natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europa-Parlamentet kan imidlertid gøre sin indflydelse gældende ved at vedtage ikke-lovgivningsmæssige betænkninger, sende skriftlige forespørgsler til Kommissionen, og stille spørgsmål til de kommissærer, der er ansvarlige for disse porteføljer under ordinære udvalgsmøder.
The EP can, however, make its voice heard by adopting non-legislative reports, sending written questions to the Commission and questioning the commissioners responsible for these portfolios during ordinary committee meetings.
EUROPA-PARLAMENTETS ARBEJDE I DEN SJETTE VALGPERIODEnull
WORK OF THE EUROPEAN PARLIAMENT IN THE SIXTH TERMnull
Det største af de nye programmer var det nye integrerede program for livslang læring, som omfattede fire programmer, der tidligere havde været del af Socratesprogrammet: Comenius (folkeskoleuddannelse), Erasmus (videregående uddannelse), Leonardo da Vinci (erhvervsuddannelse) og Grundtvig (voksenuddannelse).
The largest of the new programmes was the new integrated programme for Lifelong Learning (LLL). This encompassed four programmes which had previously formed part of the Socrates programme: Comenius (school education); Erasmus (higher education and training); Leonardo daVinci (vocational education and training) and Grundtvig (adult education).
Af disse repræsenterer Erasmus den største andel med ca. 40 % af udgifterne til livslang læring.
Of these, Erasmus represents the largest share, at about 40 % of LLL expenditure.
Det lykkedes Europa-Parlamentet i sit lovgivningsarbejde at øge det månedlige Erasmusstipendium.
In its legislative work, Parliament succeeded in increasing the monthly Erasmus grant.
I januar 2007 steg det til 200 EUR pr. måned, en stigning på 50 EUR.
In January 2007 it rose to EUR 200 a month, an increase of EUR 50.
Europa-Parlamentet forsøgte også at øge det grænseoverskridende samarbejde mellem nabolande under underprogrammet Comenius ved at skabe »Comenius-Regio-partnerskaberne«.
The EP also attempted to increase cross-border cooperation between neighbouring countries under the Comenius sub-programme, by creating the Comenius–Regio partnerships.
Med programmet Aktive unge ville medlemmer af Europa-Parlamentet gerne fremme unges deltagelse i debatter om EU’s ungdomspolitik og andre politiske spørgsmål.
In the case of the Youth in Action programme, MEPs were concerned to boost the participation of young people in debates on EU youth policy and other political issues.
Det lykkedes dem derfor at få »den europæiske ungdomsuge« fi finansieret af programmet. Dette initiativ finder sted med ca.
They therefore succeeded in having the ‘European youth week’ financed by the programme.
18 måneders mellemrum og involverer at arrangere møder og debatter med i tusindvis af unge i Bruxelles og i medlemsstaterne.
This initiative takes place roughly every 18 months and involves organising meetings and debates with thousands of young people in Brussels and in the Member States.
Det er nu del af »den strukturerede dialog« mellem EU-institutionerne og ungdomsrepræsentanter.
It now forms part of the‘structured dialogue’between the EU institutions and youth representatives.
Parlamentet mente, at Kommissionen i sit oprindelige forslag til Kultur 2007-programmet ikke havde været tilstrækkeligt opmærksom på beskyttelse af den europæiske kulturarv som krævet i henhold til traktatens artikel 151.
The Media 2007 programme is an important EU contribution to boosting the competitiveness of the cinema sector and the circulation of European films within the internal market.
I løbet af lovgivningsproceduren insisterede Europa-Parlamentet derfor på, at der i rogrammet blev lagt mere vægt på kulturarven. Idéen om et europæisk kulturarvsmærke (se nedenfor) afspejler dette.
In recent years, it has helped finance a lot of highly regarded European films (for example Slumdog Millionaire); it has become common to see Media-backed films in the official selection of the Cannes film festival, for example.
