natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I punkt23 i IASll-standarden fastsættes det, at bygge- og anlægskontrakter normalt skal regnskabsføres ved at benytte en metode, hvor den procentdel, der er færdiggjort regnskabsføres.
IAS 11 prescribes in its paragraph 23 that construction contracts are normally accounted for by using the so-called "percentage of completion" method.
Denne metodes forenelighed med en korrekt anvendelse af forsigtighedsprincippet har i lang tid været debatteret i Europa.
The compatibility of this method with a correct application of the prudence principle has long been the subject of debate in Europe.
Artikel 31, stk. 1, litra c), punkt aa) i det fjerde direktiv indeholder rent faktisk en bestemmelse, hvorefter "kun den fortjeneste, der er konstateret på statustidspunktet" må opføres som indtægt.
Article 31(l)(c)(aa) of the 4th Directive in fact permits the inclusion in income of "profits made at the balance sheet date" only.
Denne regel kan fortolkes derhen, at for tjenesten fra den procentuelle del af bygge- og anlægsarbejdet, der er færdiggjort, ikke må opføres som indtægt.
This rule could be interpreted as forbidding the inclusion in income of profits in proportion to the percentage of realisation of a contract.
Kontaktudvalget bekræfter sin tidligere opfattelse vedrørende dette spørgsmål8.
The Contact Committee confirms the opinion that it previously delivered on this issue7.
I henhold til udvalget er metoden, hvor den procentdel af et bygge- og anlægs arbejde, der er færdiggjort, medregnes, acceptabel i henhold til fjerde direktiv, forudsat at følgende betingelser er opfyldt.
According to the Contact Committee the "percentage of completion" method is acceptable under the 4th Directive, provided the following conditions are observed: a. the total contract income is known, b. the proportion of work completed can be calculated accurately, c. the work on the contract must be sufficiently advanced.
IAS16-standarden - Faste anlægsaktiver
IAS 16 - Property, Plant and Equipment
Punkt 48 i IAS16-standarden indeholder en bestemmelse om, at afskrivningsbeløbet på et aktiv fastsættes ved at fradrage aktivets restværdi.
Paragraph 48 of IAS 16 states that "the depreciable amount of an asset is determined after deducting the residual value of the asset".
Det fjerde direktiv indeholder ikke nogen henvisning til "restværdien", og i henhold til artikel 35, stk. 1, litra b), i det fjerde direktiv er afskrivningsgrundlaget "anskaffelses- eller kostprisen".
The 4th Directive does not contain any reference to the "residual value" and in Article 35(l)(b) of the 4th Directive the basis for depreciation is indicated as the "purchase price or production cost".
Selv om IAS-standarden er affattet helt forskelligt fra direktivet, synes dette ikke at have nogle praktiske konsekvenser af betydning.
Although the wording of IAS 16 is clearly different from that of the Directive, this does not seem to have significant practical consequences.
Kontaktudvalget har derfor konkluderet, at fjerde direktiv ikke er til hinder for, at restværdien lægges til grund ved beregningen af det beløb, hvormed et aktiv kan afskrives, og der opstår ikke nogen konflikt.
Therefore the Contact Committee has concluded that the use of a residual value in the calculation of the depreciable amount of an asset is not precluded under the present wording of the 4th Directive and no conflict arises.
Punkt 56 i IAS16-standarden fastsætter, at hvis et anlægsaktivs realisationsværdi kommer ned under den regnskabsførte værdi, skal denne sidstnævnte reduceres.
Therefore, paragraph 56 of
Punkt 56 i IAS 16 fastsætter derimod, at værdiregulering skal finde sted også selv om det ikke er sikkert, at værdiforringelsen er varig.
IAS 16 requires that adjustments must also be made if it is not certain that the reduction in value will be permanent.
I henhold til det fjerde direktiv skal der derimod kun foretages værdiregulering, hvis værdiforringelsen er varig.
