natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Som på så mange andre områder er de regler, man har vedtaget efterhånden under systemets udarbejdelse, først og fremmest udtryk for konventionelle valg; en række af dem er således kun udtryk for kompromis'er indgået af medlemsstaternes delegationer af hensyn til fælles behov.
As in many other spheres, the rules adopted progressively as the system was set up comply first and foremost with conventional choices; a certain number of them are compromises accepted, for the common good, by the delegations of the Member States.
På denne baggrund og under hensyntagen til den hastige udvikling inden for den sociale sektor bliver det muligvis nødvendigt efter en årrække at revidere en og anden del af nærværende værk, og arbejdsgruppen er fuldt ud klar over dette.
In the light of this and bearing in mind the rapidity of social change, it may be necessary to revise certain parts of this work after it has been in use for some years. The Working Party has remained aware of this possibility.
Eurostat har inden for rammerne af sine opgaver draget den største omsorg for, at der opnås den størst mulige sammenlignelighed mellem landene.
The SOEC has given the greatest possible attention to achieving maximum comparability between the various countries.
De udkomne numre er følgende: a) I serien »Social statistik« (gul) : 5-1967 (Resultater 1962/63); 1-1969 (Resultater 1964/65); 3-1970 (Resultater 1966/67; 2-1972 (Resultater 1968/69/70); Tillæg 1972 (Resultater 1971); 3-1974 (Resultater 1972); 3-1975 (Resultater 1973); uden nr.-1977 (Resultater 1974/75); b) I serien »Ekspresinformation« : 1978 (Resultater 1976); 1-1979 (Resultater 1977); 2-1979 og 1-1980 (Resultater 1978).
The system will then have contributed to the progressive convergence of aims and means which the European Conference on Social Security, meeting in Brussels in 1962, thought preferable to formal harmonization, which would be a Utopian ambition in the present circumstances.
Generel inddeling
General structure
Det europæiske System af integrerede Statistikker for social Sikring er især kendetegnet af de tre mål, som det er denne statistiks erklærede hensigt at nå, nemlig: a) Opdele den sociale sikrings mange enheder og pengestrømme i et begrænset antal grund læggende kategorier samt indsætte disse i en helhed, så der opnås et billede af de pågældende kredsløb, som klart afspejler de faktiske forhold b) Finde frem til - en samlet målestok for udgifterne til social sikring - en sådan opdeling af udgifterne, at der kan foretages en egentlig analyse af, hvortil de anvendes, samt af finansieringsvilkårene c) Levere materiale om anvendelsesområde, grundelementer, effektivitet, udfoldede bestræbelser m. v. til arbejde vedrørende eller studier over de socio-politiske fænomener, især til sammenligning af den sociale sikring landene imellem.
(c) To serve as material for works or studies on socio-political phenomena and in particular for comparisons of protection between countries, relating to the scope of social protection, its basic element, its efficiency, the type of help involved, etc.
Dette system er på ingen måde et forsøg på at indlede en harmonisering af medlemsstaternes politik for social sikring.
This system most certainly does not constitute a first step towards the harmonization of national policies in the field of social protection.
Det er ikke et program, men en afspejling af forholdene i medlemsstaterne, og ikke andet.
It sets out not to formulate a programme, but simply to reflect national realities.
Det består af to dele, og i begge anvendes nedennævnte faste begreber, som beskrives i enkeltheder i de følgende kapitler.
It consists of two sections, each of which uses distinct concepts, which are summarized below and described in detail in the chapters that follow.
I den del, der vedrører indtægter og udgifter, gøres der rede for pengestrømmene inden for en bestemt periode (år eller regnskabsår).
The section on receipts/expenditure takes into account the flows which take place over a specified period (i. e. calendar or financial year), and stresses two distinct types of expenditure:
Udgifterne opdeles i to typer: a) De løbende udgifter, som undersøges på grundlag af en definition af udgifterne til social sikring: denne undersøgelse bygger på en opdeling efterfølgende kriterier: - Sikringssystem - Arten af de løbende udgifter til social sikring - Ydelser opdelt efter gruppe, funktion og type - Art og oprindelse af de indtægter, der anvendes til dækning af de løbende udgifter til social sikring b) Kapitaludgifterne er opdelt efter: - Udgifternes art - Hvorfra finansieringen af udgifterne kommer.
