natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eurostat anvender forskellige ækvivalensskalaer, hvor den mest almindelige er OECD's skala, hvor hvert husstandsmedlem tildeles en vægt, som er 1 for den første voksne, 0,7 for andre personer på over 13 og 0,5 for børn på 13 og derunder.
" Eurostat uses different equivalence scales where the most common is the OECD scale where each member is assigned a weight which is 1 for the first adult, 0,7 for other persons of more than 13 years of age and 0,5 for children of 13 years and less.
Ved fremlæggelsen af 1994-resultateme vil OECD's ændrede skala blive anvendt.
The OECD modified scale will be used for the presentation of 1994 results.
Denne giver samme koefficient til den første voksne (1), men koefficienten for de øvrige husstandsmedlemmer er mindre (0,5 for hver person på over 13 og 0,3 for 13 år og derunder).
This attributes the same coefficient to the first adult (1) but the coefficient for the other members is less (0,5 for each person of more than 13 years and 0,3 for 13 years of age and less).
Desuden kan prisniveauerne være forskellige.
Moreover, price levels can differ.
Forbrugsudgifternes struktur
The structure of consumption expenditure
Formålet med at undersøge forbrugsudgifternes struktur er at finde ud af, hvor stor en del af budgettet en husstand bruger til en bestemt type forbrug.
The study of the consumption expenditure structure aims to determine the share of the budget devoted by a household to a particular type of consumption.
Strukturen beregnes for hver post som forholdet mellem beløbet for det pågældende forbrug og beløbet for det samlede forbrug.
It is calculated for each heading as the ratio of the amount of the corresponding consumption to the amount of total consumption.
Forbrugsudgiftsstrukturen kan præsenteres efter de samme kendetegn som anført ovenfor (beskæftigelse, indkomst, husstandstype).
The structure of consumption expenditure can be presented according to the same characteristics as those indicated previously (activity, income, type of household).
Analysen kan så have til formål at vise, hvilke transaktioner husstandene foretager mellem de forskellige forbrugstyper og mellem de detaljerede positioner i nomenklaturen. Når tabellen viser den generelle forbrugsstruktur pr. land kan niveau 4 (med 5 cifre) i COICOP-HBS-nomenklaturen anvendes.
The analysis will thus be able to attempt to show the trade-offs effected by households between the various consumption functions and between the detailed heads of the classification.
Når resultaterne er mere detaljerede (krydsning af landet med en eller flere variabler for klassificering af husstanden), er det bedre at anvende et mere aggregeret niveau i COICOP-HBS.
On the other hand, when results have a higher level of detail (crossing of the country with one or more variables of household classification), it is better to use a more aggregated level a COICOP-HBS.
Størstedelen af undersøgelserne giver data om husstandenes årsindkomst.
The majority of the surveys provide data on the household's annual income.
Disse oplysninger kan være mere eller mindre detaljerede alt efter land, og dette er bestemmende for, hvilken detaljeringsgrad de kan anvendes i på fællesskabsplan.
This information is more or less detailed according to the country, which is the main constraint on the level of detail of their use at Community level.
Det forekommer imidlertid nødvendigt fortsat at forsøge at forbedre kvaliteten af denne type data, da brugerne i stigende grad viser interesse for at anvende dem ikke blot som baggrundsdata, men også som en selvstændig variabel. For at kunne vurdere spredningen i levestandard kan det være interessant at offentliggøre gennemsnitskendetegn samt husstandenes fordeling og indkomstkoncentrationen.
It seems necessary, however, to continue efforts to improve the quality of this type of data, owing to users' growing interest to exploit them not only as background data but also as an independent variable.
Tabellerne med gennemsnitsdata vil gøre det muligt at sammenligne levestandarden mellem:
The tables providing average data will make it possible to compare the standards of living between:
• • • • • lande (efter omregning af resultaterne til voksenækvivalent og købekraftparitet) stillingsgrupper og husstandenes økonomiske situation husstandstype ålderskategorier urbaniseringsgrad.
• countries (after conversion of the results into adult equivalent and in purchasing power parity); • socioeconomic categories, and the economic situation of the households; • the types of household; • the categories of age; • the degree of urbanisation.
I de lande, hvor indkomstdataene er tilstrækkeligt detaljerede og af tilstrækkelig god kvalitet, er det også muligt at offentliggøre en række tabeller, der viser indkomstfordelingen opdelt på hovedkomponenter (primær indkomst, sekundær indkomst).
