natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det har slået til lyd for, at udviklingsbistanden øges fra 0,7% til 1% af medlemsstaternes BNP, hvoraf kun 0,25% skal være forbeholdt Østlandene.
It asked that development aid be increased from 0.7% of the Member States' GNP to 1%, of which only 0.25% would be allocated to Eastern Europe.
Det har derudover ønsket, at EU tager initiativ til et nyt internationalt partnerskab mellem Nord og Syd på det finansielle og økonomiske område, og at politikken for udviklingssamarbejde bliver en integreret del af den euro pæiske fælles akt (hvori der aldrig er blevet taget hensyn til det indre markeds perspektiver på det eksterne område).
It also wanted the Community to set up a financial and economic new global partnership between North and South and for development policy to become an integral part of the Single Act (which so far has not taken account of the external aspects of the Single Market).
Det direkte valgte Europa-Parlament har lige siden det konstituerende møde i 1979 beskæftiget sig med problemet omkring bekæmpelsen af sulten i verden, og som følge af dets forskellige initiativer opførtes i 1983 for første gang en post på fællesskabsbudgettet (artikel 958).
Since its constituent meeting in 1979, the directly elected EP has examined the problem of combating hunger in the world and, as a result of its various interventions, a budget heading was entered in the Community budget for 1983 for the first time (Article 958).
Der er i årenes løb også opført forskellige andre nye poster på Fællesskabets budget vedrørende f.eks. udgifter til transport af fødevarehjælp, EU's deltagelse i oplagringsprogrammer og hurtige varslingssystemer, udvikling på energiområdet, fremme af EU-investeringer i ulandene, Stabex-ordningen for de blandt de mindst udviklede lande, som ikke er deltagere i Lomé-konventionen, uddannelse af statsborgere fra ulande i Asien og Latinamerika, samarbejde med de arabiske lande på regionalt plan, miljø- og sundhedsspørgsmål i ulandene, bistand til befolkningspolitiske foranstaltninger og programmer i ulandene, narkobekæmpelse og blstandsvurdering.
Various other new headings have been entered in the Community budget over the years, such as the transport costs of food aid, Community participation in storage programmes and early warning systems, substitution measures for the delivery of food aid, energy development, the promotion of Community investment in developing countries, STABEX for the LLDCs not signatories to the Lomé con vention, training for nationals of developing countries in Asia and Latin America, cooperation with the Arab coun tries at regional level, environment and health in the developing countries, aid for population programmes and policies in the developing countries, the fight against drugs and aid assessment.
I en beslutning af 30. september 1993 om Kommissionens meddelelse om udviklingspolitikken frem til år 2000 kritiserer EP Kommissionen, fordi den begrænser sig til statistiske og økonomiske konklusioner, og fordi den i analysen af udviklingslandenes situation kun tager hensyn til makroøkonomiske, men ikke til sociale, socioøkonomiske, økologiske og kulturelle faktorer eller strukturelle mangler.
In a Resolution of 30 September 1993 on the Commission's Communication on development cooperation policy in the run-up to 2000, the EP criticizes the Commission for drawing conclusions merely in statistical and economic terms and for describing the situation in developing countries solely in terms of macroeconomic factors, disregarding the social, socio-economic, ecological and cultural aspects, as well as structural deficits.
Efter EP's opfattelse er det nødvendigt at gå videre end den snævre fokusering på den nyliberale udviklingsmodel, og i stedet koncentrere sig om udviklingslandenes integration i verdensøkonomien.
In the EP's view, it is necessary to move beyond the narrow obsession with the neo-liberal development model, centring on integration into the world economy.
Der bør udarbejdes en strategi til fremme af en bæredygtig udvikling i Nord og Syd, der bygger på principper som solidaritet og kollektive beslutningsprocedurer.
A strategy should be drawn up to promote sustainable development in the North and the South based on principles of solidarity and collective decision-making.
Endelig, for at sætte fart i Nord-Syd-dialogen, helligede Europa-Parlamentet udviklings- og samarbejdspolitikken en betydelig del af sit arbejde under mødeperioden i februar 1988 og vedtog 10 beslutninger.
Lastly, in order to give fresh impetus to the 'North-South dialogue', the EP devoted a large part of its February 1987 part-session to discussing cooperation and devel
Disse lande kan pålægges restriktioner gennem en anvendelse af toldkontingenter, der er fastsat for de enkelte lande, medens de andre leverandørlandes adgang kontrolleres gennem ordningen med fleksible lofter og indikativlofter for de enkelte lande.
now be imposed on these countries through the rigorous application of tariff quotas fixed by country, while access for the other supplier countries was regulated by a system of flexible/target ceilings for each country.