In contrast, according to the 4th Directive, the adjustments must be made only if the reduction in value is permanent.
Kontaktudvalget er nået til den konklusion, at forskellene i opfattelsen ikke har nogen betydning i praksis, og at der derfor ikke er konflikt mellem punkt 56 i IAS16-standarden og artikel 35, stk. 1, litra c), punkt bb), i det fjerde direktiv.
The Contact Committee arrived at the conclusion that the difference in wording does not constitute a difference in practice and that a conflict between paragraph 56 of IAS16 and Article 35(l)(c)(bb) of the 4th Directive therefore does not exist.
Det ville ikke stemme overens med de generelle principper for IAS-standarder, at antage, at der skulle foretages værdinedsættelse, end ikke i de tilfælde, hvor man allerede ved, at værdiforringelsen vil ophøre.
It would not in fact be consistent with the general approach of IAS to consider that the reduction in value should be made even in those cases where one already knows that such a reduction would be reversed.
IAS21 -standarden - Virkningerne af ændrede valutakurser
IAS21 - The Effects of Changes in Foreign Exchange Rates
I henhold til IAS21-standarden skal både kursstigninger og kursfald vedrørende valutaposter medtages i resultatopgørelsen.
According to IAS21, both positive and negative translation differences in exchange rates relating to monetary items are to be included in the profit and loss account.
I Europa har dette spørgsmål været genstand for langvarige drøftelser.
In Europe this question has caused a long-running debate.
I regnskabsdirektiverne kommer man ikke specifikt ind på problemet.
The Accounting Directives do not specifically address the problem.
I artikel 43, stk. 1, i det fjerde direktiv fastsættes det, at de benyttede beregningsmetoder og valutakurser skal anføres.
In Article 43(1) of the 4th Directive it is stated that the methods and rates used should be specified.
Mens der altid har været enighed om, at en negativ difference skal opføres på resultatopgørelsen, så snart den er konstateret, har det i lang tid været kontroversielt, om en positiv difference skal opføres som indtægt.
While agreement has always existed on the fact that negative differences should be charged to the profit and loss account as soon as they arise, the inclusion of positive differences in income has long been debated.
De, der taler for, at en positiv difference ikke skal opføres som indtægt, bygger deres argument på, at sådanne beløb er ikke-realiseret fortjeneste, der i henhold til artikel 31, stk. 1, litra c), punkt aa), i det fjerde direktiv ikke kan medregnes som indtægt.
Those who support the view that positive differences should not be included in income base their argument on the grounds that such amounts are unrealised profits which, according to Article 31(l)(c)(aa) of the 4th Directive cannot be included in income.
De, der derimod foreslår, at en positiv difference skal kunne optages som indtægt baserer dette på, at en positiv omregningsdifference er umiddelbart realisabel på det normale likvide marked, og derfor ikke kan betragtes som værende ikke-realiseret fortjeneste.
In contrast, those who propose to accept that positive differences are included in income, do so on the basis that the positive exchange differences are immediately realisable in the normal situation of a liquid market and therefore cannot be considered as unrealised profits.
Anerkender man ikke disse forskelle som værende indtægter, tilsidesætter man det i artikel 31, stk. 1, litra b), i fjerde direktiv fastsatte princip om, at der skal tages hensyn til indtægter og udgifter vedrørende det år, som regnskabet omfatter.
Not recognising these differences in income would give insufficient weight to the accruals principle stated in Article 31(l)(d) of the 4th Directive.
Efter at have taget nærmere stilling til de forskellige argumenter, der er fremført vedrørende dette komplekse spørgsmål, er Kontaktudvalget nået til den konklusion, at artikel 31 i fjerde direktiv ikke udelukker en fortolkning, hvorefter positive omregningsforskelle kan opføres i resultatopgørelsen.
