natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kategori A omfatter otte lønklasser ' fordelt på stillingsgrupper, som i almindelighed omfatter lønklasser svarende til en styrings­ eller en rådgivende funktion, der kræver universitetsuddannelse eller hermed lige­stillede faglige kundskaber.
1 Category A comprises eight grades , divided into career brackets ordinarily containing two grades each fer staff engaged in administrative and advisory duties which require university education or equivalent professional experience.
A5 ι Fuldmægtig
Head of Division
A 8 Sekretær
A 6 ) A7 ) A 8
Kommissionens forslag til Rådet kan kort udtrykkes således:
The Commission's proposals to the Council may be summarised as follows:
Pensionsbonus til tjenestemænd, der fratræder, når de fylder 60 år.
Bonus on pension for officials who leave at 60.
Frivilligt køb af yderligere pensionsrettigheder.
Voluntary purchase of additional pension rights.
I - HYPPIGHEDEN AF PENGESORGER OG NYTTEN AF BØRNETILSKUD II - FAMILIERNES VIGTIGSTE PROBLEMER , III - BØRNERIGE FAMILIER
XIf - lg8 CA,9E OF I . l EGE f 4l i lX L, fE So f ...o.o..........o.......o.......o faph f o..r..raaaooaa.s...l..........ooo.o.aaaoa..oaooa..aaa
I - FORÆLDRENES TID TIL AT VÆRE SAMMEN MED DERES BØRN
X - TIME P ARE N fS g Em ü I I IS $IE CIIIIjDREII o.......o...........oo...
KAPITEL III; HOLDNINGER OG PROBLEMER MED HENSYN TIL LÆNGDEN AF BØRNS UDDANNELSE
I Atr[IflIDES TO AIID PNABI,ESI.S B{0fl'IIMAED IN RESPECf OFITIE DURAN'IOT OT' SEXTII}EEITg EDUCAgtff
Inden vi fremlægger de egentlige undersøgelsesresultater, har vi ment, det vil være nyttigt at give læseren en række basisoplysninger om forældreerfåringerne i den adspurgte population og om de karakteristika ved de vigtigste undersøgelsesgrupper, som vi med henblik herpå har fundet det nødvendigt at fremdrage og anvende systematisk ved behandlingen af undersøgelsesresultat erne.
2) Sreakilorln of the eorpus by parental experience and by nnmbera,act as€ of chilaLren ltvtng at hone (1) e) nne data yie!.cled, by thig survey Gan be broken down as follows(whole Conutrnity).
I. BØRNENES ANTAL OG ALDER l) Det antal børn, svarpersonerne har a) Den europæiske population i alderen I5 år og derover, som er blevet interviewet, kan med hensyn til forældreerfaring opdeles i fire grupper af forskellig størrelse;
- a good thlrd., who harrc not (eo far) fraa any ohililre\ has beea divlded into two sub-groups of equaL sLze r
- godt og vel en tredjedel (34$) har endnu ikke eller har aldrig haft børn} - en sjettedel (17$) har ét barn; - 26$ har to; - 23$ har flere end to børn; heri er medregnet de 10$, som har fle re end tre.
(f ) m - The question ras phrasedl to Laolude ad. opt et L ah!.ltlreno
Der er tale om den bredest mulige erfaring, da spørgsmålet også om fatter adoptivbørn.
. younger non-pltrentsr ln the L > 4 age braaket;o older nonFparentsr aged.
. de yngste "ikke-forældre" i alderen 15-24 år, . og de ældre "ikke-forældre" i alderen 25 og opefter.
25 and. ov€rr
. en stor gruppe på 46$ af forældrene, som for tiden har hjemme boende børn; vi kalder dem "nuværende forældre".
- The two thirtts of the oorpus (66 /") who haw had. ohlldren inoLud.e r no Longer U.ve at hone o a ninorlty group (n %) whose ebildren a,nd. whon we oalL ex-parentel r e Large group (46 fi) of parents who gtlll harrc chlldrenlirrlng at hone and. whon we call pIgEgI!-EEglg.