Media 2007-programmet er et vigtigt EU-bidrag til fremme af biografsektorens konkurrenceevne og udbredelsen af europæiske film inden for det indre marked.
Parliament considered that the Commission’s initial proposal for a Culture 2007 programme had paid insufficient attention to preservation of European cultural heritage, as required by Article 151 of the Treaty.
I de seneste år har det bidraget til at finansiere en masse velansete europæiske film (f.eks. Slumdog Millionaire); det er f.eks. blevet almindeligt at se film, der bakkes op af Media i det officielle udvalg på fi lm-festivalen i Cannes.
In the course of the legislative procedure, the EP therefore insisted that the programme place more emphasis on heritage: the idea of a European heritage label (see below) reflects this.
EUROPA-PARLAMENTETS ARBEJDE I DEN SJETTE VALGPERIODE null
WORK OF THE EUROPEAN PARLIAMENT IN THE SIXTH TERMnull
LOVGIVNINGSARBEJDE
LEGISLATIVE WORK
EU har udviklet en række idéer i løbet af det seneste årti for at forbedre grænseoverskridende studier, hvad enten det er universitetsstudier eller erhvervsstudier, samt arbejdskraftens bevægelighed.
The EU has developed a number of ideas in the last decade to improve cross-border study, whether university or vocational, as well as labour mobility.
Et eksempel var oprettelsen af det europæiske meritoverførselssystem (ECTS), som opdeler kurser i »merit« og »læringsresultater«, hvilket gør det nemmere for studerende at ændre kurser og for højere uddannelsesinstitutioner at sammenligne og anerkende hinandens programmer.
An example was the setting up of the European credit transfer system (ECTS), which breaks down courses into academic credits and learning outcomes, making it easier for students to change courses and for higher education institutions to compare and recognise each other’s programmes.
I valgperioden 2004-2009 og i samme ånd godkendte Parlamentet en fællesskabshenstilling om sammenligning af kvali- fi fikationer, betegnet »Europass«.
In the 2004–09 term and in the same spirit, Parliament approved a Community recommendation for comparing qualifications, known as Europass.
Det består af en portefølje på fem dokumenter, præsenteret i et standardformat, herunder et CV og et »mobilitetsbevis« (som beskriver ophold i udlandet i uddannelsesøjemed).
It consists of a portfolio of five documents, presented in a standardised format, including a CV and a mobility pass (which describes periods spent in education or training abroad).
Parlamentet insisterede på medtagelse i »mobilitetsbeviset« af uformelle færdigheder som f.eks. evnen til at håndtere personer fra forskellige kulturer.
Parliament insisted on the inclusion in the mobility pass of informal skills, such as the ability to deal with people from different cultures.
I et andet forslag, der blev offentliggjort af Kommissionen i 2005, blev det forsøgt at definere et sæt nøglefærdigheder for alle EU-borgere, der skal anvendes som et referenceværktøj af medlemsstaterne.
Another proposal, made public by the Commission in 2005, tried to defi ne a set of important core skills for all EU citizens, to be used as a reference tool by the Member States.
I denne henstilling »om nøglekompetencer for livslang læring« defineres otte typer kompetence, lige fra mere specifikke kompetencer som f.eks. at være i stand til at kommunikere på sit modersmål og på fremmedsprog til bredere kompetencer som f.eks. »evnen til at lære« og »kulturel bevidsthed og udtryksevne«.
This recommendation on‘key competences for lifelong learning’ defi nes eight types of competence, ranging from more specific ones, such as being able to communicate in one’s mother tongue and in foreign languages, for example, to broader ones such as ‘learning to learn’ and ‘cultural awareness and expression’.
Europa-Parlamentet insisterede i forbindelse med sit arbejde med forslaget på at tage højde for vanskeligt stillede personers behov.
In its work on the proposal, the EP insisted that it take into account the needs of disadvantaged persons.