After having carefully considered the different arguments raised on this complex issue, the Contact Committee has concluded that Article 31 of the 4th Directive does not exclude an interpretation whereby positive exchange differences may be included in the profit and loss account.
Men Kontaktudvalget understreger dog, at spørgsmålet kun havde været undersøgt i relation til udarbejdelsen af konsoliderede regnskaber.
However, the Contact Committee stresses that the question has been examined in relation with the preparation of consolidated accounts only.
Kontaktudvalget har også undersøgt, hvorvidt muligheden for at opføre positive omregningsforskelle i resultatopgørelsen skal begrænses til kortfristede valutaposter.
The Contact Committee has also examined whether the possibility to include positive exchange differences in the profit and loss account should be limited to short-term monetary items.
Men udvalget nåede til den konklusion, at en sådan begrænsning ikke var berettiget.
The Contact Committee has concluded that this limitation is not justified.
Forekomsten af meget sofistikerede finansielle instrumenter medfører, at det ville være arbitrært at operere med en sondring mellem kortfristede og langfristede valutaposter.
In fact, the existence of very sophisticated financial instruments, makes it arbitrary to operate a distinction between short-term and longterm monetary items.
IAS22-standarden - En flerhed af virksomheder
IAS22 - Business Combinations
Punkt 25 i IAS22-standarden kan fortolkes som et krav om, at de af køberen udstedte omsættelige værdipapirer skal værdiansættes til markedsprisen med henblik på at fastsætte anskaffelsesprisen.
Paragraph 25 of IAS22 could be interpreted as requiring that, in order to determine the cost of an acquisition, marketable securities issued by the acquirer should be valued at market value only.
Dette kan fortolkes som værende i konflikt med det forsigtighedsprincip, der er fastsat artikel 31, stk. 1, litra c), i det fjerde direktiv.
This could be interpreted as being in conflict with the prudence principle as stated in Article 3 l(l)(c) of the 4th Directive.
Efter en nærmere undersøgelse er Kontaktudvalget nået til den konklusion, at punkt 25 ikke er til hinder for, at der kan tages hensyn til andre elementer ved værdiansættelsen af de af køberen udstedte omsættelige værdipapirer.
After examination, the Contact Committee has concluded that the wording of paragraph 25 does not exclude that other considerations are taken into account in valuing the marketable securities issued by the acquirer.
Punkt 25 indeholder rent faktisk en bestemmelse om, at alle aspekter i forbindelse med erhvervelsen, herunder vigtige faktorer, der har influeret på forhandlingerne, skal tages med i betragtning, og en uafhængig værdiansættelse kan benyttes som hjælp til at fastsætte de udstedte værdipapirers reelle værdi.
In fact, paragraph 25 states that "all aspects of the acquisition, including significant factors influencing the negotiations, need to be considered, and independent valuations may be used as an aid in determining the fair value of securities issued."
Kontaktudvalget mener derfor, at der ikke opstår nogen konflikt.
Therefore, the Contact Committee is of the opinion that no conflict arises.
IAS23-standarden - Låneomkostninger
IAS23 - Borrowing costs
I henhold til punkt 11 i IAS23-standarden skal låneomkostninger aktiveres, når de kan henføres til erhvervelsen, opførelsen eller fremstillingen af et aktiv, hvor der nødvendigvis går lang tid, før det kan tages i brug eller sælges.
According to paragraph 11 of IAS23, borrowing costs are to be capitalised, when they refer to the acquisition, construction or production of an asset that necessarily takes a substantial period to be made ready for its intended use or sale.
Men i henhold til artikel 35, stk. 4, i fjerde direktiv kan låneomkostninger aktiveres, når de kan henføres til "fremstillingen" af en aktiv, og i det omfang de vedrører fremstillingsperioden.
On the other hand, according to Article 35(4) of the 4th Directive, borrowing costs may be capitalised when they refer to the "production" of an asset, and to the extent that they refer to the period of production.