- Disse nuværende forældre kan igen underopdeles efter to kriterier;
be d,irrtd.eclaooording aooording
- de som kun har ét hjemmeboende barn under 16 år, dvs. 14$ af alle svarpersonerne;
- thoge with only ggg ehlld und.er 16 at rrone (14 $ ot tbreeorpus);
- de som har t£ hjemmeboende børn under 16 år, (13$);
- tboEe rrith two ahil.ttrea und.er 16 at none (U l)l- thoser ard. there are far fewer of thenr who have more than r two ohiX.dren rrniler 16 at frone (6-f /)
- de som kun har hjemmeboende børn i alderen 16 år og opefter (12$), altså i hovedsagen forældre med hjemmeboende unge eller halvvoksne børn.
anat 2 fin u" f,our or Doret- those who @ children parente who onLy h,ave adoleeoent or young aÄrlt at homeo
- 18$, hvis yngste barn er under 3 år (9$) eller mellem 3 og 6 år (9$),
- LB fi rhoee youagest ch{ L(1.ls urd.er three (g fi) or between tbree and slx (g fi)t
- 16$, hvis yngste barn er mellem 7 og 14 år, - 12$, hvis yngste barn er mindst 15 år.
- L6 fi whoee yorngest child is betueen sevan alad 14t- L2 /o trhose yorngest chital ls et least L5e b) there are three nain oments ebout these groups at natlonaL level r
b) Med hensyn til de enkelte medlemslande giver analysen af disse for skellige grupper anledning til at påpege tre vigtige forhold:
- Xlour oountrles harrc an abow an€ra€e rate of present patrents -the fetherlands (St fi), Italy (W #), xreland GA 61 and. the Unitetl
- Irland adskiller sig helt fra de øvrige lande ved at have en stor procentdel nuværende forældre med mindst tre hjemmeboende børn under I5 år: 20$ (mod 47$ i cLe øvrige lande).
- Ireland. is conpleteJy rttfferent gubstantial. rete of, preeent parentg uith fron the other countries in ltsat least three ohiltlren uniler
- Italien, Nederlandene og Belgien har den største procentdel nuværende forældre, som kun har hjemmeboende unge eller halvvoksne børn (14-17$).
1.5 Llrrtng at bone - n A as agatnst b7 S elaenhereo
I. DE VIGTIGSTE SOCΙΟ­DEMOGRAFISKE KARAKTERISTIKA FOR DISSE EUROPÆISKE GRUPPER AF FORÆLDRE OG "IKKE­FORÆLDRE"
PAREIWISI' AüOrc THE EUREEAU PEUIÄTIOII lllhe noEt lnportant Bodo.{epographlo f,eatureg of esch of the groupsare aß follows (eee tablo 1) r a,re ctiff,erent, lf aot opposed, fron t) nre two groups of ngggglgr two points of vlclr t all tn the L5-24 aae rnoupt oan beto have chl.Ldren tn the ftrture - they aro
De vigtigste socio­demografiske karakteristika for hver af disse grupper er følgende (se tabel l):
- the young ngg!=prylgrr oorsltlerecl as llkely notential parentEe But nonrparents ,.n tbe a4+ group, alnoet 60 fiof whon are 40 or norer are unllkely to beoone parenta;
2) De "tidligere forældre" er hovedsagelig karakteriseret ved deres alder: 80$ er over 54 år, og mere end halvdelen tilhører en familie, hvis for­sørger er pensioneret.
