natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fællesskabslovgivning på affaldsområdet
- the safe elimination and reuse of wastes in general (outline directive);
Begrænsning af affaldsmængden og forvaltning af det producerede affald
A number of other sectors are currently being examined by the Commission.
Som et led i Fællesskabets .miljøbeskyttelsesprogram gennemfører Konmissionen med bistand fra Udvalget for forvaltning af affald aktioner på to niveauer :
Within the framework of the Community's environmental protection programme the. Commissionhas been working with the assistance of the Waste Management Committee in two areas :
- med hensyn til fremstilling og forbrug af varer (dvs. før produktionen af affald) overvejes følgende midler : at undgå spild, at forøge varernes levetid, at ændre produkternes udformning og sammensætning for at fremme bortskaffelse eller genanvendelse, at tilskynde producenterne til i størst mulig udstrækning at anvende genvundne materialer ;
-studying ways of reducing waste at the moment of production and consumption, in creasing the life of goods and modifying the design and composition of goods to facilitate disposal or recycling, encouraging manufacturers to use recuperable material as much as possible;
- efter frembringelsen af affaldet drejer det sig om at fremme systemer for separat indsamling, behandling Og udnyttelse af affald.
- promoting selective waste collection systems to facilitate reprocessing and reuse of wastes.
Udvalget for forvaltning af affald, der er opdelt i forskellige arbejdsgrupper med Kommissionens repræsentant som formand ("emballage", "returpapir", "giftigt affald", "udnyttelse i landbruget", "energimæssig udnyttelse" osv.) har i to år meget effektivt bistået Kommissionen i dens kamp mod spild ved dels at fremsætte forslag om en rationel metode til forvaltning af "affalds-kapitalen", og dels at foreslå forskellige metoder til genvinding af energi og vigtige materialer.
For two years the Committee, which has a number of subcommittees chaired by the European Commission, (packaging, waste paper, toxic waste, agricultural wastes, •energy wastes, etc.) has been effectively assisting the Commission in its antiwastage campaign by proposing, on the one hand, a rational management method for "capital wastes", and on the other, different methods for recuperating energy and essential materials.
Efter en foreløbig gennemgang af situationen i Fællesskabet på grundlag af talrige undersøgelser, der er udført af Kommissionen,· lader det til, at de former forgenvinding, som ud fra et økonomisk synspunkt (med hensyn til nettoværdi pr. t) er mest fordelagtige, er genanvendelse af metaller, genanvendelse af papir af -jod kvalitet, genbrug af glasbeholdere, genanvendelse af termoplast og bildæk, vulkanisering af bildæk, genanvendelse af visse tekstiler, genanvendelse og genbrug af spildolie samt anvendelse af halm til fremstilling af papirmasse.
Various preliminary investigations and surveys in the Community that have been undertaken by the Commission show that the most valuable forms of recuperation from the financial point of view (in terms of net value per tonne) are there cycling of metals, quality paper, the reuse of glass containers, the recycling of thermoplastics and tyres, tyre retreading, the recycling of certain textiles, the recycling and reuse of waste oils as well as use of straw to produce paper pulp.
Genanvendelse af blandingspapir til fremstilling af pap, rensning af opløsningsmidler og fremstilling af foderstoffer på grundlag af levnedsmiddelaffald synes ligeledes at være fordelagtige former.
Another interesting area is the recycling of paper'mixtures to produce cartons, the cleaning of solvents, and the production of animal foods from waste food.
Generelt synes de mindst fordelagtige valg ud fra et økonomisk synspunkt at være anvendelse af materialer til fremstilling af brændselsolie eller kompost og anvendelse af plast til forstærkning af byggematerialer, slagger og pulveriseret brændselsaske til byggeri'og dæmninger.
There are often factors specific to each situation which influence the costs and viability of waste recuperation. In some urban areas, inhabitants cannot be forced to separate their rubbish before collection, and manufacturers can find themselves unable to treat their own wastes without heavy investments in new plant.
Andre, ikke-økonomiske kriterier
There are of course factors other than financial ones which have to be taken into account.
»len det er imidlertid sikkert, at man må tage hensyn til andre kriterier end de økonomiske, når man taler om genvinding af affald.-
Saving scarce resources - oil-based products and metals - is particularly important.
Det er navnlig vigtigt til en vis grad at spare på "sjældne ressourcer", når det drejer sig om produkter på basis af olie og metaller.
In certain cases, recuperation can result in reduced pollution and less destruction of the countryside.