(a) Current expenditure analysed on the basis of a definition of expenditure on social protection; this analysis includes breakdowns taken separately or in combination, according to the following criteria: — type of protection scheme; — nature of current expenditure on social protection; — benefits by category, function and type; — nature and sector of origin of the receipts with which current expenditure on social protec tion is financed.
Det hele forelægges for hver enkeltfunktion.
The whole section is set out function by function.
Man vil især huske, at det særlige ved Det europæiske System af integrerede Statistikker for social Sikring med hensyn til udgifterne ligger i, at der samtidig tages hensyn til tre hovedkriterier, hvoraf de to første (ordningen, en strukturel underenhed, som angiver og beskriver sikringens faktiske opbygning; funktionen, ved at angive målet) ¡sær omhandler ydelsesmodtageren, og det sidste, midlernes oprindelse, drejer sig om fordelingen af byrderne ved den sociale sikring.
As far as expenditure is concerned, it is worth noting that the originality of the European system of integrated social protection statistics lies in the fact that it combines three essential criteria, the first two of which (the scheme, a structural framework which describes the actual organization of pro tection; the function, which represents the objective) more or less represent the point of view of the beneficiary, whereas the third criterion — the sector of origin of the resources — stresses the cost aspect of social protection.
Det europæiske System af integrerede Statistikker for social Sikring giver ensartethed og sammenlignelighed, og det er desuden kendetegnet ved at være samordnet med Det europæiske Nationalregnskabssystem (ENS).
Apart from their uniformity and comparability, the social protection statistics are characterized by the fact that they are in line with the European system of integrated economic accounts (ESA).
Det skal gøre det muligt at foretage en hensigtsmæssig nyinddeling og omklassificering af beløb og pengestrømme efter ENS' mønster.
They were designed to some extent to facilitate a revised breakdown and reclassification of the amounts and flows in accordance with the ESA scheme.
Dette mål er nået især gennem anvendelse af de samme definitioner på flere centrale begreber.
In particular, this objective has been achieved by using identical definitions of several main concepts.
Undersøgelsesområde
Field of observation
De fastsatte mål indebærer, at en international statistik over tilsvarende udgifter skal omfatte alle udgifter, hvis den skal give en så pålidelig oversigt som muligt over det sociale sikrings niveau i de enkelte medlemsstater.
Given the nature of the objectives, it is evident that, in order to present as accurate a picture as possible of the level of social protection afforded in the Member States, the corresponding expenditure statistics drawn up at international level must cover every type of expenditure.
Jo større område der dækkes, jo mere udviskes de organisatoriske forskelle, så de virkelige strukturforskelle træder frem.
In fact, the wider the field of observation, the more differences in organization recede into the background and genuine differences in structure begin to emerge.
Dette betyder, at en statistik over udgifterne til social sikring for alle Det europæiske Fællesskabs medlemsstater både må omfatte udgifter, der afholdes inden for rammerne af sociale forsikringer og den sociale sikring, og de udgifter, der afholdes som offentlig eller privat socialhjælp, eller som svarer til foranstaltninger med tilsvarende virkning for de modtagende husstande.
This means to say that the statistics of social pro tection for all the Member States of the European Community must cover expenditure on social in surance and 'social security' as well as expenditure falling within the category of public or private social aid and expenditure on measures designed to produce an equivalent effect as far as the beneficiary households are concerned.
Med hensyn til arten af de udgifter, der skal tages i betragtning, kunne man på forhånd overveje:
(a) either in limiting the scope to social protection benefits, i.e. the proportion of expenditure reserved strictly for households;
- enten at begrænse sig til de sociale ydelser, det vil sige til den del af udgifterne, der er forbeholdt husstandene alene - eller at tage hensyn til alle løbende udgifter i forbindelse med sikringsordninger og social hjælp, det vil udover de sociale ydelser sige driftsudgifter, renteudgifter og andre løbende udgifter - eller at tage alle løbende udgifter og kapitaludgifter i betragtning.
(b) or in considering total current expenditure of the insurance and social aid systems, i.e. in addition to benefits, administration costs, interest paid and other current expenditure;
Den bedste løsning er den, der indeholder den bredeste definition af begrebet udgifter, altså den sidstnævnte.
The best solution is that which corresponds to the widest concept of expenditure, i.e. option (c).