FÆLLES EU-MÅL INDEN FOR UDDANNELSE OG ERHVERVSUDDANNELSE
COMMON EU OBJECTIVES IN EDUCATION AND TRAINING
I 2003 foreslog Det Europæiske Råd i forbindelse med Lissabonstrategien en række fælles EU-mål for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne, som skulle opfyldes inden 2010.
In 2003 the European Council, in the context of the Lisbon strategy, proposed a number of common EU targets for education and training systems, to be met by 2010.
Disse mål er:
These are as follows.
EU’S MÅL FOR UDDANNELSE OG ERHVERVSUDDANNELSE• Unge, som forlader skolen for tidligt: Antallet af elever, der går for tidligt ud af skolen, bør nedbringes med mindst 10 %.
EU EDUCATION AND TRAINING TARGETS• Early school leavers: Reduce to no more than 10 % the average proportion of young people leaving school early.
Kandidater i matematik, naturvidenskab og teknologi: Det samlede antal færdiguddannede kandidater inden for matematik, naturvidenskab og teknologi bør øges med mindst 15 %, samtidig med at de kønsrelaterede skævheder mindskes.
Mathematics, science and technology (MST) graduates: Increase by at least 15 % the total number of MST graduates while at the same time decreasing the level of gender imbalance.
Uddannelse på gymnasieniveau: Mindst 85 % af alle 22-årige bør have fuldført en uddannelse på sekundærtrinnet.
Upper secondary education: Ensure that at least 85 % of 22-year-olds have completed upper secondary education.
Unge med ringe læsefærdigheder: Andelen af 15-årige med ringe læsefærdigheder bør være faldet med mindst 20 % i forhold til 2000.
Low performers in reading literacy: Decrease by at least 20 % compared to 2000 the percentage of low-achieving 15-year-olds in reading literacy.
Livslang læring: Mindst 12,5 % af voksne i den erhvervsaktive alder (25-64 år) bør have deltaget i livslang læring.
Lifelong learning: Ensure that at least 12.5 % of the adult working age population (25–64 years) have taken part in lifelong learning.
Se tabel 5 nedenfor med henblik på, hvordan medlemsstaterne klarer sig i forbindelse med opfyldelse af disse mål.
To see how Member States are faring in meeting these targets, please refer to Table 5.
ikke-lineære tjenester, hvor brugeren bestemmer, hvornår programmet ses.
applied to non-linear services, where the user decides when to watch the programme.
Det er pr. definition meget vanskeligt at lægge kvoter på selvvalgstjenester.
By definition, it is very difficult to impose quotas for on-demand services.
Disse tjenester bliver imidlertid stadig vigtigere som andel af den tid, hvor der ses ernsyn.
But these are becoming more important as a share of viewing time.
Parlamentet afholdt også en kampagne for at sikre mediepluralisme, hvor det f.eks. opfordrede til større anerkendelse i EU af »lokale medier«, som er medieinstanser, der drives af frivillige på nonprofitbasis. tbasis.
Parliament also campaigned to safeguard media pluralism, calling for instance for greater EU recognition of community media, which are media outlets run by volunteers on a not-for-profi t basis.
Europa-Parlamentet har i direktivet om audiovisuelle medier og i andre situationer understreget behovet for at beskytte mindreårige mod skadeligt indhold.
In the AVMS directive and in other instances, the EP has emphasised the need to protect minors from harmful content.
I deres arbejde på henstillingen »om beskyttelsen af mindreårige og den menneskelige værdighed« har medlemmerne af Europa-Parlamentet vedtaget et ændringsforslag, der opfordrer medlemsstaterne til at indføre specifik undervisning i internettet for små skolebørn og deres forældre.
In their work on the recommendation on ‘the protection of minors and human dignity’, MEPs included wording encouraging Member States to introduce specific Internet training for young school children and their parents.