, half etudleg at ags lt. at the LEtesto their a) fhe naln f,eatrrre of the nggglgtt is theLr B8B - 80 / are orrcr54 aniL more than half, (53 fi) ttve ln a borsehold. of whiolr the head iE retlred.o
3) Hvad angår de "nuværende forældre" er disse næsten alle mindst 25 år (94$)» de tæller flere lønmodtagere (72$), især flere arbejdere (39$) end gennemsnittet (henholdsvis 60$ og 30$). Vi kan med fordel sondre imellem:
3) [h" ngg[-pgg$Er atre alnogt all (9+ fi) ** the age of 25r A htglrer than avera,gsperaentege of then belong to householtls where the a he a Ä is a white oollar worker (la 6 av€rage 60 %) anÄ, in partlcnlarl nanna-lwsrker (lg fr, a\rerage 30 fi). .l usefirt tlistinoülon oan be nade between t
- dels de fire grupper af nuværende forældre, som har mindst 1 hjemme boende barn under 16 år, og af hvilke de fleste selv er under 40 år;
- the for grorpe of preaent parents ürith at Leaet one ch.tlcl güLer *t homel the naJortty of urrm (5?-68 $) *e tbeneelveE lnd.er
- dels den ældre gruppe af forældre, som kun har hjemmeboende børn over 15 år; 91$ af disse forældre er selv fyldt 40 år;
- the nnch olcler group of parents rho on\r harrc ch{ Ldren over lJ athome, the naJortty of, then (9f $) Uetry 40 or nor€i
- det fremgår desuden, at der i den lille gruppe af børnerige fami lier, dvs. med flere end 3 hjemmeboende børn under 16 år, er flest arbejderforældre, nemlig 55$» m
F fbrthermore, it is cJ.ear that the small grorlp of large faeilies where Tr.orp ,$ & q & .thr,ee.e{cl4$rylg under 16ltve et home are mostlythe families of manual workers r' 55 fA a,sopposed. to 39-{;5 1A ofthose with fewer children of this age athone;
°d 39-45$ af de forældre, som har færre hjemmeboende børn i denne alder;
- tbe nore eihi1rlren urd.er L6 tbere are Llving at hmer the reatertendensrr there will be for the nother to have no pnofesEional qaüivltü
- det forholder sig desuden således, at antallet af mødre uden erhvervsarbejde stiger i takt med stigningen i antallet af hjemmeboende børn under 16 år: det ligger fra 47$ i familier med ét barn til 54$ i fami lier med to børn og topper med 64$ i familier med flere end 3 børn under 16 år.
- thl.s ts the case of 47 % of nothere ln onerchiLd faniLiesr 54 % lu two-chilrtren faqrilies and a peak 64 fiLn f,alniLles rJ.th nore than three children uad.er 16 at homeo
­ Begge har beskæftigelse
-r Both uorklng
­ Hustruen er oden beskæftigelse ­ Andre tllfelde (1)
B 29 0 l2 17 7t oüher (t) ll
ALDER VED AFSLUTNING AF UDDANNELSE
E q l q r 9 F Ep gg A r, Io $ r 1,5 or lees
(1) De tllfelde, hvor de Ikke bor sanen, eller hvor hustruen har beskæftigelse, og landen Ikke har beskæftigelse, eller hvor begge er aden beskæftigelse.
(t) on rorld.ng rLfe +nil aomorldag busbanÄ, on acl.ther t.e. oorpl.e aot livtng togethc, husbaod. non rife workl.ngo
EUROPÆISKE FAMILIERS MATERIELLE ELLER PRAKTISKE PROBLEMER
6 % tn Inxenbourg, a"lthotrgfr the Sropean anera€e
I. HYPPIGHEDEN AF PENGESORGER OG NYTTEN AF BØRNETILSKUD l) Hyppigheden af pengesorger (Sp.
- However, L5 % of people livtng in lrela,ncL aüd.13 fi of tbose in the uK say they have aonstant flnanc"taL worrLeso
125) a) De fleste borgere i Det europæiske Fællesskab siger, at de ikke ofte plages af pengesorger.
- lltre XtaLi.ans a^nilthe & ench are about a\teragg in thle reepecto say they fi.!d lt (lg $ nearly sa naqJr Oerna,ns(lS /ö as lrish to nake end.eneet ofteno
10 tre ud af ti siger, at det hele tiden (9$)» eller ofte (20$) er til fældet .
ll c) tlhe bneatrd.ownof these answers by souo of parents is signiftoant r
b) Også her er der betydelige forskelle landene imellem:
- O\tgtrthe 0onmmity as a whole, the tend.enoy to frequerrt fLnanoü.a]
- økonomiske vanskeligheder synes at være mindst hyppigt forekommende i Benelux-landene: de fleste hollændere (61$), luxembourgere (56$) og belgiere (51$) siger, at de "næsten aldrig eller aldrig" har sådanne sorger sidst på måneden, mens gennemsnittet for Europa ligger på 34$; tilsvarende siger kun 2$ i Nederlandene og Belgien og 6$ i Luxembourg "hele tiden", hvor gennemsnittet for Europa er 10$.