In the countries for which the detail and the quality of the data on income prove satisfactory, it is also possible to publish certain tables showing the distribution of income according to its principal components (primary income, secondary income).
Senere kan det også overvejes at skelne mellem indkomst i penge og indkomst i andet end penge.
Later, the possibility of establishing a distinction between monetary and non monetary income could also be considered.
Gældsniveauet er også et nyttigt parameter til at give supplerende oplysninger om forbrug og formue.
The debt level also constitutes a useful parameter to supplement information on consumption and wealth.
Ved at opgøre gælden kan man få oplysninger om, hvordan husstandene finansierer deres køb af varer og tjenesteydelser og anskaffelse af varige forbrugsgoder og bolig.
Its measure would offer information on the way in which households finance their purchases of goods and services, and more particularly their acquisitions of durables and housing.
Forholdet mellem gæld og disponibel indkomst kan også beregnes, således at man får oplysninger om husstandenes gennemsnitlige gældssætning efter indkomstniveau og aldersgruppe (referencepersonens alder).
The ratio of debt to disposable income could moreover be calculated in order to learn the medium-term debt rate of households according to income level or to the life cycle (age of the reference person).
Bolig og varige forbrugsgoder
Housing and durables
Oplysninger om bolig, varige forbrugsgoder og transportmidler supplerer oplysningerne om udgifter og indkomst.
Information on housing, equipment and means of transport supplements that on expenditure and income.
De gør det muligt at få et mere fuldstændigt billede af levestandarden, bl.a. fordi de viser forskellene med hensyn til bolig og komfortniveau.
In fact it makes it possible to obtain a more complete image of living conditions in particular by putting forward the disparities in terms of housing and elements of comfort.
Husstandenes fordeling efter boligens ejerforhold og opførelsesåret kan krydses med de vigtigste klassifikationsvariabler.
Consequently, the distribution of households according to the occupation of housing and the year of its construction could be crossed with the principal classification variables.
Det gennemsnitlige antal personer pr. værelse vil også gøre det muligt at vurdere, hvor meget plads husstandene i gennemsnit har til rådighed.
The average number of persons per room will also make it possible to evaluate average space available to the households.
Endelig kan det i forbindelse med en opgørelse af hjemmenes komfortniveau undersøges, hvor stor en andel af husstandene der har de vigtigste varige forbrugsgoder i den primære bolig (telefon, garage, tv, videosystem, computer, vaskemaskine, opvaskemaskine, køleskab).
Lastly, the proportion of households with the principal equipment or elements of comfort for the main residence (telephone, garage, television, video system, computer, washing machine, dishwasher, refrigerator) could be studied from a point of view of an inventory of the internal comfort of the home.
Disse "velfærdsindikatorer"'1' kan suppleres af data om sommerhus eller anden sekundær bolig samt besiddelse af køretøjer.
These 'feel-good'20indicators could be supplemented by data on the provision of a holiday residence as well as on personal vehicles.
Husstandskendetegn
Household characteristics
For at gøre oplysningerne så komplette som muligt er det praktisk, at brugerne får stillet en række resultater til rådighed, der gør det muligt at beskrive kendetegnene for de husstande, der har deltaget i undersøgelsen.
In order to provide the most complete information possible, it is useful to present to the users certain results making it possible to describe the characteristics of the households having taken part in the survey.
Formålet hermed er specielt at lette senere beregninger, f.eks. fællesskabsgennemsnit eller skift fra gennemsnit pr. husstand til gennemsnit pr. voksenækvivalent.
This aims in particular to facilitate later calculations; for example Community averages, or the shift from average per household data to average per adult equivalent data.
Alt efter hvilke data der foreligger for de enkelte husstandsmedlemmer, kan det også være muligt at offentliggøre populationsstrukturen pr. person (beskæftigelse og alder).
According to the data available on the individuals, it may also be possible to publish the population structure in terms of persons (activity and age).
Desuden vil en række tabeller indeholde oplysninger om den gennemsnitlige husstandsstørrelse udtrykt i antal personer og i voksne ækvivalenter (under anvendelse af de samme klassifikationsvariabler som ovenfor).
Moreover, a number of tables will set out average household size expressed in number of persons and in adult equivalents (using the same classification variables as above).
Det skal bemærkes, at nogle af de tabeller, der er anført her, ikke vil foreligge for 1994-undersøgelseme, da Eurostat har foreslået, at der indsættes nye variabler i listen (gæld). Denne type oplysninger vil imidlertid sandsynligvis kunne anvendes for 1998-undersøgelsernes vedkommende.
