the standing volume and its composition, increment, age group distribution, rotation and desired proportions of the various species.
En særlig tabel indeholder de foreliggende skovbrugsstatistiske oplysninger opdelt efter regioner eller territoriale statistiske enheder, som er godkendt af alle Kom missionens tjenestegrene (NUTS — Fortegnelse over Territoriale Statistiske Enheder).
A special table shows the forestry statistics which are available by region or statistical territorial unit; this unit is recognized by all the Commission departments (NUTS — Nomenclature of territorial units for statistics). istics).
Hugstvolumen er den samlede mængde rundtømmer, som kan fældes årligt, og så vidt muligt jævnt fordelt, udbytte — under hensyntagen til den stående vedmasse og dennes sammensætning, til væksten, aldersklasseforholdet, omdriftstiden og den tilstræbte træartfordeling — i overensstemmelse med den langfristede skovbrugspolitik.
Attention is drawn to the following points in connection with these regional statistics:
I forbindelse med disse regionale statistikker skal det understreges: a) at referenceårene er meget forskellige, hvorfor sammenligneligheden i nogen grad er forringet; b) at mange af oplysningerne er baseret på skøn, navnlig hvad angår opdelingen af det skovbevoksede areal efter nåleskov, løvskov og blandet skov samt opdelingen efter nåletræer og løvtræer;
(b) many figures are the result of estimates, in particular for the breakdown of woodland into coniferous,
Ved fastlæggelsen af hugst planen tages der især hensyn til kortfristede synspunkter såsom behovet for råtræ, de øjeblikkelige råtræspriser samt stormskader, snebrud, skovbrande, skadedyrsangreb osv. Hugstplanen kan altså ændres fra år til år.
The planned cut is mainly established on shortterm factors such as raw wood requirements, current price of raw wood, storm damage, breakages through snow, forest fires, parasitic attack, etc. The planned cut can vary from one year to the next.
c) at der ikke foreligger nogen fællesskabsdefinition af begreberne »løvskov«, »nåleskov« og »blandet skov«.
non-coniferous and mixed forest and into coniferous and non-coniferous;
Ikke-erhvervsmæssig skov
Forest land not regularly managed
Som ¡kke-erhvervsmæssig skov anses skovbevoksede arealer, som ikke regelmæssigt tjener skov brugsmæssige formål, fordi de giver for ringe råtræudbytte eller udelukkende tjener som læskov eller rekreativt område.
Forest land not regularly managed refers to those areas which are not regularly maintained and exploited because their timber yield is too slight or because their sole function is protective or recreational.
Skov, hvor udbyttet i gavntræ pr. år pr. hektar er under 1 m3 samt krat- og alpinbevoksning.
Forests with an annual production of less than one m3solid volume per year and hectare, together with forests of stunted trees and Alpine forests.
Oplysningerne om skovenes struktur fra nationale undersøgelser, som desværre ikke er blevet gennemført på samme tidspunkt.
The data on forest structure come from national surveys which were unfortunately not carried out at the same time.
Da skovbrugsstrukturerne principielt er mere stabile end land brugsstrukturerne, under hensyntagen til træernes levetid indtil deres anvendelse, gennemfører med lemsstaterne kun undersøgelser ca. hvert tiende år, og disse undersøgelser strækker sig ofte over flere år.
Although forest structures are basically much more stable than agricultural structures in view of the life of trees before felling, Member States hold these surveys only every 10 years or so and the surveys sometimes extend over several years.
Denne spredning i tid forringer naturligvis tallenes sammenlignelighed mellem medlemsstaterne.
Forests used exclusively for recreational purposes. poses.
Særlige bemærkninger
Calculated area
Som »beregnet areal« betegnes et hypotetisk og for det meste skønnet areal for enkelte rækker af træer langs veje og floder, læbælter, enkelttræer, trægrupper og lignende uden for skoven.
The 'calculated area' is the theoretical area, usually estimated, occupied by single rows of trees bordering roads and rivers, shelter belts, scattered trees, clumps of trees, etc. outside forest areas.
Disse træer kan bidrage betydeligt til produktionen af industritømmer.
Such trees may contribute appreciably to the pro duction of industrial timber.
De dækker imidlertid så lille et område, at der ikke afsættes et bestemt areal til dem i undersøgelserne.
The area which they cover is, however, always so small that it is not indentified separately in surveys.
Som »skovbrugsbedrift« anses den »administrative enhed«. En administrativ enhed omfatter alt skovbevokset areal, som udgør et driftsmæssigt og administrativt hele, uafhængig af de skovbevoksede arealers beliggenhed.
Only holdings possessing and exploiting wooded areas, irrespective of the extent of these areas, i.e. including small, privately-owned areas, are regarded as forest holdings.
Ligger disse skovbevoksede arealer i flere undersøgelsesdistrikter, henføres alle oplysninger under det undersøgelsesdistrikt, hvor bedriften er beliggende.
Woodcutting firms, on the other hand, are not to be so regarded.
Kapitel 3 rummer oplysninger om hugst.
Chapter 3 contains information on removals.
Disse tal er dels indsamlet på selve hugststedet (Forbundsrepublikken Tyskland, Italien, Luxembourg), dels stedet for råtræets anvendelse, altså hos forbrugerne eller beregnet på grundlag af de enkelte industrigrenes eget forbrug.
These figures were obtained either at the felling site (FR of Germany, Italy, Luxembourg) or at the place of actual utilization of the raw wood, i.e. from wood consumers, or they were calculated from the wood consumption of the various branches of industry.
Råtræhugsten i Forbundsrepublikken Tyskland klassificeres endnu kun i undergrupperne tømmer og rumme-
In the Federal Republic of Germany, fellings are now divided into longwood