natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D Under udgiftsområde 5 forhøjedes admini­strationsudgifterne samlet med 5,9% i for­hold til 1993. Forhøjelsen for de enkelte in­stitutioner var følgende: + 5,02% til Parla­mentet, + 6,8% til Rådet (herunder Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Re­gionsudvalget), + 5,94% til Domstolen, + 6,81% til Revisionsretten og +5,93% til Kommissionen (inklusive pensioner til samtlige institutioners pensionerede).
5.9% for the Commission (including pensions for the staff of all the institutions).
For Kommissionens vedkommende kunne der ved hjælp af denne forhøjelse deblokkeres ca. 400 stillinger og foretages 330 konverte­ringer af bevillinger til stillinger.
For the Commission, this increase allowed some 400 posts to be filled and 330 new posts to be created by the conversion of appropriations.
Ved TÆB nr. 2/94 øgedes i øvrigt administrationsbe­villingerne til Rådet og Domstolen, hvor­ved den margen, der var afsat under ud­giftsområdets loft ved budgetafstemningen i december 1993, blev opbrugt.
Supplementary and amending budget No 2/94 increased the administrative appropriations for the Council and the Court of Justice, thus exhausting the margin left under the ceiling for this heading when the budget was adopted in December 1993.
Π For udgiftsområde 3 svarede de vedtagne bevillinger (4 360 mio. ECU) til en forhøjel­se i forhold til 1993­budgettet på 6,15%.
The total appropriations for heading 3 (ECU 4 360 million) were 6.2% up on the 1993 budget.
Disse bevillinger dækkede udgifterne til forskning og teknologisk udvikling (2 767 mio. ECU som forpligtelsesbevillinger, en stigning i forhold til 1993 på + 1,2%), de transeuropæiske infrastrukturnet, som der på grund af den prioritering, de har fået i unionstraktaten, er afsat 289,8 mio. ECU ( + 30,8%) til, og de interne politikker, hvortil beløbet samlet øgede i forhold til 1993 med 13,2%.
They covered research and technological development (ECU 2 767 million in commitment appropriations, 1.2% more than in 1993), the transEuropean net works, which were allocated ECU 289.8 million (30.8% more) to reflect the priority given to them by the Treaty on European Union, and the other internal policies, which enjoyed an overall increase of 13.2% com pared with 1993.
Π I overensstemmelse med konklusionerne af Det Europæiske Råd i Edinburgh blev de tre reserver, der oprettedes under udgifts­område 6, opført på budgettet. Imidlertid overføres der kun midler til reserverne, ef­terhånden som behovene opstår i løbet af regnskabsåret.
Under heading 6. as agreed by the Edinburgh European Council, three reserves were entered in the budget, for which resources would be called in only if the need arose during the financial year.
Der er tale om den monetæ­re reserve, der er knyttet til udgifterne un­der EUGFL, Garantisektionen (1 mia. ECU), nødhjælpsreserven (212 mio. ECU) og garantireserven (318 mio. ECU).
The first is the monetary reserve for EAGGF guarantee expenditure (ECU 1 billion), then the emergency aid reserve (ECU 212 million) and the guarantees reserve (ECU 318 million).
Budgetgennemførelsen i 1994 beregningsgrundlagene, er der på grund af den betydelige konjunktursvækkelse foretaget betydelige negative korrektioner (3,2 mia. ECU) for 1994.
Execution of the 1994 budget the definitive statements of the bases), there were substantial negative adjustments (ECU 3.2 billion) for 1994 as a result of the marked weakening of the economic situation.
Tabel 1 viser en oversigt over gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget i 1994.
On the expenditure side a total of ECU 61 587 million was committed — a utilization rate of 92.7%.
På udgiftssiden viste budgetgennemførelsen i 1994 samlede forpligtelser på 67,587 mia. ECU svarende til en udnyttelsessats for bevillingerne til forpligtelser på 92,7%.
Tabic l summarizes the execution of the general budget of the European Union in 1994. The revenue forecast came to ECU 68 610 million, corresponding to the appropriations for payments entered in the budget.
De faktiske indtægter androg 66,002 mia. ECU.
Actual revenue was ECU 66 002 million.
Karakteristisk for 1994 varen stigning i samt lige egne indtægter, bortset fra landbrugsafgifterne.
The main feature of 1994 was a general increase in own resources other than agricultural levies.
Der er derfor tale om en tilbagegang i forhold til 1993, hvor udnyttelsessatsen var 97% for forpligtelserne og 94% for betalingerne.
These rates are not as high as in 1993, when the figures were 97% for commitments and 94% for payments.
Den vigtigste årsag til denne udvikling var gennemførelsen af landbrugsreformen.
The main factor behind this trend was the implementation of the agricultural policy reforms.
Opkrævningerne af egne momsindtægter og af den supplerende indtægt på grundlag af BNI svarede til 99,8% af overslagene.
Revenue from VAT own resources and the ad ditional GNP-based resource was 99.8% of the amount forecast.