Kontaktudvalget bemærkede, at den i fjerde direktiv benyttede term "fremstilling" ikke skulle fortolkes for snævert.
The Contact Committee observed that the term "production" contained in the 4th Directive should not be interpreted too narrowly.
Selv om termen "fremstilling" klart udelukker aktiviteter, der går ud på, at et aktivt gøres klart til brug eller salg, så kan samme term udmærket omfatte erhvervelser, der ikke har disse karakteristika (f.eks. erhvervelse af komponenter, der derefter skal samles).
In fact, although the term "production" clearly excludes those activities which result in an asset being immediately ready for use or sale, the same term can perfectly cover other acquisitions which do not have these characteristics (for instance acquisitions of components which are then assembled).
Kontaktudvalget konkluderede derfor, at IAS23-standarden ikke er i konflikt med artikel 35, stk. 4, i det fjerde direktiv.
The Contact Committee has therefore concluded that IAS23 does not conflict with Article 35(4) of the 4th Directive.
Teksten er klarere og formuleringen mere præcis.
The text is clearer and the formulation more precise.
IAS25-standarden - Regnskabsmæssig behandling af investeringer
IAS25 - Accounting for investments
Punkt 22 i IAS25-standarden kan fortolkes således, at investeringer skal værdi ansættes til den laveste værdi, og at markedsværdien fastsættes ved brug af porteføljeprincippet.
Paragraph 22 of IAS25 could be interpreted in such a way that it required the valuation at the lower of cost and market value is to be made by following a "portfolio approach".
Dette kan naturligvis være i strid med regnskabsdirektiverne, og navnlig med artikel 31, stk. 1, litra e), i det fjerde direktiv, hvorefter aktiv- og passivposter skal værdiansættes hver for sig.
This of course would be in contrast with the Accounting Directives, and in particular with Article 31(l)(e) of the 4th Directive, which requires the separate valuation of the items of assets and liabilities.
Hertil kommer, at en global værdiansættelse af en portefølje kan være i strid med forsigtighedsprincippet, da
In addition, a valuation made under the so-called portfolio approach could be contrary to the prudence principle, by de facto permitting the inclusion in income of positive unrealised profit which would not be included if the portfolio approach were not applied.
Men punkt 19 i IAS25-standarden fastsætter klart, at porteføljemetoden er fakultativ.
However, paragraph 19 of IAS25 clearly states that the portfolio approach is optional.
Der synes derfor at være en uoverensstemmelse mellem punkt 22 og punkt 19.
There seems therefore to be a contradiction between the words in paragraph 22 and those in paragraph 19.
Kontaktudvalget er nået til den konklusion, at IAS25-standarden ikke foreskriver brug af porteføljemetoden, der kun er fakultativ, og der er derfor ikke nogen konflikt mellem IAS25-standarden og regnskabsdirektiverne.
The Contact Committee has concluded that IAS 25 does not prescribe the use of the portfolio approach, which is only optional and therefore no conflict exists between IAS25 and the Accounting Directives.
IAS28-standarden - Regnskabsmæssig behandling af kapitalinteresser i associerede virksomheder
IAS28 - Accounting for Investments in associates
I henhold til IAS28-standarden må man ikke bruge den indre værdis metode i de tilfælde, der er anført under punkt 8 og 11b.
According to IAS28, the use of the equity method should be discontinued in the cases prescribed under paragraphs 8 and lib.
Regnskabsdirektiverne er ikke til hinder for anvendelsen af den indre værdis metode. Der består derfor i teorien en konflikt.
The Accounting Directives do not provide for any discontinuance in the use of the equity method.
Det skal imidlertid bemærkes, at i de tilfælde, hvor IAS28-standarden er til hinder for anvendelsen af den indre værdis metode, i praksis vil medføre, at investeringerne ikke længere kan anses for kapitalinteresser i henhold til artikel 17 i det fjerde direktiv, således at den indre værdis metode ikke kan finde anvendelse i henhold til regnskabsdirektiverne.