%) tban anong e:s- worrLeg, ig more comon anoag Breserrt parents (ll pareate and. no b ? a r on tE (earZ & 7"'1. - Blt f;Laancü.al rorr{.es incnease, abone alL, rhen famiLles bave at Lea^stthree uüd.er-L6s ltvtn8 at hone (crapu f) r r
- Derimod har 15$ af irerne og 13$ af englænderne til stadighed økonomiske bekymringer.
Oernaqr - flnancd.al. probl.ems occur Just asofüen in onechlld fanilies as ia fanilies wLth three children or lllOSBr
Uden at søge at forklare disse ofte overraskende forskelle, kan vi notere, at økonomiske bekymringer ikke nødvendigvis hænger sammen med den almindelige følelse af tilfredshed eller utilfredshed: irerne synes som helhed at være tilfredse med deres tilværelse, selv om de siger, de har økonomiske vanskeligheder; franskmændene og italienerne synes at være ret utilfredse med deres tilværelse, selv om de, hvad pengesorger angår, ligger tæt på det europæiske gennemsnit .
2) & e ugefrrlnsss of chlLd. Feae*ltE a) Parente Ln the Cmnuntty as a rbole Ln reoel.pt of chilü beneflts tend. toagree as to the usefirl.ness of, these alloraaoesr althorgb the ertent towhioh they d.o eo varLee t otery r lrote than half eay that the allowa,noes are at least (Sl h usefultt (ll 1ö or rrrl.tal. for naldng endls neetrr (tS fi) atd. aLnost t]rreeotrt of IO ( 29 %) i.,Ina+, they are nrather neagre but newrtheleEE useftrl.rtl tnery LlttLe fi) consiaLer the ellora,nces to be of
11 c) Hvis vi deler svarene op på de forskellige forældregrupper, kan vi gøre nogle karakteristiske iagttagelser:
But the biggest clLfferences energe f,rom a cmparlson by oountry r f,or naldng endls meetrrl or nvery usef\rltt)
- Når vi betragter landene under et, ser vi, at økonomiske bekymringer optræder en hel del oftere hos nuværende forældre (33$) end hos tidligere forældre og ikke-forældre (24-28$).
- very posltlve responses (ttoit*L rüere rareS.y record.ed in fanil.ies ln Luxenborg
- over halvdelen (53$) finder ydelsen "meget nyttig" (37$) eller "nødvendig for at få det til at løbe rundt" (l6$), mens næsten tre ud af ti (29$) betragter beløbene som "temmelig beskedne, men alligevel nyttige";
- Lalrge f,arrllles (ttrree ehlLdren or nore) in G,ernangr,Eranoe +'rd.the I $ e the r La r sd s moet frequently say, oategorloaX.Lyl tbet thelr allora,ncesare vltaL to rnake end.smeete lDrey represent a strong nlnorityl randng flon
- ca. en sjettedel (17$) synes, ydelsen er "til meget lidt nytte".
2! % tt tne lGtherla.ncLs to 38 / in Gernan;r.
b) Disse vurderinger varierer meget efter de hjemmeboende børns alder og antal: 72-75$ af de forældre, som skal forsørge mindst tre børn under 16 år, finder således ydelsen meget nyttig, mens kun 42-46$ af de forældre, som har ét barn, eller hvis børn har passeret denne alder, er enige i denne vurdering.