It should be remembered that some of the tables envisaged here will not be available for the 1994 surveys owing to the recent inclusion of new variables in the list proposed by Eurostat (debt).
Gennemsnitlige forbrugsudgifter pr. husstand og pr. voksenækvivalent (i national valuta, i ECU, i KKS).
Mean consumption expenditure by household and by adult equivalent (in national currency, in ECU, in PPS).
Gennemsnitlige forbrugsudgifter (i national valuta) pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter referencepersonens stillingsgruppe.
Mean consumption expenditure (in national currency) by household and by adult equivalent according to the socioeconomic situation of the reference person.
Gennemsnitlige forbrugsudgifter (i KKS) pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter referencepersonens stillingsgruppe.
Mean consumption expenditure (in PPS) by household and by adult equivalent according to the socioeconomic situation of the reference person.
Gennemsnitlige forbrugsudgifter (i KKS) pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter husstandens økonomiske situation.
Mean consumption expenditure (in PPS) by household and by adult equivalent according to the economic situation of the household.
Gennemsnitlige forbrugsudgifter (i KKS) pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter indkomstdecil.
Mean consumption expenditure (in PPS) by household and by adult equivalent according to the income decile.
Gennemsnitlige forbrugsudgifter (i KKS) pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter husstandens hovedindkomstkilde.
Mean consumption expenditure (in PPS) by household and by adult equivalent according to the principal source of the household's income.
Gennemsnitlige forbrugsudgifter (i KKS) pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter husstandstype.
Mean consumption expenditure (in PPS) by household and by adult equivalent according to the type of household.
Gennemsnitlige forbrugsudgifter (i KKS) pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter referencepersonens alder. Gennemsnitlige forbrugsudgifter (i KKS) pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter urbaniseringsgrad.
Mean consumption expenditure (in PPS) by household and by adult equivalent according to the age of the reference person.
Transversal elasticitet af forbruget i forhold til indkomst / COICOP-HBS niveau 3 (4 cifre).
Transverse elasticities of consumption to income / COICOP-HBS 4digit level.
1.10 m Det skal dog bemænXes, at der ikke foreligger oplysninger om, hvorfor husstandene har valgt at have bestemte varige fortirugsgoder.
' It should, though be noted that no information is available on the choice of the household for having certain durables.
Forbrugsudgifternes generelle struktur / COICOP-HBS niveau 4 (5 cifre) (pr. 10 000).
Overall structure of consumption expenditure / COICOP-HBS 5-digit level (per 10000).
Forbrugsudgifternes struktur efter referencepersonens aggregerede stillingsgruppe / COICOP-HBS niveau 3 (4 cifre) (pr. 10 000).
Structure of consumption expenditure according to the aggregated socioeconomic category of the reference person / COICOP-HBS 4digit level (per 10.000).
Forbrugsudgifternes struktur efter husstandens økonomiske situation / COICOP-HBS niveau 3 (4 cifre) (pr. 10 000).
Structure of consumption expenditure according to the economic situation of the household / COICOP-HBS 4digit level (per 10.000).
Forbrugsudgiftemes struktur efter indkomstdecil / COICOP-HBS niveau 3 (4 cifre) (pr. 10 000).
Structure of consumption expenditure according to the income decile /COICOP-HBS 4digit level (per 10.000).
Forbrugsudgifternes struktur efter husstandens hovedindkomstkilde / COICOP-HBS niveau 3 (4 cifre) (pr. 10 000).
Structure of consumption expenditure according to the principal source of income of the household / COICOP-HBS 4digit level (per 10.000).
Forbrugsudgifternes struktur efter husstandstype / COICOP-HBS niveau 3 (4 cifre) (pr. 10 000).
Structure of consumption expenditure according to major aggregates/household COICOP-HBS 4digit level (per 10.000).
Forbrugsudgifternes struktur efter referencepersonens alder / COICOP-HBS niveau 3 (4 cifre) (pr. 10 000). Forbrugsudgiftemes struktur efter urbaniseringsgrad / COICOP-HBS niveau 3 (4 cifre) (pr. 10 000).
Structure of the consumption expenditure according to the age of the reference person / COICOP-HBS 4digit level(for 10 000).
Sammenligning af forbrugsstrukturen i 1988 og 1994 / COICOP-HBS niveau 2 (3 cifre) (%).
Comparison of the consumption structure in 1988 and 1994 / COICOP-HBS 3-digit level (%).
