natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fremme af kontakter mellem virksomheder i regioner, der modtager støtte, og virksomheder i hele EF og i tredjelande
Contacts between companies in assisted regions and companies in the rest of the Community or outside it
Forskning og udvikling
Community support framework
Net for samarbejde med byerne i
Gross fixed-capital formation
Fællesskabsstøtterammer
Gross national product
Den europæiske regningsenhed
• Guidance Section Cooperation network with East
Fællesskabsinitiativ om handicappede og visse dårligt stillede befolkningsgrupper
Community initiative on handicapped persons and certain other disadvantaged groups
Den Europæiske Fond for
European cities
Den Europæiske Investeringsbank
Integrated Mediterranean programme
Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab
Information services market policy actions
Fællesskabsinitiativ vedrørende grænseområder
Programme for regional environment measures
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen
Community initiative concerning border areas
Fællesskabsinitiativ vedrørende forberedelse af virksomheder til det indre marked
Research and development in advanced communications technologies in Europe
Regioner og byer for Europa
Regions and cities for Europe.
Fællesskabsinitativ vedrørende energinet
Community initiative energy networks
Fællesskabsinitiativ vedrørende regioner med meget perifer beliggenhed
Community initiative concerning the most remote regions
Nationale programmer af interesse for Fællesskabet
Community initiative to promote equal opportunities for women in the field of employment and vocational training
Fællesskabsprogram, der skal bidrage til omstilling i skibsbygningsområder
Programme to assist the conversion of shipbuilding areas
Nomenklatur for statistiske territoriale enheder
National programme of Community interest
Fællesskabsprogram, der skal bidrage til omstilling i jern- og stålområder
Programme to assist the conversion of steel producing areas
Fællesskabsinitiativ for områder, der er stærkt afhængige af tekstil- og beklæd ningsindusthen
OUVERTURE Cooperation network with East European regions
Net for samarbejde med regionerne i Østeuropa
Small and mediumsized enterprises
Særligt program for udvikling af landbruget i Portugal
Special telecommunications action for regional development
Særligt program for udvikling af industrien i Portugal
Programme to modernize Portuguese industry
Fællesskabsinitiativ vedrørende regional kapacitet til forskning, teknologi og innovation
Science and technologie for regional innovation and development
TELEMATIQUE Fællesskabsinitiativ vedrørende regionaludvikling inden for datakommunikationstjenester og -net
Programme of options specific to the remote and insular nature of the French overseas departments
Særligt program for Madeira og Azorerne som følge af disse regioners afsides beliggenhed og økarakter
Preparation of industries situated in the regions for the single market
Fællesskabsprogram til udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet gennem udnyttelse af deres eget energipotentiel
Community programme for the development of certain less-favoured regions of the Community by exploiting indigenous energy potential
Fjerde årsberetning om Strukturfondsreformens Gennemførelse 1992
Fourth annual report on the implementation of the reform of the Structural Funds 1992
Program for samarbejde indenfor de videregående uddannelser mellem Central­ og Østeuropa, de nyligt uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen, sam Mongoliet og Den Europæiske Union
Trans-European cooperation scheme for higher education between Central and Eastern Europe, the Newly Independent States of the former Soviet Union as well as Mongolia, and the European Union
Udarbejdet for Europa-Kommissionen Generaldirektion XXII - Uddannelse og Ungdomsanliggender af
Prepared for the European Commission Directorate-General XXII - Education, Training and Youth by the m
Det Europæiske Uddannelsesinstitut er et uafhængigt agentur under den Europæiske Union, der har til formål at støtte og koordinere aktiviteter mellem EU og partnerlandene i Central- og Østeuropa samt i Centralasien indenfor arbejdsmarkedsuddannelserne, samt at assistere EU -Kommissionen med implementeringen af Tempus programmet.
The European Training Foundation, which is an independent agency of the European Union, was established to support and coordinate activities between the EU and partner countries in Central and Eastern Europe and Central Asia in the field of education and training, and assists the European Commission in the implementation of the Tempus Scheme.