Genvinding betyder endvidere i en række tilfælde begrænsning af den globale forunrening og af ødelæggelsen af miljøet, og dette gælder navnlig de steder, hvor råstofferne udvindes, og hvor den primære behandling er forholdsvis forurenende.
This is particularly the case in extractive in dustries where primary processing can be relatively polluting.
Den rolle, som Kommissionen og Det rådgivende udvalg for forvaltning af affald spiller på dette område, er endvidere så meget desto vigtigere, som Fællesskabet som helhed i høj grad er afhængigt af omverdenen med hensyn til en række råstoffer.
The Commission role, along with that of the Waste Management Committee, is all the more important since the Community is heavily dependent on third countries for its raw materials.
For må de Ni ikke bl.a. importere 60% af behovet for papir og papirmasse ? Cg indtil 90% af behovet for jern, zink, tin og nonferro-metaller ?
The Nine have to import some 60 % of their paper and paper pulp requirements, and 90 % of iron, zinc, tin and non-ferrous metals.
Alle disse materialer ophobes i betydelige mængder i vort affald.
Many of these metals are to be found - albeit mixed together - in our-rubbish.
Og de må genvindes.
They have to be saved.
Fællesskabets udvalg for forvaltning af affald består af 20 medlemmer : to repræsentanter for hvert fællesskabsland og Kommissionens repræsentanter.
The Community's Waste Management Committee is composed of 20 members, two representatives from each Community country and 2 commission representatives.
Medlemmerne er :
National members are :
J. REGINSTER Tjenesten for planlægning af videnskabspolitik Ministeriet for videnskabspolitik
Mr. J. REGINSTER Ministry for Scientific Policy
M. RENSON Sundheds- og miljøministerens kabinet Statens centraladministration
Mr. M. RENSON Ministry of Public Health and the Environment
S. SEITZBERG Direktør for Renholdningsselskabet, et selskab uden profitmæssigt sigte, der beskæftiger sig med indsamling af affald
Mr. S. SEITZBERG Director of the Renholdningsselkabet, a non profit making association which deals with waste collection
J. ALOISI de LARDEREL Underdirektør for affaldsproblemer i ministeriet for miljø og livskvalitet .
Mme J. ALOISI de LARDEREL Assistant director for waste problems, Ministry of Environment and Living Conditions
M. CLAMEN Fast sekretær for den delegerede for besparelser og råstoffer Ministeriet for industri og. forskning
Mr. N. CLAMEN Permanent secretary, raw materials and economies, Ministry for Industry and Research
Dr. G. FELDHAUS Direktør i indenrigsministeriet, med ansvar for problemer i forbindelse med støj, luft, vand og affald
Director, responsable for problems concerning noise, air, water and waste, Ministry of the Environment
V. PANUNZIO ■ < " ' Formand for industriministeriets udvalg for økologi og industri Dr. A. PADRONO Indenrigsministeriet, préfet
Dr. A. PADR0N0 Prefect, Ministry of the Interior
L. HOPKINS "Senior Scientific Officer" ved instituttet for forskning og industrinormer (1RS)
Mr. L. HOPKINS "Senior Scientific Officer" in the Institute for Industrial Research Standards (I.I.R.S.)
P. WEBER Ansvarlig for forvaltning af affald i sundheds­og miljøministeriet (instituttet for hygiejne os sundhed)
Responsible for waste management in the Ministry for Public Health and the Envi ronment
G.M. WEDD Direktør i miljøministeriets afdeling "støj, luft og affald"
Director of the "Noise, air and wastes" division in the Ministry of the Environment.
Formanden for udvalget er M.­ Carpentier, der er generaldirektør og chef for tjenesten for miljø­ og forbrugerbeskyttelse i Kommissionen for De europæiske Fællesskaber.
The Committee is chaired by Mr. M. Carpentier, Director-General, Head of the Environment and Consumer Protection Service of the Commission of the European Communities.
Genvinding af affald en økonomisk og økologisk nødvendighed
Ecplogical and economic necessity of waste recycling
Brochure ohandler Kommissionens aktiviteter vedr ãnti-spild og genbrug.
This is a brochure which explains the Commission activities which concern the antiwaste and recycling programmes.
Den forklarer desuden den rolle, som udvalget for forvaltning af affaldsstoffer, der blev nedsat i 1976 af Kommission, spiller.
Amongst other things, it explains the role of the Waste Management Committee, formed by the Commission in 1976.