ltüs rride raage of responees J.s, naturally, cLiffLcnrLt to evaluateo lEre subJeeüfs opirdon ts in f,ast based. not onLy on the slze of the farnllyl bnrton three otherr enlnently varlable f,aotors - the totaL fanily Lnoonel the I'evBl of financd.al aspirations ard., noet inportant perhaps, the slze of the chiLd. bene*lts a.nctthe nature of, the re].enant J.ans (wbt a]r vary oorsLcLerably flom one oonntry to a,nother)r
— 13 i Irland og Frankrig sætter man større pris på børnetilskuddene: 4248$ af modtagerne giver de to mest positive bedømmelser, et tal, der stiger til 55-64$, hvis familierne har flere end to børn; i de fem øvrige lande anser det store flertal af forældre, uanset antal let af børn, klart pengene for nyttige; procenten ligger som oftest i størrelsesordenen 65-85$; det er børnerige familier (3 eller flere børn) i Tyskland, Frankrig og Nederlandene, der oftest - fra 29$ i Nederlandene til 38$ i Tyskland -giver det mest kategoriske svar "nødvendig".
As re have Just seen, the flnandal r,rith a fbequency wlr-ich is reLative one country to anothqr and. flon one size of f,anlIy to a,nothero l[d.slnfornation shouLdl enabLe the reader to better urdergtard the signL- f,lcance of the way E\ropea.lr parents respond. when asked about the problens they neet brd.ng!.ng up their und.er-16s on the basie of a listof ten polnts of posslble problemg - bonstngl gsttlng the ohiltlreu Lookecl . a,füer1 school holiil.a;rs, getting to schoolr Parlcs ad play areastleisure ard. sporting. faod.Llties etco
Det er selvsagt vanskeligt at fortolke forskellene i disse svar» De er ikke kun betinget af familiens størrelse, men også af tre andre højst forskellige komponenter, nemlig: familiens samlede disponible indtægt, de mål, den økonomisk set stræber imod og måske fremfor alt børnetilskud denes størrelse og de i så henseende gældende lovbestemmelser, som varierer betydeligt fra land til land.
1) floe sltuation in the Gonnurity as a whole olear I a) As far the two thircl.s of trlrrropea,nswho are or harrc been parents(preseat aül er.{arents) atre oonoerned., the Eitusttoa is f,atrly iE at Least one of, the areas on the llst
Ikke desto mindre er den klare positive korrelation, som i alle landene kan iagttages mellem antallet af børn og nytten af børnetilskuddene, en bekræftelse af, at familier med flere end to børn ofte har pengesorger.
- tbe two oonmonest dif,ftgrrLtLee harrc dlire < rb1y to Oo nfth Egggg ßO 91ana gigg QS %), the other posslbllitLeE oomeway beh.ind'r ttith percentages varyi.ng between 2 16 and. 14 %
Som vi har set, optræder de europæiske familiers økonomiske problemer med en hyppighed, som på én gang er meget relativ og meget forskellig fra det ene land til det andet og fra den ene familiestørrelse til den anden.
- tbree other probl.ems soore at reast LS % 3tthe need.to learrc the otrtldren with someone e Lge uhile both parents are ort at worktt(16 %), rthe laeJr of parksl squares and. play areaa in the neigtr- bourhood.rt (L6 and. sporting
- to tredjedele af dem siger, at de har haft mindst ét af de problemer, som er nævnt på listen;
- mentionecL in et least 1o /o of oaßes arerfthe d-ifference J.n workinghorrrs a.rd. sch . oo L hourstt(rz %)t üthe problen of school horid.agrstr(tt %) and. ,the rilistanoe or transport problem invorvecr. in getting the driLdtren to sohootr' (tO %),
- de to problemer, som hyppigst nævnes, er af økonomisk (30$) eller bolig mæssig (25$) art, mens de øvrige problemer nævnes langt sjældnere (2-
I{e oeoldletlr in the J.iglt of these cl,atal $ reqtrigt aav ftr,thpr anaLvsis of the aneffers on the naterial problems of E\rropean fantltes to those snrppliecL by tbe soup of ttrcEgl-Wlügtt amd.to exolud.e the exparentsl lllney let us not forgetp are of an average asa (So % o" et Least to errcnts of at least
— 15 — b) Svarene afviger imidlertid allerede en del fra hinanden, når vi skelner mellem de 46$ "nuværende forældre" og de "tidligere forældre".