TEMPUS UDVIKLING 1990­1993
THE DEVELOPMENT OF TEMPUS 1990-1993
FØRSTE FASE AF TEMPUS 1990­1993
THE FIRST PHASE OF TEMPUS 1990 - 1993
MINISTERRADSBESLUTNING AF 29 APRIL 1993: TEMPUS II VEDTAGET
THE COUNCIL DECISION OF 29 APRIL 1993 ADOPTING TEMPUS II
OVERSIGT OVER TEMPUS­AKTIVITETER AR 1993 ­ 1994
OVERVIEW OF TEMPUS ACTIVITIES 1993 - 1994
ETABLERING AF NATIONALE PRIORITETER OG UDVÆLGELSESPROCEDURE FOR PROJEKTERNE
THE ESTABLISHMENT OF NATIONAL PRIORITIES AND PROCEDURE FOR PROJECT SELECTION
JEP­STØTTE AKTIVITETER: RESULTATET AF 1994­UDVÆLGELSEPROCEDUREN
JEP GRANT ACTIVITIES: RESULTS OF THE 1994 SELECTION PROCEDURE
Analyse af prioriterede fagområder
Analysis by priority area
Analyse af Partnerlande, EU­Medlemsstater og G­24 deltagerlande
Analysis by partner country, EU Member State and G24 participant country
Partnerlande deltagelse
Partner country participation
Medlemsstaters deltagelse
Member State participation
JEP+ udvælgelsen
The JEP+selection
Særlig aktivitet ­ strukturel JEP: etablering af Eurofaculty
Special action structural JEP: Eurofaculty
Udvælgelse af Fælleseuropæiske Netværk (JENer) INDIVIDUELLE MOBILITET S STIPENDIER
Joint European Network selection (JENs) INDIVIDUAL MOBILITY GRANTS
Særlig Aktion Syd
Special Action South
AKTIVITETER VEDRØRENDE UNGDOMSUDVEKSLING (YEX)
YOUTH EXCHANGE ACTIVITIES
OPFØLGNING II. 7.1.
MONITORING ACTIVITIES II. 7.1.
Phare partnerlande: publikationer om de enkelte lande
Phare partner country monographs
PRÆ­JEP STRATEGIEN OG ETABLERING AF PRIORITETER
THE PRE-JEP STRATEGY AND THE ESTABLISHMENT OF PRIORITIES
UDVÆLGELSESPROCEDUREN
SELECTION PROCEDURE
RESULTATET AF UDVÆLGELSESRUNDERNEI 1993 (PRÆ­JEPer)
RESULTS OF THE 1993 (PRE-JEPS) AND THE 1994 (PRE-JEPS AND JEPS) SELECTION ROUNDS
Analyse af støtteberettigede stater og EU­Medlemslande
Analysis by Partner country and EU Member State
RAPPORTER OM PHARE­LANDE
PHARE COUNTRY REPORTS
HOVEDÆNDRTNGER OG UDVIKLING I TEMPUS 1990 - 1994
MAIN CHANGES AND DEVELOPMENTS IN TEMPUS 1990 - 1994
SAMMENHÆNGEN IPHARE-PROGRAMMET
THE PHARE CONTEXT
Udvikling af nationale prioriteter for støtte
Development of national priorities for support
SAMARBEJDSFORMER
INSTRUMENTS OF COOPERATION
Udvikling i Fælleseuropæiske Projekter (JEP > konceptet
Development in the Joint European Project (JEP) concept
Sammenhæng mellem JEPer og udviklingen af videregående uddannelser i partnerlande ved hjælp af prioriteter
Links between Joint European Projects and national higher education development via the definition of priority areas
Understregning af resultaternes levedygtighed og spredningseffekten med hensyn til Fælleseuropæiske Netværk (JENer)
Emphasis on the Sustainability of results and on dissemination activities: Joint European Networks(JENs)
Ændringer i tilskudsordningen for Individuelle Mobilitetsstipendier
Changes in the Individual Mobility Grant support offered
Ændringer i støtteordningen for Supplerende Aktiviteter
Changes in the activities eligible for support under Complementary Measures
Skridt mod øget ansvar for projektkoordinering og kontrahering for partnerlandene
The move to increased partner country responsibility for project coordination and contractorship
Indførelse af flerårig støtte
The introduction of pluriannual funding
BILAG 2 - STATISTISK OVERSIGT
ANNEX 2 - STATISTICAL TABLES
TEMPUS UDVIKLING
THE DEVELOPMENT
Begivenhederne i 1989 og 1990 i Øst- og Centraleuropa havde en dramatisk effekt på Det Europæiske Fællesskab.
The events of 1989 and 1990 in Central and Eastern Europe had a dramatic impact on the European Community.
Medlemsstaterne stod enkeltvis og kollektivt over for hidtil ukendte politiske og økonomiske udfordringer i forhold til den etablerede verdensorden og procedurer i internationale forhold.
The Member States individually and collectively found themselves facing unprecedented political and economic challenges to the established philosophy and procedures in external relations.
Samtidig var der ikke tvivl om nødvendigheden af at fremkomme med et passende hurtigt og effektivt svar på disse udfordringer, ikke kun i form af nødhjælp, men også ved at tilvejebringe konkrete udveje for de berørte lande, hvorved de kunne udvikle nye perspektiver og nye mål, der er forbundet med en meningsfyldt opfattelse af Europa.