PRAKTISK VEJLEDNING VEDRØRENDE DE JURIDISKE ASPEKTER AF INDUSTRIELLE UNDERLEVERANCER INDEN FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB
PRACTICAL GUIDE TO LEGAL ASPECTS OF INDUSTRIAL SUB-CONTRACTING WITHIN THE EUROPEAN COMMUNITY
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1990
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1989
Kommissionen for De Europæiske FæLLesskaber
Commission of the European Communities
PRAKTISK VEJLEDNING VEDRØRENDE DE
PRACTICAL GUIDE TO LEGAL ASPECTS
AF INDUSTRIELLE UNDERLEVERANCER
OF INDUSTRIAL SUB-CONTRACTING
INDEN FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB
WITHIN THE EUROPEAN COMMUNITY
Stillet over for hastige teknologiske forandringer og konkurrence fra selskaber i USA, Japan og i stadig højere grad andre lande, reagerer europæiske firmaer ved at indføre nye organisations- og styringsmetoder i produktionsprocesserne.
Faced by rapid technological change and competition from companies in the USA, Japan and increasingly other countries, European firms are responding by introducing new organisational and managerial methods in their production processes.
Tiden er stærkt på vej til at løbe fra det monolitiske firma, som udøver sin virksomhed i ensomhed; der er en hastig udvikling i gang hen imod større indbyrdes afhængighed mellem firmaerne for at forbedre konkurren­ ceevnen.
The monolithic firm operating in isolation is rapidly becoming outdated: interdependence among firms is developing rapidly to improve competitiveness.
Leverancer udefra er nu et led i virksomhedens strategi og teg­ ner sig for 50-60% af omsætningen i de fleste førende europæiske pro­ dukt i onsvirksomheder.
Outsourcing is now part of the enterprise's strategy representing 50 to 60% of the turnover of most leading European manufacturing industries.
Udbygningen af det transnationale samarbejde, som begunstiges af gennem­ førelsen af enhedsmarkedet i 1992, vil øge behovet for en kLar forståelse af parternes forpligtelser og ansvar. Kommissionen for De Europæiske
The development of transnational cooperation, favoured by the single market of 1992, will reinforce the need for a clear understanding of each partner's obligations and liabilities.
Fællesskaber har bidraget hertil ved udarbejdelse af en praktisk vejled­ ning vedrørende de juridiske aspekter af industrielle underleverancer i
The Commission of the European Communities has contributed to this by producing a practical guide to legal aspects of industrial subcontracting in Europe.
Sammen med andre initiativer, der tages pa fællesskabsplan og i medlems­ staterne, kan dette nyttige instrument måske medvirke til at skabe en generel ramme, som er mere fleksibel og bedre tilpasset en situation, hvor der indgas aftaler om underleverancer på transnationalt plan.
This useful instrument, together with other initiatives at the Community and national level, may help to create an overall framework, more flexible and better adapted to the emergence of subcontracting partnerships at transnational level.
Kommissionen vil fortsat tage initiativer, som med undtagelse af direkte indgriben i forholdet mellem hoved- og--under Leverandør -vi L forbedre ei— hvervskLimaet for de pågældende firmaer.
The Commission will continue to launch actions which, excluding direct intervention in the relationships between main- and subcontractors, will improve the environment in which those firms operate.
Den praktiske vejledning er i to dele.
The Practical Guide has been divided into two parts.
Hovedformålet med første del er i en række kapitler at behandle vigtige juridiske spørgsmål og problemer, som næsten aLtid vil være af betydning for underleverandøren, uanset dennes nationalitet eller hjemsted.
The main purpose of Part One is to consider in successive chapters major legal issues and problems that will almost always have relevance to the subcontractor, regardless of its nationality or location.
End­ videre omtales de rettigheder, som bør nyde beskyttelse ved indgåelse af kontrakter om underleverancer, samt de forpligtelser og det ansvar, som parterne måtte pådrage sig.
It also states the rights that need to be protected by such contracts and as well the obligations and liabilities which may be incurred by them.
Efter hvert kapitel følger en liste over relevante spørgsmål, som en underleverandør maske ønsker svar pa, når han skal tage stilling til betingelserne i en eventuel kontrakt.
Each of the chapters is followed by a list of relevant questions that a subcontractor may need to ask when considering the terms of a possible contract.
Anden del omhandler efter tur situationen i hver enkelt medlemsstat, og der søges tilvejebragt så mange oplysninger som muligt om retlige og kom­ mercielle spørgsmål, som vil være af betydning for underleverandører.