2) Other a.nabBes of rrpresent parentsrt at ComlrnLty Lensl obrrlousLy, aooordlng to the g!4 a) Problems \rery i.n nuber a,nd.nature, of the fcrrily (eee Table fV) r
Ikke blot siger flere af de førstnævnte, at de har problemer (68$ mod 60$), men problemerne viser også en større spredning og drejer sig i mindre grad udelukkende om penge- og boligspørgsmål:
- Elretr lt le oLear that @1 the nore problens it nentLons - ?0-86 $ of Drluopeanparents with rnore than two chLl'dren n r ad. er L6 at hone eay they have dtfftorttles, as opposeclto 64#i8 % of those who onl.y have one or two c[iLdren of tbe Battl€ & $oo Ooeflgure e tne rg B s as particutarly stgnifioant - the L5 fi at famltlesof four ctrllclren or Elore who say that lintng ln a problen area ie nention one of thelr iliffianlties.
- tre andre problemer optræder hos mindst 15$, nemlig: "at måtte overlade børnene til andre, mens begge forældre er på arbejde" (l6$), "mangel på parker, anlæg eller legepladser i kvarteret" (l6$) og "mangel på fritids- og sportsfaciliteter i kvarteret" (15$);
(too snaLl., ursuitable) seens Just as oonmona probLen as It ls one if the two biggest and nost frequent worries of
- andre problemer optræder hos mindst 10$, nemlig: "arbejdstid og skoletid passer ikke sammen" (12$), "skoleferier - problemer med at få tid nok til at holde ferie sammen med børnene eller med at sende dem på ferie alene" (11$), "problemer med afstand eller transport til og fra skole" (10$).
E\ropean parents, whether they have one, two or three uader-l5e to raise. Ilouslng (lo 7"1is even considerably ahead of noney (zS fi)in the Latter case asrd.only in the snall peroentage of larger faluiLles dLofli.na.ncfa1 problems realLy predoralnatel belng nentlonedt by 49 fi of petents of at Leaet four yor:ng chilclrerlr ats ageinst 36 %on the question of housLng and ü ft on the third most oonnonproblenr problenr
2) Andre resultater vedrørende "nuværende forældre" inden for Fællesskabet a) Problemernes antal og art varierer klart efter familiestørrelsen (tab. IV);
- Eoweverl the snaller the f,anllyr tbe less ltkely j.t ts that oneproblen nilL pred.onlnate and. the nore variety there Ls anong the aliffioultLes neatloned.o rn flniltes nlth two und.en-L6s, the probLen of a laolc of eportlng faollittes
Et tal synes særlig betegnende for denne ophobning af problemer hos de største familier: 15$ af de familier, som har mindst fire børn, siger der er "problemer i kvarteret", mod 6-8% i de mindre familier
( n fi) is nentioaedl aß often ee tbat of housing (e0 fi) * money (n fi).
I sidstnævnte tilfælde er det endog en smule større (30$) end det økonomiske problem (25$).
Xn one-etrll.d.fanillesr the problen of finding someone to looh a,fter the ahiltt
l) Man bedes erindre, at 5$ af de nuværende forældre har mindst fire børn under 16 år.
(n %) ls nearly a,B oormon ag the problens of houslng (U fi) umoney (U *).
— 17 — b) En analyse af forældrenes erhvervsmæssige stilling giver anledning til yderligere bemærkninger (tab. V):
l7 cateAory reveals the folLowing b) A brealcüownby soclo.{rofessional ad.ilitional fasüs (Pble V) I parents in hig[er managerial and.farming fa & ilies alie far less ln- clined. to mention any problems n
- kun i familier, hvor forsørgeren er arbejder eller uden erhvervsmæssig beskæftigelse, er økonomiske og boligmæssige problemer klart fremherskende, mens familier i overordnede stillinger og liberale erhverv ligner hinanden, fordi de har samme slags problemer, omend af en helt anden karakter: det største blandt disse er mangel på parker, anlæg og legepladser i kvarteret samt, i familier med liberale erhverv, problemet med at måtte overlade børnene til andre, mens begge forældre er på arbejde;
574L f" say they have problemstcate gori €sr incLu & i.ng the nrhereas the fi gure ' for the otherprofessions,is68-?:/"i fa'r'llies where the head. of household. is a na,nral worker or not in empl oSn nent are the only ones where financtal 'nd. horsing problens cLearJ.y tlominate, whereas fardLles where the head of bou se ho L c l isln the higlrer nanragerial class or in oae of the professlons bothharrc different a,nd.uittely randng probl.ens (lnchrding a Laelc of Iooal Leieure facilities and. parks, which teatls to be in the Iead.,ondr in profeeeional- faniLlesr probLens of getting the ohilclrenlooked. a,füer when both partners are at work; farn:ing fanilies have two main, very dlfferent problems - flnanoiaL ones firet (e8 /') ota getttng the children to scbool nerü (22%).