En systematisk udeladelse af udgifter til udstyr til den sociale sikring ville kunne fordreje sammenligningen mellem landene, da disses bestræbelser kan fordele sig i ulige forhold mellem på den ene side løbende ydelser og på den anden side investeringsudgifter og kapitaloverførsler af social karakter.
The systematic exclusion of expenditure on investment for social protection purposes would in fact entail the risk of inaccurate comparison between countries, as the amount spent in each country might be split up into varying proportions between current benefits on the one hand and investment expenditure and capital transfers of a social nature on the other.
Dog medfører en sådan afgrænsning af udgifterne til social sikring desuden, at kontant- eller naturalydelser, som direkte eller indirekte udgør en del af arbejdslønnen, udelukkes fra under søgelsesområdet : løn, gage, naturalier, gratiale, ferie med løn osv. samt visse foranstaltninger (for eksempel tilskud til fødevarer), selv om de er af social karakter i dette udtryks almindelige forstand.
Nevertheless, the delimitation of social protection expenditure necessitates the exclusion of cash payments or payments in kind which directly or indirectly constitute remuneration for work — i.e. wages, salaries, benefits in kind, bonuses, paid leave, etc. — as well as certain transactions (e.g. consumer credits) even if these are of a social nature in the normal meaning of the term.
Undersøgelsesområdet er således bestemt af, hvilket indhold man giver udtrykket »udgifter til social sikring«.
The field of observation is therefore determined by the way the expression 'social protection expenditure' is defined.
I den henseende er der to valgmuligheder: En påvisning af de byrder, der er forbundet med et bestemt sikringsniveau, eller en måling af de sociale goder.
There are two possible approaches to this question: either the cost implied by the level of protection can be shown, or the level of social advantages can be ascertained.
I den valgte løsning indgår begge metoder; derforeslås anvendt en definition af, hvilke særlige udgifter, der skal tages i betragtning, idet der samtidig henvises til formålene med disse ved en rimelig udvælgelse af de risici, eventualiteter eller behov, der anerkendes som værende sociale.
In effect, the solution chosen contains elements of both approaches. A definition of the characteristics of the expenditure to be considered is proposed, while at the same time the objectives are taken into account by a rational selection of risks, contingencies or needs, which by convention are considered to be 'social'.
Den generelle definition, man har valgt til at beskrive udgifterne til social sikring er følgende: Enhver udgift, som anvendes til dækning af enkeltpersoners eller private husstandes byrder som følge af opståede eller eksisterende risici, eventualiteter eller behov, såfremt disse udgifter medfører indgriben fra »tredjemand«, dvs. en anden enhed end de private husstande selv, og såfremt der ikke samtidig foreligger en tilsvarende modydelse fra den begunstigedes side.
The general definition chosen for 'social protection expenditure' is as follows: any expenditure in volved in meeting costs incurred by individuals or households as a result of the materialization or the existence of certain risks, contingencies or needs, in so far as this expenditure gives rise to the intervention of a 'third party', without there being any simultaneous equivalent counterpart by the beneficiary.
Denne definition indeholder to principielle krav:
This definition incorporates two fundamental requirements:
- Der skal være tale om indgriben fra »tredjemand«
— there must be intervention by a 'third party';
- Der må ikke samtidig foreligge tilsvarende modydelse fra den begunstigedes side.
— there must be no simultaneous equivalent counterpart by the beneficiary.
Indgriben fra »tredjemand« skal forstås på to måder: a) Dette vil i første række sige, at »tredjemand« træder i stedet for privatpersoner eller husstande ved hel eller delvis betaling af udgifter som følge af de pågældende risici eventualiteter eller behov.
(a) Firstly, the 'third party' must by implication assume all or part of the individual's or household's liability for costs arising out of the risks, contingencies or needs under consideration. Thus, the proportion of household consumer expenditure met by the beneficiary falls outside the definition of social protection expenditure.
Det forholder sig således, at den del af udgifterne til de private husstandes forbrug, som de selv afholder, falder uden for området udgifter til social sikring b) Desuden er det en forudsætning, at de pågældende risici, eventualiteter eller behov dækkes kollektivt, hvorved man ser bort fra udgifter og goder som følge af personlige initiativer, som privatpersoner eller private husstande udelukkende har taget med egen fordel for øje; således er en kapital eller en rente, der udbetales i henhold til en livsforsikring, som en privat person har tegnet for sig selv eller sin familie, ikke udgifter, der hører ind under den sociale sikring.