Gennemsnitlig indkomst pr. husstand og pr. voksenækvivalent (national valuta, ECU, KKS).
Mean income by household and by adult equivalent (national currency, ECU, PPS).
Gennemsnitlig indkomst pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter referencepersonens stillingsgruppe (100 = gennemsnit for samtlige husstande).
Mean income by household and by adult equivalent according to the socioeconomic situation of the reference person (base 100 = Average of all households).
Gennemsnitlig indkomst pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter husstandens økonomiske situation (100 = gennemsnit for samtlige husstande).
Mean income by household and by adult equivalent according to the economic situation of the household (base 100 = Average of all households).
Gennemsnitlig indkomst pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter indkomstdecil (100 = gennemsnit for samtlige husstande).
Mean income by household and by adult equivalent according the income decile (base 100 = Average of all households).
Gennemsnitlig indkomst pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter husstandens hovedindkomstkilde (100 = gennemsnit for samtlige husstande).
Mean income by household and by adult equivalent according to the principal source of the household's income (base 100 = Average of all households).
Gennemsnitlig indkomst pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter husstandstype (100 = gennemsnit for samtlige husstande).
Mean income by household and by adult equivalent according to the type of household (basel 00 = Average of all the households).
Gennemsnitlig indkomst pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter referencepersonens alder (100 = gennemsnit for samtlige husstande). Gennemsnitlig indkomst pr. husstand og pr. voksenækvivalent efter urbaniseringsgrad (100 = gennemsnit for samtlige husstande). Medianindkomst beregnet pr. husstand og pr. voksenækvivalent (national valuta, ECU, KKS).
Mean income by household and by adult equivalent according to the age of the reference person(base 100 = Average of all the households).
Husstandsfordeling (%) efter indkomstniveau pr. voksenækvivalent (i forhold til gennemsnittet pr. voksenækvivalent). Husstandenes fordeling (%) efter husstandens hovedindkomstkilde. Indkomstkoncentration.
Distribution of households (%) according to the income level by adult equivalent (in proportion of the Average by adult equivalent).
Indkomststruktur (%) efter oprindelse.
Structure of income (%) according to its origin.
Gennemsnitligt gældsniveau efter referencepersonens stillingsgruppe (100 = gennemsnit for samtlige husstande).
Mean debt level according to socioeconomic category of the reference person (base 100 = Average of all households).
Gennemsnitligt gældsniveau efter indkomstdecil (100 = gennemsnit for samtlige husstande).
Mean debt level according to the income decile (base 100 Average of all households).
Gennemsnitligt gældsniveau efter referencepersonens alder (100 = gennemsnit for samtlige husstande).
Mean debt level according to the age of the reference person (base 100 Average of all households).
Gældsrate (gæld/disponibel indkomst) efter indkomstdecil (%).
Debt rate (debt / level of disposable income) according to the income decile (%).
Husstandenes fordeling efter antallet af betalte rater (%).
Distribution of households according to the number of repaid instalments (%).
Varige forbrugsgoder og bolig
Durable goods and housing
' Ejerforhold, boligtype, opførelsesår, moderne bekvemmeligheder, varige forijrugsgoder.
Distribution of households according to the characteristics of housing and of the households' equipment by income decile (%).
Husstandenes fordeling efter boligkendetegn og husstandenes komfortniveau efter aggregeret husstandstype (%).
Distribution of households according to the characteristics of housing and of the households' equipment by age of the reference person (%).
Husstandenes fordeling efter boligkendetegn og husstandenes komfortniveau efter referencepersonens alder (%).
Distribution of households according to the characteristics of housing and of the households'
Husstandenes fordeling efter boligkendetegn og husstandenes komfortniveau efter urbaniseringsgrad (%).
5.7 equipment by degree of urbanisation (%).
Gennemsnitligt antal personer pr. værelse efter forskellige grundlæggende kendetegn'1'.
Mean number of persons per room according to certain basic characteristics22.
Husstandenes fordeling efter forskellige grundlæggende kendetegn'3' (%). Stikprøvestørrelse efter forskellige grundlæggende kendetegn.
Distribution of households according to certain basic characteristics24Sample size according to certain basic characteristics.
Husstandenes gennemsnitlige størrelse (antal personer) efter forskellige grundlæggende kendetegn.
Households' average size (in number of persons) according to certain basic characteristics.
Gennemsnitligt antal voksne ækvivalenter (OECD­skala) efter forskellige grundlæggende kendetegn.
Mean number of adult equivalents (scale of the OECD) according to certain basic characteristics.