At the same time there was no doubting the urgency of making an appropriately rapid and effective response to these challenges, not only in terms of emergency assistance but also by providing concrete ways for the countries concerned to develop new perspectives and new goals linked to a meaningful concept of Europe.
Med målsætningen om et helstøbt, globalt svar, søgte Fællesskabet hurtigt at tilvejebringe en vidtspændende ramme bestående af praktisk bistand og sagkundskab for at hjælpe de berørte lande med at omstrukturere deres økonomier og politiske systemer, så de kunne få størst mulig udbytte af den nye situation.
Aiming for an integrated global response, the Community quickly sought to provide a comprehensive framework for the provision of practical assistance and expertise to help the countries concerned restructure their economies and political systems so that they could maximise the benefits they might derive from the new situation.
Ministerrådet godkendte et generelt bistandsprogram i december 1989.
An overall programme of assistance was agreed by the Council of Ministers in December 1989.
Phare1, tilvejebragte rammen for Fællesskabets bistand med henblik på at støtte den økonomiske og sociale reformproces i landene i Central- og Østeuropa.
Known as Phare1, it provided the framework for Community assistance in order to support the economic and social reform processes in the countries of Central and Eastern Europe.
Videregående uddannelse og undervisning var blevet udpeget af partnerlandene som et af prioritetsområderne for samarbejde. Ikke fordi de troede, at aktiviteter, der skulle forbedre den videregående uddannelse kunne få nogen umiddelbar og dramatisk effekt på deres politiske og økonomiske situation, men snarere fordi det repræsenterede en stærkt fremtrædende, fælles investering i fremtiden for hele kontinentets intellektuelle ressourcer.
Higher education and training had already been identified by the partner countries themselves as one of the priorities for cooperation, not because they believed that action to ameliorate higher education could have any immediate and dramatic impact upon their political and economic situation, but rather because it represented a highly salient joint investment in the future of the whole continent's intellectual resources.
Allerede på et meget tidligt tidspunkt blev et antal specialiserede programmer for bistand inden for uddannelsesområdet lagt ind i Phare, hvoraf det største var Tempus - Trans-European Mobility Scheme for University Studies (Trans-Europæiske Mobilitetsprogram for Universitetsstudier).
Thus from a very early stage a number of specialised programmes of assistance in the education field were embedded within Phare, the largest being Tempus — the Trans-European Mobility Scheme for University Studies.
Det var i dette perspektiv, at Ministerrådet i december 1989 anmodede Europa-Kommissionen om hurtigt at stille detaljerede forslag, der skulle effektueres inden for rammerne af Phare, til passende foranstaltninger inden for videregående uddannelse og undervisning for at støtte reformprocessen i Central- og Østeuropa.
It was in this perspective that the Council of Ministers asked the European Commission in December 1989 to present detailed proposals urgently, to be effected within the Phare framework, for appropriate measures in the field of higher education and training to support the reform process in Central and Eastern Europe.
I januar 1990 forelagde Kommissionen sine planer for Rådet og Europa-Parlamentet om at skabe et nyt program, der var specielt konstrueret til at afgrænse og opfylde de præcise behov inden for det omhandlede område.
In January 1990 the Commission submitted to the Council and the European Parliament its plans to create a new programme specifically designed to identify and meet the distinctive needs of the area concerned.
Det nuværende fulde navn er "Phare - Fællesskabsprogram for assistance til økonomisk omstrukturering i landene i Central- og Østeuropa".
The current full name is "Phare-Community programme for assistance for economic restructuring in the countries of Central and Eastern Europe".
Motivet bag beslutningen om at etablere Tempusprogrammet som et program, der skulle fungere ved siden af de allerede eksisterende intrakommunitære programmer for de videregående uddannelser (som ERASMUS og COMETT) og de forskellige forskningsaktiviteter (som internationalt samarbejde, human capital og forsker mobilitet) var den opfattelse, at det var nødvendigt at styre reformprocessen ved at intervenere i den sociale dimension, der var specifik for de enkelte lande. Man erkendte at dybe ændringer i de personers udsyn og attituder, der var beskæftiget som lærere eller var studerende ved de videregående uddannelser, ville være en vigtig faktor ved understregningen af anvendeligheden af de menneskelige ressourcer, der var brug for til at fremme selve reformprocessen.