Ikke-lovgivningsmæssigt arbejde I 2007 besluttede Parlamentet at signalere sin støtte til europæiske film ved at oprette den årlige LUX-pris, som tildeles en film, der handler om sociale spørgsmål eller sætter fokus på europæisk kultur.
Non-legislative work In 2007 Parliament decided to signal its support for European cinema by creating the annual LUX Prize, which is awarded to a film that deals with social questions or highlights European culture.
Prisen skal bruges til at betale for undertekstning af filmen på alle 23 officielle EU-sprog, herunder en
The prize pays for subtitling the film in all 23 official EU languages, including a version for the hard of hearing.
Lovgivningsmæssigt arbejde I den nuværende valgperiode har Parlamentet godkendt ny lovgivning, der opdaterer reglementet for tildeling af titlen »den europæiske kulturhovedstad«. En del af finansieringen til dette initiativ kommer fra Kultur 2007-programmet.
Legislative work In the current legislature, Parliament approved new legislation updating the operating rules for the award of the title of European Capital of Culture.
Medlemmerne understregede behovet for at styrke »den europæiske dimension« i initiativet. Vindere af prisen vil fremover skulle dedikere en del af deres programmer til temaer, der dækker hele Europa.
Members stressed the need to reinforce the European dimension of the initiative: winners of the award will henceforth have to dedicate part of their programmes to Europe-wide themes.
Kommende værtsbyer for Den Europæiske Kulturhovedstad
Upcoming host cities for European Capital of Culture
Byer og/eller lande
Cities and/or countries
Kosice (Slovakiet), Marseille (Frankrig)Kun landene (ikke byerne) er kendt (se Afgørelse)
Kosice (Slovakia), Marseille (France)Only the countries (not cities) are known (see decision)
2013fra 2014
20132014 onwards
FLERSPROGETHED deres karriere er ovre.
MULTILINGUALISM for mobile artists.
Europa-Parlamentet har også støttet et pilotprojekt om »Kunstneres mobilitet«, til hvilket der er afsat 1,5 mio. EUR i EU’s budget til undersøgelser, fælles aktioner og udveksling af bedste praksis vedrørende den retlige ramme for kunstnere, der arbejder i udlandet.
The EP also supported a pilot project on artist mobility, placing EUR 1.5 million in the EU budget for studies, joint actions and an exchange of best practices on the legal framework for artists working abroad.
I en anden initiativbetænkning gjorde Europa-Parlamentet sig også til fortaler for idéen om at yde mere støtte til kulturelle industrier, hvori det opfordrede til oprettelse af et specifikt program til gavn for dem og til blandt andre foranstaltninger at anvende en reduceret momstakst på deres aktiviteter.
In another own-initiative report, the EP also lent its voice to the idea of providing more support for cultural industries, calling for the setting up of a specific programme for their benefit and for applying a reduced VAT rate to their activities, among other measures.
Se tabel 6 nedenfor for et overblik over den kulturelle sektors betydning i den samlede beskæftigelse.
For an overview of the importance of the cultural sector in overall employment in the EU, see Table 6 below.
Ikke-lovgivningsmæssigt arbejde Inden for flersprogethed som på andre områder af uddannelsespolitikken har Kommissionen i de seneste år forsøgt at etablere »benchmarks« for at lette sammenligninger mellem medlemsstaterne.
Non-legislative work In the field of multilingualism, as in other areas of education policy, the European Commission has in recent years tried to put in place benchmarks to facilitate comparisons between Member States.
Europa-Parlamentet har støttet sådanne bestræbelser, navnlig i sin initiativbetænkning om skabelse af en »europæisk indikator for sprogkundskaber«.
The EP has supported such efforts, notably in its own-initiative report on the creation of a European indicator of language competence.