Begrebet toldpræferencer er opstået I erkendelse af de vanskeligheder, lande med begyndende industri, dvs. udviklingslandene, har ved at vinde indpas og udvikle deres salg på industrilandenes markeder. Ordningen er et resultat af UNCTAD's arbejde i 1970 og sigter på at fremme industrialiseringen i udviklingslandene gennem en særlig toldordning.
The 10-year revision scheduled for 1 January 1991 was postponed each year until 1 January 1995, when a new scheme entered into force, based on guidelines proposed by the Commission in June 1994 and unanimously approved by the Council on 19 December 1994.
Hovedtrækkene i den nye fireårige præferenceordning (1995-98)
Main features of the new four-year GSP Scheme (1995-1998)
Til at begynde med gælder den flerårige ordning kun industriprodukter (herunder tekstiler).
Initially, the multiannual scheme concerns only industrial products (including textiles).
Den hidtil gældende ordning for landbrugsprodukter er forlænget til 1. juli 1996, hvor der indføres en ny ordning.
For agricultural products, the provisions previously in force have been provisionally extended until 1 July 1996 when a new agricultural scheme is to be introduced.
Det nye arrangement for industriprodukter omfatter en generel ordning og særlige ansporende ordninger.
The new scheme for industrial products incorporates general arrangements and special incentive arrangements.
Ordningen, der løbende forvaltes af et særligt udvalg, indeholder bestemmelser om midlertidig tilbagetrækning af GSP-fordele.
The scheme, which is run on a day-to-day basis by a Management Committee, includes provisions allowing for its temporary suspension.
Den generelle ord ning bygger på to supplerende mekanismer, nemlig modulering og graduering af toldsatser.
The general arrangements are based on two complementary mechanisms, tariff modulation and graduation.
Siden den 1. juli 1971, dvs. før alle andre, har Fælles skabet anvendt de generelle toldpræferencer over for de udviklingslande, som tilhører "77-landegruppen" inden for UNCTAD, såvel som over for oversøiske lande og territorier, der hører ind under både medlemsstater og tredje lande.
The Community was the first to apply, with effect from 1 July 1971, the GSP to developing countries belonging to the 'Group of 77' within UNÒTAD and to the overseas countries and territories of the Member States and third countries.
I 1995 omfattede ordningen 145 lande og selvstændige territorier og 25 territorier og lande, der hører ind under Fællesskabets medlemsstater eller tredjelande.
In 1995 the system covered 145 countries and independent territories and 25 territories and states dependent on the Member States of the Community or third countries.
I 1991 tilføjedes Albanien, Estland, Letland og Litauen efterfulgt i 1993 af landene i det tidligere Sovjetunionen.
Albania, Estonia, Lithuania and Latvia were added in 1991, and the countries of the former Soviet Union in 1993.
Det første arrangement blev anvendt fra 1971 til 1980.
The first scheme applied from 1971 to 1980.
Hovedlinjerne heri var følgende: Der blev ydet ensidige og ikke-gensidige toldpræferencefordele for:
The main features were as follows: preferential tariff advantages granted unilaterally and on a non-reciprocal basis for:
— forarbejdede landbrugsvarer (der var fastsat toldnedsættelser for et bestemt antal varer på en positivliste);
— processed agricultural products (tariff reductions were allowed on a given number of scheduled products);
I modsætning til den tidligere omfatter denne ordning ikke præferencetoldmargener (kvoter, faste mængder til nulsats, lofter), hvilket er en betydelig forenkling.
Unlike the previous scheme, the new one imposes no preferential limits (quotas, fixed zero-duty amounts, ceilings), which is a major simplification.
Præferencerne gælder derfor, så længe ordningen varer, uden kvantitative begrænsninger.
In other words, the preferential duty is applicable for as long as the scheme remains in force, with no limits on quantity.
For at beskytte følsomme varer er præferencesatsen ikke længere automatisk nul, men vil blive moduleret i overensstemmelse med de følsomhedskategorier, der opstilles for de enkelte vare grupper (artikel 2 i forordningen).
However, to allow for product sensitivity, the preferential duty is no longer automatically zero, but will be modulated in line with the category of sensitivity established for each product (Article 2 of the Regulation).