Underlying the decision to establish the Tempus Scheme as an operation separate from existing intra-Community higher education programmes (such as ERASMUS and COMETT) or various community research activities (such as international cooperation and human capital and mobility of researchers) was the perception that it was essential, in managing the reform process, to intervene in the social dimension specific to the countries concerned, because it was perceived that profound changes in the outlook and attitudes of those engaged as teachers or students in higher education would be a critical factor in enhancing the availability of the human resources needed to forward the reform process itself.
Det var ikke kun et spørgsmål om at forbedre den faglige og tekniske uddannelse af fremtidige ledere, videnskabsmænd og ingeniører, hvor ønskeligt det end måtte være. Man indså også, at gennem en kritisk revision af uddannelsesstrukturen og -filosofien, kunne man tage nogle vigtige skridt i retning af at overvinde modstanden mod nødvendige ændringer i hele samfundet, ligesom man kunne skabe mere relevant viden, teknik og kvalifikationer, og som det vigtigste, udskifte gamle tankebaner og beslutningsprocedurer med nye.
It was not solely a question of improving the professional and technical training of future managers, scientists and engineers, desirable as this would be, but it was also recognised that through the critical revision of the structures and philosophy of education a vital contribution could be made to overcoming the resistance to necessary change throughout society, shaping more relevant knowledge, techniques and skills, and above all replacing old ways of thinking and decision-making with new ones.
FØRSTE FASE AF TEMPUS 1990 -1993
THE FIRST PHASE OF TEMPUS 1990 -1993
Tempus blev vedtaget af Ministerrådet den 7 maj 1990 med henblik på en indledende 'pilotfase' på tre år begyndende 1 juli 1990 og med en samlet tidsramme på 5 år.
Tempus was adopted by the Council on 7 May 1990, for an initial 'pilot phase' of three years beginning on 1 July 1990, within a perspective of five years.
En senere Rådsbeslutning udvidede pilotfasen med ét år til slutningen af juni 1994.2Ansvaret for gennemførelsen af programmet blev lagt i hænderne på Kommissionen.
A later Council Decision extended the pilot phase for one year, until the end of June 1994.2 Responsibility for the implementation of the Scheme was assigned to the Commission.
I overensstemmelse med artikel 5 i den Rådsbeslutning, der etablerer Tempus-programmet, bliver Kommissionen bistået af et udvalg sammensat af to repræsentanter udpeget af hver medlemsstat, som har Kommissionens repræsentant som formand.
In accordance with Article 5 of the Council Decision establishing the Tempus Scheme, the Commission is assisted by a Management Committee composed of two representatives appointed by each Member State and chaired by a Commission representative.
Fra begyndelsen har hoveddrivkraften i det mellemuniversitære samarbejde, der er forudsat under Tempus-programmet, været de fælleseuropæiske projekter (JEP'er), der modtager støtte i en periode på maksimum tre år og omfatter deltagelse af mindst ét universitet fra et partnerland og af partnerorganisationer, hvoraf én skal være et universitet, i mindst to EU-medlemsstater.
From the start the main vehicle for the inter-university cooperation envisaged under the Tempus Scheme was the Joint European Project (JEP), supported for a maximum period of three years and involving the participation of at least one university from a partner country (ECE), and of partner organisations, of which one had to be a university, in at least two EU Member States.
Strategisk set var fremgangsmåden i den indledende fase at forsøge at nå Tempus-programmets omstruktureringsmålsætninger ved at støtte initiativer foreslået af universiteterne selv nbottomup', som rettede sig mod de grundliggende emner for reform gennem udvikling af læseplaner, organiseret mobilitet for personale (særligt med henblik på efteruddannelse og ajourføring) og også for studenter, samt anskaffelse af og støtte til væsentligt undervisnings- og kommunikationsudstyr. udstyr.
Strategically speaking, the approach in this initial period was to pursue the restructuring objectives of the Tempus Scheme by supporting initiatives 'from below' which addressed the fundamental issues of reform through curriculum development, organised mobility of staff (particularly for retraining and updating periods) and students, and purchase and support of essential learning and communications equipment.
Der blev også givet støtte til forskellige aktiviteter, der gik ud på at opbygge effektive netværk (individuelle mobilitetsstipendier til personale med henblik på undervisningsopgaver, praktikpladser, efteruddannelse og ajourføring af personale samt besøg) samt til supplerende aktiviteter med henblik på udvidelse af europæiske sammenslutninger inden for videregående uddannelse og andre aktiviteter til også at omfatte partnerlandene.
Support for various activities intended to build up effective networks was also available: Individual Mobility Grants for staff for teaching assignments, practical placements, staff retraining and updating and visits, as well as Complementary Measures grants for the extension to the partner countries of European associations in higher education and other activities.