- landbrugere har fremfor alt to meget forskelligartede problemer: økonomiske problemer (28$) og problemer med transport til og fra skole (22$).
c) .0,treakaolrn & ccord.ing to whether the two parente work or d.o not work enabLes oertain of the prob!.ens in question to be stresEea (nalfe ff) - it is obvious that when both parents rorkl the problen of harring the elrildtren Lookedla,füer rr111 be in the lead ( I %), before horslng (eZ 1ß), money (n /") or ever iLL-assortedl. rorldng hors a,nd.scbool. scbool.
- det modsatte er tilfældet i familier, hvor moderen er hjemmearbejdende; her er pengeproblemer (27$) og boligproblemer (26$) fremherskende, omend de ikke udelukker andre problemer, især mangel på parker og anlæg (17$) og sportsfaciliteter (17$).
- ln f4rniLLes where -the notber stanrs at honer oa the other hand., noney(gl %) ornd. housing ( ad /) probJ.ene predomiae,te, althougtr otber ard sports faoiLities fi dlfficrrLties, partiorIarly a Lactc of parks (tl (tl fi), are by no neans exol.uded.o
3) Sammenligning mellem de forskellige lande (tab. Vil)
J) Conparison b:ir country (raffe frff)
De problemer, der betragtes som de vigtigste af vor tids europæiske familier, varierer stærkt fra det ene land til det andet.
@ llhe na.Ln probLens nenti.onecl by E\ropean fanittes fuom one Menber State to the nerü r a) Firet of all, the pereentage of parente tga]nost three tlneg as large ln one oountry as in one of the otbers -
a) Først og fremmest: procenten af forældre, som siger de har problemer, varierer i forholdet 1 til næsten 3; i Italien kulminerer den med 80$, og i Belgien ligger den i bund med 31$.
Italy, f,or exanple, has the higtrest figrrre (8O fi) a.nd.
- på den ene side de små lande , hvor kun et mindretal af forældre giver udtryk for, at de har problemer: i Belgien 31$, i Nederlandene og Luxembourg 42$;
- the snall oountrLes (1), wUere in nost oaaes only a ninority of parents say they have probtens (3J. ft tu netgLrur 42 $ tn tne Sether-land.s a,nd Luxembourg) i
- på den anden side de store lande, hvor et stort flertal af forældre har problemer: i Italien 80$, i Frankrig 71$, i Det forenede Kongerige 70$, i Tyskland 65$ - og 69$ i Irland, den eneste undtagelse fra reglen om de små lande.
- the bis countriesl najority- & 161n where parents rith probLems constitute a oonsid.erabl-e rtatyz 7r%tn Fba,noello$Ln the IIK ald65fiLn with 69 % t, the onJ.y snatl oountry in thie
— 19 — b) Også arten af de nævnte problemer udviser store forskelle»
l9 in the nature of the problens b) flrere is aLso consid.erable variation nentioned. :
- i de fire store lande ligger økonomiske problemer og boligproblemer klart i spidsen, undtagen i Det forenede Kongerige, hvor de første (29$) overskygger de sidste (l8$), der dog kun ligger på tredjepladsen efter mangel på fritids- og sportsfaciliteter (20$);
- in the four li.g-.glgiggr money and. horsing are way ln the 3-eadlexcept ln the Unitecl Kingrlom, wtrere money (lrittr 4 fi is weLl ahead of housing (L8 %) - which is onJ.y i.n thlrcL positlon bebird. the laolsof leisure and. sports faoiLities (n /")i