Der er fire varekategorier:
There are four types of product:
— meget følsomme varer, først og fremmest tekstiler og ferrolegeringer, hvor præferencetolden er lig med 85% af den fælles toldtarifs toldsats for den pågældende vare (bilag I, del 1);
— very sensitive products, basically textiles and ferroalloys, for which the modulated preferential duty will be 85% of the CCT duty normally applied (Annex I, part 1);
Der blev dog hvert år gennemført ændringer og forbedringer.
Special measures were introduced for, in particular, textiles and coir and jute products.
— følsomme varer, der omfatter en lang række varer lige fra kemikalier til sko, elektronik, biler og børster, hvor præferencetolden er lig med 70% af satsen i den fælles toldtarif (bilag I, del 2);
— sensitive products, incorporating a wide range of products from chemicals to shoes, electronics, cars and brushes, for which the modulated preferential duty will be 70% of the CCT duty (Annex I, Part 2);
— halvfølsomme varer, der også omfatter mange for skellige varer, hvor præferencetolden er lig 35% af sat sen i den fælles toldtarif (bilag I, del 3);
— semi-sensitive products, also very diverse, for which the modulated preferential duty will be 35% of the CCT duty (Annex I, Part 3);
Det andet arrangement skulle gælde i 10 år (19801990).
The second scheme was to apply for ten years (1980-1990).
Dog blev det bestemt, at der skulle gennemføres en analyse af, hvordan det virkede, således at der var mulighed for at ændre arrangementet for anden halvdel af dette årti.
Provision was included, however, for an assessment to be made of its operation to allow changes to be made for the second half of the ten-year period.
Hovedlinjerne var følgende:
Its main features were as follows:
— ikke-følsomme varer, der helt fritages for told (bilag I, del 4).
— In the manufacturing sector, all quantitative restrictions were abolished in the case of the 36 least developed countries.
— For industrisektorens vedkommende blev enhver form for mængdebegrænsning ophævet for de 36 mindst udviklede landes vedkommende.
The modulated preferential duties and sensitivity lists will be valid throughout the period the scheme is in force, and will not be reviewed before 1 January 1999.
— Ordningen med præferencebegrænsninger for de følsomme industriprodukter blev ændret: den oprindelige ordning, som bestod i en samlet, ensartet kontrol af alle modtagerlandene, er blevet erstattet af en ny ordning,
— The mechanism of preferential limits applicable to 'sensitive' industrial products was modified: under the original system, all beneficiary countries were monitored globally on an identical basis.
De modulerede præferencetoldsatser og følsomhedskategorierne gælder i hele forordningens gyldighedsperiode og vil ikke blive ændret før den 1. januar 1999.
Under the previous scheme, allowance could be made for the beneficiaries' varying degrees of competitiveness for
EU's eksterne forbindelser b. Graduering d. Særlige ansporende ordninger
The Union's external relations d. Special incentives arrangements
Den mest slående nyskabelse i den foreliggende GSP-ordning er denne opstilling af udviklingspolitiske mål.
This is the most striking innovation of the new GSP scheme, which in this way has acquired new develop ment policy objectives.
For nyelsen begrundes først og fremmest med behovet for at støtte modtagerlandene på alle områder - herunder han del - med henblik på at forbedre udviklingens kvalitet ved hjælp af mere avancerede social- og miljøpolitikker.
The main reason for this is the need to bring all the available means - including trade -to bear on helping the beneficiary countries to improve the quality of their development by adopting more advanced social and environmental policies.
De supplerende fordele i GSP-ordningen har til formål at udligne ekstraomkostningerne for de lande, der gennem fører sådanne politikker.
The additional preferential advantages offered by the GSP scheme in this connection are designed to offset the extra cost incurred by the countries concerned in introducing such policies.
Forordningen indeholder en formel bestemmelse (artikel 7 og 8) om princippet om indrømmelse af supplerende præferencemargener til lande, der anmoder herom, og som overholder ILO-konventionerne (på det sociale område) og de standarder, der fastlagt af Den Internationale Organisation for Tropisk Træ; men den vil ikke blive håndhævet før 1998, således at landene får tid til at til passe deres politikker.
The principle of awarding additional preferential margins on request to countries that adhere to the ILO conventions (in the social sphere) and those of the ITTO (tropical timber) is enshrined as a formal legal rule (Articles 7 and 8), although it will not be implemented until 1998, to allow the countries concerned to adjust their policies accordingly.