It is to be considered, however, that the cases listed in IAS28 and allowing for discontinuance of the equity method will in practice result in the investments no longer constituting a participation in the sense of Article 17 of the 4th Directive. For that reason, under the Accounting Directives the equity method would also not be applicable.
Kontaktudvalget nåede derfor til den konklusion, at selv om de i IAS28-standarden indeholdte regler ikke findes i det syvende direktiv, vil dette ikke have nogen praktisk betydning, og der vil reelt ikke eksistere nogen konflikt.
The Contact Committee has therefore concluded that, although the rules contained in IAS28 are not contained in the 7th Directive, the effect in practice will be the same and in substance no conflict arises.
IAS31 -standarden - Kapitalinteresser i joint venture-selskaber
IAS31 - Interests in Joint Ventures
I de under punkt 35 i IAS31-standarden nævnte tilfælde må man ikke benytte den indre værdis metode, og man må ej heller foretage pro rata-konsolidering.
In the cases listed in its paragraph 35, I AS 31 forbids the use of the equity method and of proportional consolidation.
Regnskabsdirektiverne afskærer ikke mulighed for at anvende en bestemt værdiansættelsesmetode, når der er tale om særlige omstændigheder.
The Accounting Directives do not provide for any particular valuation method not to be applied because of particular conditions.
Der synes derfor at foreligge en konflikt.
Therefore a cpnflict apparently exists.
Men som allerede nævnt under punkt 30 ovenfor vil de omstændigheder, der er til hinder for, at man kan anvende pro rata-konsolidering eller den indre værdis metode, også være til hinder for, at kapitalinteresserne kan medtages i det konsoliderede regnskab, hvilket derfor automatisk medfører, at man heller ikke i henhold til regnskabsdirektiverne kan værdiansætte efter de ovennævnte metoder.
However, as already stated in paragraph 41 above, the circumstances which hinder the application of the proportional consolidation or of the equity method will impede the participation to be included in the consolidation and will therefore automatically impede, also under the Accounting Directives, its valuation according to the two above-mentioned methods.
Kontaktudvalget er derfor nået til den konklusion, at selv om de i IAS31-standarden indeholdte regler ikke findes i det syvende direktiv, vil det ikke have nogen praktisk betydning, og der vil reelt ikke foreligge nogen konflikt.
The Contact Committee has therefore concluded that, although the rules contained in I AS 31 are not contained in the 7th Directive, the effect in practice will be the same and in substance no conflict arises.
Kontaktudvalget for Regnskabsdirektiverne
Contact Committee on the accounting directives An examination of the conformity between the international accounting standards and the European accounting directives
o co σ > ι CO Ol cp ò > Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): 7 ECU
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 7
Virkningen 09 effektiviteten af det indre marked
The impaci and effectiveness of the Single Market
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet 09 Rådet
Communication from the Commission to the European Parliament and Council
Virkningen og effektiviteten af det indre marked
The impact and effectiveness of the Single Market
I · Den økonomiske virkning af programmet for det indre marked
I· The economic impact of the Single Market programme
Indledning 1.2. Handel og udenlandske direkte investeringer 1.3.
Introduction 1.2.
Markedsstrukturer 1.4.
Market structures 1.4.
Indkomst, beskæftigelse og konvergens
Income, employment and convergence
Et indre marked i borgernes tjeneste n
A Single Market working for its citizens n
Fri bevægelighed for personer 2.2.
Free movement of persons 2.2.
Det indre marked og socialpolitik 2.3.
The Single Market and social policy 2.3.
Forbrugerinteresser 2.4. Miljøbeskyttelse
Consumer interests 2.4.
1 Effektiviteten i programmet for det indre marked
1· The effectiveness of the Single Market programme
Udfordringens omfang 3.2.
The scale of the challenge 3.2.