(b) Secondly, the risks, contingency or need must be held to be covered on a collective basis, thus excluding any expenditure or advantages arising out of private initiatives taken by individuals or households exclusively in their own interests. Consequently, the payment of a capital sum or annuity pursuant to a private life insurance policy taken out by a private individual in his own name or in the name of his family is not considered as social protection expenditure.
Derimod tages der hensyn til udgifter i forbindelse med private forsikringer eller fakultative forsikringer, som er fastsat ved lov eller administrative bestemmelser eller ifølge overenskomst eller kontrakt (inden for rammerne af en virksomhed eller en erhvervsgren)1).
On the other hand, expenditure arising out of private or optional insurance schemes provided for by law or regulation, or under the terms of agreements or contracts (within an enterprise or profession or trade) is taken into account.1
Som intervenerende »tredjemand« kan både optræde offentlige organer (offentlige foretagender eller offentlige administrationer) og private organisationer (private virksomheder, gensidige selskaber, forsikringsselskaber eller private sociale hjælpeorganisationer).
The 'third parties' intervening may be public bodies (e.g. a public enterprise or some level of Government or private institutions (e.g. private enterprises, mutual societies, insurance companies or private social assistance organizations).
På grund af manglende statistiske oplysninger tages der ikke hensyn til direkte indgriben privatpersoner imellem, for eksempel gaver i form af kontantbeløb eller naturalier husstande ¡mellem eller beløb, udbetalt i henhold til en forsikringskontrakt tegnet af privatpersoner til fordel for personer uden for den pågældendes familie.
Owing to the lack of statistical information, direct transactions between private individuals, such as gifts in cash or in kind between households or payments made by private individuals in respect of insurance policies in the name of persons other than family members or relatives, have not been taken into account.
Begrebet udgifter til social sikring forudsætter desuden, at der ikke samtidig med »tredjemands« indgriben foreligger en tilsvarende modydelse fra den begunstigedes side.
The concept of social protection expenditure also implies that there should be no simultaneous equivalent counterpart by the beneficiary corresponding to the third party's contribution.
Det vil sige, at alle udgifter, der betales af arbejdsgivere til fordel for arbejdstagere, holdes uden for undersøgelsesområdet, når disse udgifter er løn for arbejde udført af disse i referenceperioden. Der er således ikke kun tale om kontant udbetalte lønninger, men også om forskellige naturalier som for eksempel fri kulforsyning og boligfordele, for så vidt som disse faktisk kan betragtes som et løntillæg.
This effectively excludes all expenditure by employers for the benefit of their employees which represents remuneration for their work during the period in question.
Hvis der derimod er tale om en modydelse på et andet tidspunkt, falder tilfældet ikke uden for undersøgelsesområdet.
On the other hand, the existence of a non-simultaneous counterpart from the beneficiary does not result in a similar exclusion.
Dette gælder særlig for alders- og efterladtepensioner, der ofte andetsteds betragtes som udskudt løn, hvis modydelse er det udførte arbejde i løbet af den erhvervsaktive tilværelse, men som naturligvis er taget med i denne statistik.
This applies particularly to old-age pensions and pensions for surviving dependants, which are sometimes regarded elsewhere as deferred remuneration, the counterpart being the work carried out during working life; these are of course included in the present statistics.
Udgifterne til social sikring karakteriseres tillige ved, at de står i forbindelse med en række risici, eventualiteter og behov.
Social protection expenditure is also characterized by reference to a series of risks, contingencies and needs.
Man har nemlig konstateret, at det afgørende kriterium for afgrænsningen af undersøgelsesområdet ligger i det område, kaldet socialsikringens funktion, hvor udgifterne kommertil anvendelse, dvs. i arten af den risiko, eventualitet eller det behov, som de skal dække.
In effect, the decisive criterion for delimiting the field of observation has been found to be the area, known as the 'function of social protection', in which the expenditure is effected, i.e. the nature of the risk, contingency or need in connection with which the expenditure is granted.
Dette funktionsprincip, der allerede er brugbart ved udarbejdelsen af en statistik over disse udgifter på nationalt plan, er det i endnu højere grad, når det drejer sig om at give en samlet oversigt over foranstaltninger i en række lande, i hvilke der er en iøjnefaldende forskel på institutionerne og de sociale bestemmelser og skikke.