Under den tidligere ordning kunne der tages højde for de begunstigede landes varierende konkurrenceevne inden for bestemte varesektorer gennem anvendelse af individuelle kvoter eller udelukkelse af visse lande (differentiering).
specific products by applying individual quotas or even excluding certain countries (differentiation).
Gradueringsordningen indebærer en helt ny fremgangsmåde.
The graduation mechanism involves an entirely different approach.
Frem for at vurdere et givet lands kon kurrenceevne inden for en bestemt varesektor indebærer den nye ordning en vurdering af det enkelte lands Industrielle specialisering inden for hver overordnet produktionssektor med henblik på at fastslå, hvilke lande der på baggrund af deres udviklingsgrad stadig har brug for GSP for at bevare et tilfredsstillende eksportniveau.
Rather than assessing the competitiveness of a given country for a given product, the new system evaluates the industrial capacity achieved by each beneficiary in each major production sector, to determine which countries, in view of their degree of development, still need the GSP to maintain satisfactory export levels.
Når et land ikke længere har dette behov, vil det gradvist blive frataget fordelene inden for den pågældende sektor, og de mindre udviklede lande vil således få større præferencefordele end de mere udviklede lande.
Where a country has developed to the extent that that is no longer the case, its GSP benefits will be gradually withdrawn in the sector concerned, giving the less developed countries a prefer ential advantage over the more advanced countries.
Tilbagetrækningsforanstaltninger finder anvendelse på lande i overens stemmelse med et specialiseringsindeks for hvert land og hver sektor i kombination med et udviklingsindeks, der omfatter det pågældende lands indkomst pr. indbygger og eksport af forarbejdede varer.
Countries whose GSP benefits are to be withdrawn are identified by applying a specialization index specific to each country in each sector, combined with a develop ment index that measures each country's general level of industrial development in terms of annual per capita income and total manufacturing exports.
De sektorer og lande, der er omfattet af gradueringsordningen, er opført i bilag II til forordningen.
Production sec tors and countries to which the graduation mechanism apply are listed in the regulations' Annex II.
Med visse undtagelser (se nedenfor) iværksættes gradueringsordningen i to faser.
Barring exceptions (see below), the graduation mechanism is introduced in two phases.
I den første fase nedsættes præferencemargenen med 50% inden for den berørte sektor i det pågældende land.
In the first phase, the preferential margin for a given country in the sector con cerned will be halved.
Præferencemargenen vil først blive afskaffet helt i den anden fase.
The margin will be entirely eliminated only in the second phase.
Datoen for iværksættelsen af disse to faser afhænger af de berørte landes indkomst pr. indbygger i 1991:
The dates on which the two phases have been, or will be, introduced vary according to the per capita income in 1991 of the countries concerned:
Traditionelt har kun de mindst udviklede lande været berettiget til mere fordelagtige ordninger end de generelle GSP-præferencer.
Traditionally, the only countries entitled to arrangements more favourable than the standard GSP benefits have been the least developed countries.
Imidlertid blev der i 1990 indført en lig nende ordning for de fleste Andespagt-lande (Bolivia, Colombia, Ecuador og Peru) på baggrund af disse landes problemer med at bekæmpe narkotikaproduktion og -handel og den deraf følgende alvorlige mangel på social, politisk og økonomisk stabilitet.
However, in 1990 a similar system was provisionally introduced for most of the Andean Group (Bolivia, Colombia, Ecuador and Peru) in view of the problems with which these countries were confronted in their efforts to combat drug production and trafficking, and the serious social, political and economic destabilization they entailed.
Formålet er at give de berørte lande eksportmuligheder, som vil fremme dyrkningen af andre afgrøder end cocaplanten.
The aim is to give the coun tries concerned export opportunities that will encourage the cultivation of crops other than coca.
I 1991 blev ordningen udvidet til også at omfatte landbrugsprodukter fra Mel lemamerika (Costa Rica, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama og El Salvador).
In 1991, this sys tem was extended to cover agricultural products from Central America (Costa Rica, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama and El Salvador).
— lande med en indkomst pr. indbygger på under 6000 USD - første fase iværksættes den 1. januar 1997 og anden fase den 1. januar 1998 (udelukkelse).
— countries with per capita income of less that US$ 6 000: 1 January 1997 for the first phase, and 1 January 1998 for the second phase (exclusion).