Der blev anmodet om denne indikator på Det Europæiske Råds møde i Barcelona i 2002 for at give et mere objektivt billede af EU-borgernes sprogfærdigheder via et fælles testsystem. I sin betænkning fra april 2006 anmodede Parlamentet om, at der blev føjet flere sprog til systemet, som startede med de fem EU-sprog, der blev undervist mest i (engelsk, fransk, italiensk, spansk og tysk).
This indicator was requested by the 2002 Barcelona European Council, to provide a more objective picture of the language skills of EU citizens through a common testing system.
I denne og andre ikke-lovgivningsmæssige betænkninger har Europa-Parlamentet udtrykt støtte til hovedelementerne i EU’s politik for flersprogethed, herunder princippet om »modersmål plus to«, som viser, at skolebørn skulle lære to fremmedsprog.
In this and other non-legislative reports, the EP has expressed support for the main elements of the EU’s multilingualism policy, including the ‘mother tongue plus two’ principle, which indicates that schoolchildren should have to learn two foreign languages.
Dette er tilfældet på nuværende tidspunkt i de fleste, men ikke alle medlemsstater.
This is the case at present in a majority, but not all, Member States.
Innovation Et andet tværgående tema, som Kultur- og Uddannelsesudvalget har interesseret sig for, er innovation, som er på dagsordenen, fordi 2009 er det »europæiske år for kreativitet og innovation«. Kommissionen forventes derfor i juni at off ent-liggøre en meddelelse om innovationspolitik under den fornyede Lissabonstrategi.
Innovation Another cross-cutting theme in which CULT has taken an interest is innovation, which is on the agenda as 2009 is the European Year of Creativity and Innovation.
Et punkt af umiddelbar interesse — der er tæt forbundet med debatten om innovation — vil være meddelelsen om »samarbejde mellem universiteter og erhvervsliv«, som Kommissionen offentliggjorde den 1. april 2009.
An item of immediate interest — closely linked to the debate on innovation — will be the communication on ‘A new partnership for the modernisation of universities: The EU forum for university–business dialogue’, which the Commission published on 2 April 2009.
Den fokuserer på, hvordan universiteterne og den private sektor kan styrke deres forbindelser for at forbedre kvaliteten af uddannelse, hjælpe erhvervslivet og opnå økonomiske fordele for samfundet som helhed.
It focuses on how universities and the private sector can strengthen their relationship in order to improve the quality of education, help business and achieve economic benefits for society as a whole.
Som allerede antydet ovenfor kan det generelle spørgsmål om mobilitet, og navnlig hvordan de europæiske »benchmarks« fungerer, blive genstand for en undersøgelse.
As already hinted at above, the broad issue of mobility — and of the functioning of the European benchmarks, in particular — may come under scrutiny.
Initiativer som den europæiske referenceramme er for størstedelens vedkommende nye, og det vil tage nogle år, før de når modningsfasen. »Bolognaprocessens« 10-års-jubilæum i 2009 er allerede en anledning til at vurdere dens virkning og er del af samme debat.
Initiatives such as the EQF are mostly recent and will take a few years to reach fruition. The 10th anniversary of the Bologna process in 2009 is already fuelling efforts to evaluate its impact and forms part of the same debate.
I baggrunden er der bestræbelserne på at fremme fælles kvalitetssikringsmekanismer, der kan forstærke tilliden mellem medlemsstaterne til deres kurser hver især.
In the background are the efforts to promote common quality assurance mechanisms that are able to reinforce Member States’ confi dence in each other’s courses.
I øjeblikket vurderer og omorganiserer EU sit samarbejde på uddannelsesområdet.
At present the EU is assessing and reorganising its cooperation in the educational field.
Det går hånd i hånd med den samlede proces med at gennemgå Lissabonstrategien, herunder dens uddannelseskomponent, efter 10 år.
That goes hand in hand with the overall process of reviewing the Lisbon strategy, including its education component, after 10 years.