Der var også sørget for en begrænset støtte til ungdomsaktiviteter og relaterede aktiviteter, der skulle virke som katalysatorer, således at unge mennesker kunne få en større bevidsthed om den europæiske dimension.
Provision was also made for limited support for Youth Activities and related activities intended to improve young people's awareness of the European dimension.
De respektive nationale myndigheder etablerede et nationalt Tempuskontor i hvert af de involverede partnerlande, der på fuldtid står for gennemførelsen af Tempusprogrammet i det omhandlede land.
The national authorities concerned established a National Tempus Office in each of the partner countries involved full-time in carrying out its country's contribution to the implementation of the Scheme.
Se denne beretning afsnit 1.3. vedrørende programmets videre udvikling.
See Section 1.3. of this Report for subsequent development of the Scheme.
I perioden maj 1990 til juli 1993 gennemførte Task Force for Menneskelige Ressourcer bistået af EF's Tempus-kontor3,1 tæt samarbejde med de nationale myndigheder i et stadigt stigende antal partnerlande, fire udvælgelsesrunder vedrørende fælleseuropæiske projekter, der var rettet mod de enkelte landes særlige prioriteter inden for den ramme, der er skitseret ovenford4.
Between May 1990 and July 1993 the Task Force Human Resources, with the support of the EC Tempus Office3, working in close cooperation with the national authorities of a continually increasing number of partner countries, carried out four selections of Joint European Projects targeted to meet the latter's specific priorities within the framework outlined above4.
Den sidste af disse, udvælgelsen i foråret 1993, blev baseret på et begrænset antal ansøgninger, eftersom budgetmidlerne blev anvendt til at dække resterende udgifter vedrørende fælleseuropæiske projekter påbegyndt i 1991/92 og 1992/93. Således kunne Albanien, Ungarn, Estland, Letland og Litauen kun godkende et meget begrænset antal nye ansøgninger, mens Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet og Polen helt måtte afvise at modtage nye ansøgninger.
The last of these, the selection of spring 1993, was based upon a restricted call for applications as available budgets were used to cover the remaining costs of Joint European Projects begun in 1991/92 and 1992/93, with Albania, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania able to accept only a very limited number of new proposals, and Bulgaria, the Czech Republic, Slovakia and Poland cancelling the call for applications.
I Sloveniens tilfælde fortsatte indsendelsen af ansøgninger, men det viste sig, at det økonomiske 'efterslæb' fra de to foregående år ikke tillod finansiering af nye projekter.
For Slovenia, the call for applications had remained open, but funds remaining after covering the budgetary 'overhang' of projects already accepted in the two previous years proved insufficient to allow funding of new projects.
MINISTERRÅDSBESLUTNING VEDTAGET
THE COUNCIL TEMPUS II
EF's Tempus-konot er et autonomt kontor i det European Cooperation Fund, der ifølge sin kontrakt bistår De Europæiske Fællesskaber i gennemførelsen af Tempus-programmet.
The EC Tempus Office is an autonomous office of the European Cooperation Fund, which is contracted to assist the Commission of the European Communities in the implementation of the Tempus Scheme.
Antallet af støtteberettigede lande steg fra de oprindelige to i maj 1990 (Polen og Ungarn) til et samlet antal ad 11 i februar 1992. 1 juli 1993 var disse: Albanien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Den Slovakiske Republik, Slovenien, Den Tjekkiske Republik og Ungarn.
The partner countries involved in the Scheme increased from the initial two of May 1990 (Poland and Hungary) to a total of eleven by February 1992.
For at lette gennemgangenfremstilles Tempus (Phare) og Tempus (Tacis) hver for sig.
For ease ofexposition Tempus (Phare) and Tempus (Tacis) will be considered separately.
Den altovervejende faktor med hensyn til de budgetmekanismer, der styrer Tempus­programmet er, at Tempus udgør en del af Phare.
The overriding factor with regard to the budgetary mechanisms governing the Tempus programme is that Tempus in the eleven partner countries of Eastern and Central Europe forms part of Phare.
De afgørende faktorer er:
The critical factors are:
Phare­budgettet for hvert partner­land bliver fastsat årligt ved forhandlinger mellem Kommissionen på den ene side og de nationale myndigheder fra de omhandlende lande på den anden side.
Within that national budget, the disposition of the funds is agreed between the national authorities concerned and the Commission in the framework of the Indicative Programme for each partner country.
♦ inden for det nationale budget er anvendelserne af midlerne underlagt myndighedernes skøn, og den andel af budgettet, der tildeles Tempus aktiviteter fastsættes af dem i samråd med Kommissionen.
The proposition of the budget allocated to Tempus activities is set within these rules.