Der er tre undtagelser fra gradueringsordningen, hvoraf to består i supplerende foranstaltninger og den tredje i fri tagelse af visse lande.
There are three types of exception to the graduation mechanism, consisting of two complementary measures and a third exempting certain countries.
Det er ikke noget nyt, at der åbnes mulighed for at trække GSP-fordele tilbage som en reaktion på visse former for adfærd.
The concept of withdrawing GSP benefits from a country in response to certain practices is not new.
Denne mulighed har hele tiden været indbygget i GSP-ordningen, og den er blevet anvendt tidligere som en reaktion på illoyal handelspraksis og forskelsbehandling.
It is an inherent feature of the autonomous character of the GSP, and has already been employed in the past in response to discriminatory or fraudulent trading practices.
De nye bestemmelser er imidlertid mere præcise og omfatter andre tilfælde af nedværdigende og uacceptabel praksis, herunder alle former for slavearbejde, eksport af varer frem stillet i fængsler, men frem for alt utilstrækkelig kontrol i for bindelse med narkotikahandel og hvidvaskning af penge.
However, the new provisions are more precise and refer to other degrading and clearly unacceptable practices, such as slave and forced labour, exports of prison-manufactured products, and manifestly inadequate controls on drug trafficking and money laundering.
Det nye ved den foreslåede procedure er en række garantier, som vil gøre det muligt for alle parter at fremsætte deres synspunkter i forbindelse med Kommissionens undersøgelse af sagen.
What is new is the guarantees offered by the proposed procedure, which will enable all the parties concerned to present their views in connection with the Commission investigation of the matter.
De mest udviklede lande udelukkes fra ordningen fra den 1. januar 1998 på grundlag af kriterier, som Kommissionen stiller forslag om til Rådet i 1997, og dette gælder også sektorer, som ikke oprindelig var omfattet af den egentlige gradueringsordning.
The most advanced countries are due to be excluded from the scheme altogether by 1 January 1998, including in the sectors not initially affected by the basic graduation mechanism, in accordance with criteria that will be defined in a proposal the Commission will submit to the Council in 1997.
I modsætning til gradueringsordningen og de særlige ansporende ordninger har tilbagetrækningsproceduren fundet anvendelse fra den 1. januar 1995, og klager kan fra denne dato indgives til Kommissionen, der sender dem videre til forvaltningsudvalget.
The graduation mechanism is, with effect from 1 January 1996, also applied to countries whose share of exports of eligible products in a given sector is greater than 25%, even if the criteria of the basic graduation mechanism are not met.
Gradueringsordningen finder med virkning fra den 1. januar 1996 også anvendelse på lande, hvis andel i eksporten til Fællesskabet af varer omfattet af GSP inden for en given sektor overstiger 25%, selv om kravene i den egentlige gradueringsordning ikke er opfyldt.
Unlike the graduation mechanism and the special incentives arrangements, the withdrawal procedure has been applicable from 1 January 1995, after which date com plaints can be submitted to the Commission, which will forward them to the Management Committee.
Den 18. november 1994 udtalte EP sig i to beslutninger om den nye ordning. Den ene beslutning drejede sig om
On 18 November 1994 the EP expressed its opinion on the new system in two resolutions.
EU's eksterne forbindelser en meddelelse fra Kommissionen om de overordnede ret ningslinjer for den nye ordning [1].
with a Commission Communication on the general principles on which the new system was based [1].
Den anden vedrørte selve retsaktforslaget og indeholdt en række ændringsforslag hertil [2].
The other was a legislative resolution dealing with the specific proposal and referring to proposals for amendments presented by the EP [2].
Selv om EP generelt godkendte ret ningslinjerne for den nye ordning, stillede det forslag om indføjelse af en ny betragtning i forordningen under frem hævelse af: iværksættelsen af den nye GSP-ordning.
While generally endorsing the principles on which the new scheme is based the EP proposed a new recital in the regulations introductory part pointing to a number of shortcomings of the scheme such as:
— for ringe udnyttelse af mulighederne i den generelle præferenceordning;
— insufficient take-up of the opportunities provided by the GSP;
— en særlig ringe udnyttelse af ordningen i de mindst udviklede lande;
— particularly low take-up by the least developed coun tries;
— en for skæv fordeling af begunstigelserne til hen holdsvis Asien og Latinamerika, til førstnævntes fordel;
— too great an imbalance in the allocation of benefits between Asian and Latin American countries to the advantage of the former;