Part Two deals with each Member State in turn and seeks to provide as much information as possible relevant to legal and technical issues in that country that will be of relevance to subcontractors.
Det er klart, at det betydelige antal særskilte retssystemer, der findes i Fællesmarkedet, og de mange forskellige markeder og sektorer, giver anledning til mange vanskeligheder i forbindelse med udarbejdelsen af en sådan vejledning i en form, der opfylder så forskelligartede behov.
It will be understood that, given the existence of a substantial number of separate legal systems within the Common Market and many different markets and sectors, the preparation of such a Guide in a form to satisfy such varied needs presents many difficulties.
Det vil uværgerligt være sådan, at problemer, som er af væsentlig betyd­ ning for én underleverandør, kun vil være af ringe betydning for en anden.
Inevitably problems that appear of central importance to one sub contractor will seem of only marginal relevance to another.
I vejledningen lægges hovedvægten desuden på, hvorledes relevante juridi­ ske spørgsmål kan gribes an i praksis, og den erstatter derfor ikke behovet for at søge kompetent professionel bistand til udformning af de detaljerede bestemmelser i den enkelte underleverandørkontrakt, ligesom den ikke ma betragtes som en juridisk lærebog eller opslagsbog.
Moreover, since its emphasis is on the practical approach to the relevant legal issues, it does not replace the need to obtain competent professional advice on the detailed terms of individual subcontracts nor is it to be treated as a legal textbook or encyclopaedia.
Endvidere gøres der ikke forsøg på at gengive kommercielle oplysninger eller råd, som foreligger frit tilgængelige fra officielle kilder, såsom oplysninger om tilskud eller anden finansiel bistand til underleverandører, eller at anføre ordninger for sammenføring af eller etablering af forbindeLser mel­ lem underleverandører og hovedleverandører på tværs af de nationale græn­ ser.
It does not seek to repeat commercial information or advice which is freely available from official sources, such as details about grants or other financial assistance for subcontractors, or to list schemes for matching or linking subcontractors and maincontractors across national frontiers.
I betragtning af de mange forskellige sektorer, der findes, og det brede anvendelsesområde for eventuelle kontrakter, gøres der heller ikke forsøg pa at fastsætte standardklausuler eller udarbejde standard kon­ trakter .
Nor, given the immense variety of sectors involved and the range of possible contracts, does it seek to provide standard clauses or contract forms.
Praktisk vejledning vedrørende de juridiske aspekter af industrielle underleverancer inden for
aspects of the European industrial Communi t y
Det Europæiske Fællesskab
Pract ical guide subcontracting to legal within
Kvalitetskontrol og kontraktlige for­pligtelser i tilknytning til kvalitet
Contractual Quality
Værktøjer
Tooling
Fortrolighed og eneret: intellektuel ejendomsret og knowhow
Confidentiali Int ellee tuai and Knowhow
Prisfastsættelse og betalingsmetoder
De termination and Methods of
Underleverandørens levering af varerne til hovedleverandøren
Delivery Contractor the Goods to the by the Sub-Contractor
Domstole og voldgift
Courts and Arbitration
Valg af lovgivning og domstole
Applicable of Courts
Hvad forstås ved industriel underleverance?
What is industrial sub-contracting?
(ii) specialiserede underleverander, hvor hovedleverandøren far leveret varer eller tjenesteydelser, som han ikke selv fremstiller eller yder
"sub-contractor", being required by another business, which we shall call the "contractor", to provide for the contractor goods or services which the contractor requires for its own commercial purposes, often, though not invariably, by incorporating these goods or services in some form of larger assembly.
Inden for disse to kategorier er der yderligere opdelinger, hvor underleverandøren i nogle tilfælde udelukkende giver sig af med fremstilling, medens han i andre tilfælde også yder tjenester i form af detaljeret formgivning efter særlig afta­ le og i overensstemmelse med hovedleverandørens specifikationer.
Within these two categories there are further sub-divisions whereby in some cases the subcontractor merely manufactures whilst in other cases the subcontractor also provides detailed design services by special arrangement to the requirements of the contractor.