Gennemsnitligt antal voksenækvivalenter (ændret OECD­skala) efter forskellige grundlæggende kendetegn.
Mean number of adult equivalents (modified scale of the OECD) according to certain basic characteristics.
Private husstandes sammensætning efter husstandsmedlemmernes alder, køn og stillingsgruppe
Composition of the private households' population according to the age, sex and socioeconomic category of individuals (%).
PERSPEKTIVERNE FOR HBU'ERNE
DEVELOPMENT OF HOUSEHOLD BUDGET SURVEYS
I dette kapitel behandles 2 aspekter af perspektiverne for HBU'erne, nemlig indførelsen af mere hyppige undersøgelser med mindre stikprøvestørrelser og anvendelsen af ny teknologi til datafangst og -behandling.
This chapter treats two aspects of how Household Budget surveys are being developed; Firstly, the introduction of more frequent surveys with smaller sample sizes and, secondly, the use of new technologies for capturing and processing information.
De fleste EU-lande eksperimenterer hele tiden med udformningen og indholdet af undersøgelserne for at forbedre de endelige resultater. Dette kan enten gøres ved hjælp af særlige pilotundersøgelser eller ved at anvende en delstikprøve af den "normale" stikprøve.
Most EU countries experiment with the survey design and content on a continuous basis in order to improve the final results, this can either be done through specific pilot surveys or by using a subsample of the 'normal' sample.
Det anbefales normalt ikke at indføre ændringer i en undersøgelse, uden at man først har undersøgt, om ændringerne kan gennemføres, og hvilke virkninger de har.
It is normally not advisable to introduce changes to a survey without having tested the feasibility and effects of the changes beforehand.
En række forsøg er allerede beskrevet i tidligere kapitler, f.eks. hvordan forbrugsudgifterne kan registreres mere fuldstændigt og forskellige spørgsmål i forbindelse med undersøgelsens udformning (spørgeskema og interview) (se kapitel 2 og 3).
A number of experiments have already been described in previous chapters for example on how to improve the exhaustiveness of recording consumption expenditures or questions related to survey (questionnaire and interview) design (see chapters 2 and 3).
I dette kapitel beskrives mere generelle spørgsmål om undersøgelsens udformning og anvendelsen af ny teknologi.
The developments described in this chapter concern more general issues on survey structure and the use of new technologies.
Indførelse af årlige undersøgelser
Annualisation of surveys
I øjeblikket gennemfører otte EU-lande årlige undersøgelser, nemlig Belgien, Danmark, Spanien, Italien, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige.
Presently, eight EU Member States carry out annual surveys: Belgium, Denmark, Spain, Italy, the Netherlands, Finland, Sweden and the United Kingdom.
Ud af disse har fire haft årlige undersøgelser i en årrække, nemlig Spanien, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige.
Of these, four have had annual surveys for a number of years: Spain, Italy, the Netherlands and the United Kingdom.
Den italienske undersøgelse har i den forbindelse en usædvanlig stor stikprøvestørrelse (der undersøges omkring 36 000 husstande hvert år), mens Spanien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige arbejder med forholdsmæssigt mindre stikprøver (henholdsvis 3 200, 2 000 og 7 000 husstande på årsbasis).
The Italian survey has an unusual large sample size for an annual exercise (approximately 36.000 households are surveyed each year) whereas Spain, the Netherlands and the United Kingdom have relatively smaller samples (respectively 3200, 2000 and 7000 households on an annual basis).
Belgien har indført en årlig undersøgelse, men efter en undersøgelsesudformning, som ligger tættere op ad den tyske 5-årlige undersøgelse end nogen af de "ældre" årlige undersøgelser.
Belgium has introduced an annual survey but following a survey concept that is more modelled on the German 5 yearly survey than any of the 'older' annual surveys.
Danmark, Sverige og Finland har indført en ny udformning af undersøgelserne, som i vidt omfang har den norske fortløbende undersøgelse, som blev indført i 1974, som forbillede.
Denmark, Sweden and Finland have introduced new survey structures which to a large extent is modelled on the Norwegian continuous survey which was started in 1974.
De nordiske lande anvender således i øjeblikket samme udformning af undersøgelserne'1'.
Thus, the Nordic countries use at present the same survey structure33.
Det spanske INE har planer om at gennemføre en grundlæggende ændring af den fortløbende undersøgelse i begyndelsen af 1997.
The Spanish INE is planning to carry out a thorough reform of the continuous survey at the beginning of 1997.