This affirmation of the functional principle, which already holds good in drawing up statistics on this expenditure at national level, is all the more relevant when the task is to elaborate an overall view of the work carried out by a group of countries whose institutions, rules and social traditions differ widely.
I så tilfælde forholder det sig således, at man i betingelserne for dækning i stedet for princippet om præmie i forhold til den individuelle risiko sætter princippet om social solidaritet, dvs. anvendelse af en ensartet kontingentsats eller en kontingentsats i forhold til lønnen ved en givet kollektiv risikograd.
In this case, it is assumed that the cover provided replaces the principle of a premium in proportion to the individual risk by the principle of social solidarity, i. e. by the application of a uniform rate of contribution or contributions in proportion to remuneration for a given degree of collective risk.
Det drejer sig om følgende funktioner: a) Sygdom b) Invaliditet, handicap c) Arbejdsulykke, erhvervssygdom d) Alderdom ej Efterladte f) Moderskab g) Familie h) Arbejdsformidling, erhvervsvejledning, mobilitet i) Arbejdsløshed j) Bolig k) Diverse.
The list of social protection functions is as follows: (a) sickness, (b) invalidity disability, (c) occupational accident or disease, (d) old age, (e) survivors, (f) maternity, (g) family, (h) placement, vocational guidance, resettlement, (i) unemployment, (j) housing, (k) miscellaneous.
Som man kan se, synes funktionerne a), b) (til dels), c), d), g) og i) ved første øjekast at henføre til de forskellige grene, der sædvanligvis skelnes imellem i statistikken over social sikring.
At first sight, it would seem that functions a, b (in part), c, d, g and i relate to the different branches which are currently distinguished in the social security statistics.
Selv om betegnelserne er de samme, dækker hver af de medtagne funktioner over et bredere interventionsområde end det, der betegnes som den egentlige sociale sikring.
In reality, even if the ter minology is identical, each of the functions included covers a field of intervention which is larger than that of social security in the strict sense of the term.
De er her udtrykkelig defineret af deres betydningsindhold (jfr. pkt. 511 -538).
Here, the functions are specifically defined by their content (cf. paragraphs 511 to 538).
For at være komplet må en statistik, der dækker samtlige foranstaltninger inden for den sociale sikring, også omfatte de forskellige fordele, der tildeles husstandene i form af a) Levering af goder og tjenesteydelser enten gratis eller til nedsat pris (for eksempel tjenesteydelser inden for sundhedsområdet eller nedsatte takster for ældre) b) Skattelettelser eller fritagelse for afgifter i tilfælde, hvor sådanne fordele indrømmes i forbindelse med de nævnte funktioner (for eksempel skattelettelse for uforsørgede børn).
Finally, statistics relating to social protection as a whole must, for the sake of completeness, include the various advantages granted to households in the form of:
Selv om det ved første øjekast kan synes vanskeligt - om ikke umuligt - at foretage en samordning med henblik på en sammenligning af organisationsformer, som er nært knyttet til de enkelte staters lovgivning, og derfor indeholder meget forskellige aspekter, kan man fremføre forskellige overvejelser til fordel for, at der i statistikken over den sociale sikring også indgår institutionelle faktorer.
Although at first sight it may seem difficult — not to say impossible — to standardize, for the sake of comparison, forms of organization which are heavily dependent on national legislation (and therefore very different in detail), there are many arguments in favour of introducing institutional factors into the social protection statistics.
a) Under synsvinklen de enkelte husstande opnår man ved påvisning af strukturen inden for den sociale sikring at få et i hvert fald nogenlunde kendskab til, hvorledes bestemmelserne anvendes over for personer - sikrede eller ydelsesmodtagere - som nyder godt heraf b) Hvis synsvinklen »ydelsesmodtagere«, dvs. husstande, anlægges, kan det rent logisk føre til valg af en statistisk kilde som for eksempel familiebudgetter.
(b) If protection is considered from the point of view of the beneficiaries — i.e. the households — the logical conclusion might be to choose family budgets (for instance) as a statistical source. In practice, however, these provide no more than a partial understanding of the flows under observation, since they show neither the ancillary expenses involved in granting the benefits, nor the financial resources originating in other sectors, etc.