End­ videre kan der sondres mellem andre former for underleverancer, her­ under produktunderleverancer, hvor underleverandøren blot fremstiller en komponent, der skal indgå som en del af en større vareenhed eller en komponent, som sælges af hovedleverandøren, udstyrsunder leverancer,
Again, one can distinguish between other species of subcontracting including product sub contracting under which the subcontractor merely makes a component to form part of a larger product or assembly to be sold
5 - hvor underleverandøren fremstiller en eller flere komponenter, der irdgår i hovedleverandørens produktionsudstyr, og endelig underle­verancer i form af tjenesteydelser, hvor underleverandøren leve­rer tjenesteydelser, som er af væsentlig betydning for hovedleve­randørens forretningsvirksomhed, men som er forskellige fra dennes hovedaktiviteter (f.eks. regnskabsanalyser eller vedligehoLdelse) .
by the contractor, equipment subcontracting where the sub contractor is manufacturing one or more components of the contractor's production equipment, and finally services sub contracting where the subcontractor supplies services to the contractor vital to the operations of the contractor but distinct from its principal activities (for example, the provision of accounting research or maintenance services).
I denne vejledning vil vi koncentrere os om produktunderleverancer, idet mange af de bemærkninger, der fremsættes, dog også vil være relevante for andre former for underleverancer.
In this Guide we shall concentrate on product sub-contracting, though many of the comments made will have relevance also to other types of sub contracting.
Sammenligning mellem industrielle og andre underleverandørkontrakter
Industrial and other subcontracting contracts compared
Industrielle underleverancer kan ses i modsætning til under­leverancer i forbindelse med byggeri eller ingeniørarbejder.
Industrial subcontracting can be contrasted with sub contracts involved in building or civil engineering projects.
Under­leverancer af denne art finder ofte sted på grundlag af standard­kontrakter af betydelig længde og et kompliceret indhold, som er godkendt af de pågældende arkitekters og ingeniørers brancheorganisa­tioner og accepteres af både hovedleverandører og underleverandører i de pågældende sektorer som grundlag for regulering af deres kon­traktforhold.
These subcontracts are often set out in standard form documents of considerable length and complexity, approved by the relevant professional bodies of architects and civil engineers and accepted by both contractors and subcontractors in those sectors to regulate their contractual relationship.
I modsætning hertil gør de meget forskelligartede forhold, der gør sig gældende for underleverancer i industrisekto­ren, det næsten umuligt at udforme en enkelt kontraktformular på dette område, som, uanset hvor dygtigt eller omhyggeligt, den er udformet, kan anvendes på mere end et begrænset område, omend der findes visse standardformularer til nogle former for underleveran­cer.
By contrast, although some standard forms exist for particular types of industrial sub-contracts, their enormous variety make it almost impossible for any individual form of subcontract, however skilfully or carefully prepared, to have more than limited application.
Industrielle under leverandørkontrakter kan imidlertid findes inden for de fleste industrisektorer.
Such subcontracts can, however, be found in most sectors of industrial production.
Udviklingskontrakter
Development Contracts
Det vil imidlertid være forkert at antage, at et underleverandør- forhold på det industrielle område blot indebærer, at underleverandø­ ren leverer sine varer eller tjenesteydelser til opfyldelse af de af hovedleverandøren fastlagte krav.
It would, however, be misleading to assume that industrial subcontracts involve simply the provision by the subcontractor of goods or services to meet the technical requirements of the contractor.
Navnlig på de højteknologiske om­ rader er det også ret almindeligt, at hovedleverandøren trækker pa underleverandørens specialiserede teknik og erfaringer for pa et tid­ ligt tidspunkt at få råd og vejledning vedrørende de tekniske speci­ fikationer, der vil være ideelle for den pågældende vare.
In particular in areas of high technology it is also quite common for the specialised techniques and experience of the subcontractor to be called upon by the contractor to provide it with guidance at an early stage as to the technical specification appropriate for that particular product.
Underleve­ randøren kan saledes af hovedleverandøren blive anmodet om at indtræde i et foreløbigt kontraktforhold eller deltage i en udviklingskontrakt, i henhold til hvilken underleverandøren udfører forsøg med henblik pa at fastslå, om de af hovedleverandøren på forhånd fastsatte krav kan opfyldes, og i bekræftende fald på hvilke betingelser og pa grundlag af hvilke specifikationer.
The subcontractor indeed may be required by the contractor to enter into a preliminary or development contract under which tests are carried out by the subcontractor to establish whether the anticipated requirements of the contractor can be met and, if so, upon what terms and to what specification.
Først efter en tilfredsstillende udførelse af en udviklingskontrakt (ofte betalt efter regning) vil det være muligt at indgå en egentlig under leverandørkontrakt.
Only after satisfactory completion of development contracts (often paid for on a cost- plus basis) will it be possible for an individual subcontract itself to be concluded.