Undersøgelsesresultater 3.3.
Survey results 3.3.
Varer 3.4.
Products 3.4.
Tjenesteydelser 3.5. Kapital 3.6.
Services 3.5.
4· Tilbageværende hindringer for fri bevægelighed
4· Remaining obstacles to free movement
Ineffektiv gennemførelse, håndhævelse og oprejsning 4.2. Lakuner i den retlige ramme 4.3.
Ineffective implementation, enforcement and redress 4.2.
Overkomplicerede regler 4.4. Gamle og nye hindringer på nationalt plan 4.5.
Overcomplicated rules 4.4.
Forvaltningen af EU-lovgivningen 4.6.
Management of Community legislation 4.6.
Det indre marked og tjenesteydelser af almen interesse
The Single Market and services of general interest
Effektiv anvendelse og håndhævelse af EU-lovgivningen 5.2.
Effective application and enforcement of Community law 5.2.
Mindskelse af overreguleringen 5.3.
Reducing over-regulation 5.3.
Færdiggørelse af den retlige ramme på EU-plan 5.4. Supplerende tiltag på EU-plan 5.5.
Completion of the legislative framework at Community level 5.4.
Konklusioner: behovet for en fornyet indsats for det indre marked
Conclusions: the need for a renewed commitment to the Single Market
Virkningen og effektiviteten af det indre marked: resumé
Summary The impact and effectiveness of the Single Market
D skabelse af 300 000 til 900 000 flere nye jobs, end der ellers ville have været uden programmet for det indre marked
D an extra increase in EU income of 1.1-1.5% over the period 1987-93;
D en ekstra stigning i EU­indkomsterne på 1,1­1,5% i perioden 1987­1993
D inflation rates which are 1.0-1.5% lower than they would be in the absence of the SMP;
Beskæftigelse og holdbar vækst står øverst på EU's dagsorden.
Jobs and sustainable growth are at the top of the Union's agenda.
Kommissionens tillidspagt, »Action for Employment in Europe«, udpegede det indre marked som springbræt for at nå et højere niveau for jobskabelse og holdbar vækst.
The Commission's confidence pact, 'Action for employment in Europe', identified the Single Market as the launching pad for attaining higher levels of job creation and sustainable growth.
Kommissionen har nu fået håndfaste bevi­ser for de positive virkninger af det indre marked gennem den første udtømmende undersøgelse af dets økonomiske virkning og effektivitet, som er blevet foretaget gennem de sidste to år1).
The Commission now has solid evidence of the positive effects of the Single Market, based on a first exhaustive survey of its economic impact and effectiveness conducted over the past two years.'
D økonomisk konvergens og samhørighed mellem de forskellige EU­regioner.
D economic convergence and cohesion between different EU regions.
Med hensyn til de økonomiske virkninger er resultater­ne opmuntrende.
In terms of economic impact the news is encouraging.
Det er stadig for tidligt at vurdere den fulde virkning af mange af foranstaltningerne i forbindel­se med det indre marked, men der er klare tegn på en mar­kant ændring i EU­landenes økonomi.
It is still too early for many Single Market measures to have taken full effect but there are clear signs of signifi­cant change in the European economy.
Der foreligger nu bevis for følgende positive, om end foreløbige virkninger af det indre marked med hensyn til den forventede styr­kelse af integrationen, konkurrencen, de økonomiske resultater og fordelene for forbrugerne2):
We now have evi­dence of the following positive, albeit preliminary, effects of the Single Market in triggering the expected reinforce­ment of integration, competition, economic performance and benefits for consumers:2
Disse fordele er opnået uden at forringe sikkerhedsnor­merne for forbrugere og arbejdstagere.
These benefits have been gained without any reduction in safety standards for consumers or workers.
På mange områder er normerne for beskyttelse af borgerne faktisk forbedret.
In many areas standards of protection for the citizen have in fact increased.