Kommissionens offentliggørelse i december 2008 af en meddelelse om »En opdateret strategiramme for europæisk samarbejde på uddannelsesområdet«, som indeholder nye idéer, har sat debatten i gang, som Parlamentet vil blive bedt om at give sit bidrag til. Rådet og Kommissionen forventes at vedtage et udkast til en fælles situationsrapport om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for »uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« i november 2009.
The Commission’s publication in December 2008 of a communication on ‘An updated strategic framework for European cooperation in education and training’, which contains new ideas, has started off the debate, to which Parliament will be called on to make its contribution.The Council and Commission are expected to adopt a draft joint progress report on the implementation of the ‘Education and training 2010’ work programme in November 2009.
I november 2008 bad Rådet Kommissionen om at udarbejde et forslag til omdannelse af »det europæiske kulturarvsmærke« til et EU-initiativ.
In November 2008, the Council asked to Commission to prepare a proposal for transforming the European heritage label into an EU initiative.
Formålet med sidstnævnte, der blev lanceret som en mellemstatslig ordning i 2007, er at udvikle en fælles følelse af Europas historie på visse specifikke steder.
The label, launched as an intergovernmental scheme in 2007, aims to develop a common sense of Europe’s history at certain specific sites.
Det supplerer derfor UNESCO’s velkendte klassifikation af steder, der er af universel interesse.
It therefore complements UNESCO’s well-known classification of sites that are of universal interest.
Ifølge Kommissionen er 60 steder allerede blevet tildelt det europæiske kulturarvsmærke.
According to the Commission, the European heritage label has already been awarded to 60 sites.
Kommissionen er i øjeblikket i gang med at gennemføre en onlinehøring om dette initiativ, som vil vare indtil den 15 aj 2009. Den vil også gennemføre en »konsekvensanalyse«.
The Commission is currently carrying out an online consultation on this initiative, which will last until 15 May 2009.
Et lovforslag kan derfor forventes i foråret 2010.
Therefore a legislative proposal can be expected in spring 2010.
Som tidligere nævnt vil UNESCO-konventionen sandsynligvis forblive aktuel i årene fremover, forudsat at dens virkninger kun mærkes gradvist.
As previously mentioned, the Unesco convention is likely to remain topical in the years to come, given that its effects are only gradually being felt.
Medlemmer af Kultur- og Uddannelsesudvalget vil blive opfordret til at holde øje med anvendelsen af artikel 151, stk. 4, en opgave, der altid vil skulle udføres.
CULT Members will be called on to keep an eye on the application of Article 151(4), an everpresent task.
Det vil også være tilfældet for revisionen af »meddelelsen om radio- og tv-virksomhed«, som beskriver, hvordan Kommissionen agter at håndtere statsstøtten til offentlige radio- og tv-virksomheder i årene fremover. Kommissionen off entlig-gjorde et udkast til den reviderede meddelelse om radio- og tv-virksomhed fra 2001 i november 2008.
That will also be the case for the revision of the broadcasting communication, which outlines how the Commission intends to deal with state aid to public service broadcasters (PSBs) in the years to come.
Kultur- og Uddannelsesudvalget arrangerede derefter en høring om offentlige radio- og tv-virksomheders fremtidige rolle i begyndelsen af marts 2009.
CULT subsequently organised a hearing on future role of public broadcasters in early March 2009.
Kommissionen forventes nu at offentliggøre den endelige version af den reviderede meddelelse om radio- og tv-virksomhed i anden halvdel af 2009.
The Commission is now expected to publish the final version of the revised broadcasting communication in the second half of 2009.
Dette er naturligvis ikke en ny lov, men en vejledning for alle involverede parter om, hvordan Kommissionen agter at udøve sine eksisterende statsstøttebeføjelser med hensyn til public service radio- og tv-virksomheder, navnlig til investeringer i nye medier.
This is not, of course, a new law, but a guide for all concerned as to how the Commission intends to exercise its existing state aid powers with regard to PSBs, notably for investments in new media.