Hvad angår specielt saldiene vedrørende egne momsindtægter fra tidligere år fastlagt på grundlag af de endelige opgørelser af moms
The main area where implementation was poorer was structural operations, principally because 1994 marked the start of a new pro gramming period for the Structural Funds (1994-99), which involved the prior adoption of a number of guideline decisions before new appropriations could be committed.
Denne underudnyttelse af budgettet er væsentligst koncentreret om strukturforanstaltningerne og skyldes især, at der i 1994 blev indledt en ny programperiode (1994-1999) for strukturfondene, der krævede, at der blev ved taget en række principbeslutninger, før der kunne indgås forpligtelser for nye bevillinger.
As regards the VAT own resources balances for previous years (established in the light of
TABEL 1 Budgetgennemførelsen ¡ 1994 Indtægter
TABLE 1 Implementation of the budget in 1994 Revenue
Ikke-opdelte bevillinger (administration og etårige aktioner)
Non-differentiated appropriations (administrative expendi ture and annual operations)
For pligtelser
Commitments ments
• automatisk fremført beløb • andre fremførte beløb
Carried over from 1993 • automatic carryovers • other carryovers
— bevillinger anvendt i 1994
Appropriations used in 1994
• opført pá 1994-budgettet • andet • fremført fra 1993
• entered in 1994 budget • other • carried over from 1993
— annullerede bevillinger Udnyttelsesprocent
Appropriations carried over to 1995 • automatic carryovers • other carryovers
Uindfriede forpligtelser pr. 1.1.1994, hvoraf:
Commitments outstanding at 1.1.1994 of which:
• bevillinger genopført for 1995 • andet
• corresponding appropriations made available again in 1995 • other
Forpligtelser indgået i 1994 hvoraf:
Commitments made in 1994 of which:
Uindfriede forpligtelser pr. 31.12.1994
Total commitments outstanding at 31.12.1994
Den Europæiske Unions almindelige budget finansieres via forskellige former for ind­tægter.
I he budget of the European Union was financed from a number of sources in 1994, the breakdown being shown in Figure 3.
hold til særaftaler, der indrømmer toldpræfe­rencer til bestemte handelspartnere.
tain trading partners.
Toldind­tægterne, der kun steg med 1,1% i 1994 i for­hold til 1993. har været lavere end forudset.
The amount of customs duties collected in 1994 was less than ex­pected, at only 1.1% more than in 1993.
Den beskedne stigning viser dog, at man står foran en begyndende stigning i værdien af im­porten i forhold til perioden 1992/1993.
Nevertheless this slight increase indicates that imports are beginning to increase in terms of value by comparison with 1992/93.
Den Europæiske Unions traditionelle egne indtægter omfatter told samt landbrugs­ og sukkerafgifter.
The EU's traditional own resources are made up of customs duties, agricultural levies and sugar levies.
De fastlægges af medlemssta­terne, der tilbageholder 10% af de opkrævede beløb til dækning af deres opkrævningsud­gifter.
They are established by the Member States, which keep 10% to cover col­lection costs.
Der opkræves landbrugsafgifter af import af landbrugsprodukter fra tredjelande.
Agricultural levies are charged when a Member State imports agricultural products from a non­member country.
Hensig­ten er bl.a. at udjævne forskellene mellem ver­densmarkedspriserne og prisniveauet i EF.
Their purpose is to offset differences between world prices and the Community price.
Faldet i landbrugsafgifternes andel af de sam­lede indtægter fortsatte på grund af gennem­førelsen af reformen af landbrugspolitikken, der medførte, at priserne i Fællesskabet nær­mede sig verdensmarkedspriserne, hvilket førte til en nedsættelse af den mængde impor­teret korn, der i form af kornsubstitulionspro­dukter blev tilsat foder.
The proportion of EU revenue accounted for by agricultural levies continued to decline because the reform of the agricultural policy tended to bring inter­nal prices closer to world prices, leading to a reduction in the volume of cereals imported in the form of cereal substitutes for use in animal feedingstuffs.
Hertil kom virkningen af de stigende priser for mange landbrugspro­dukter på verdensmarkedet, især korn, sukker og mejeriprodukter.
In addition, the world market for many agricultural products, in particular cereals, sugar and milk products, picked up.
Faldet i landingsafgif­terne androg 10,4% i forhold (il 1993.
The yield was 10.4% lower than in 1993.
Der opkræves told af handelen med tredjelan­de i henhold til den fælles toldtarif.
Customs duties are levied on trade with non­member countries, at rates based on the Com­mon Customs Tariff.
Dennes satser nedsættes med jævne mellemrum som resultat af GATT­forhandlingerne (General Agreement og Tariffs and Trade), samt i hen­
These rates are often subject to reductions as a result of negotiation rounds under the General Agreement on Tariffs and Trade (GATT) and specific agreements granting preferential tariffs to cer­
DIAGRAM 3 Fællesskabernes indtægter i 1994
FIGURE3 The Community's revenue in 1994
Producenter af sukker og isoglucose erlægger afgifter til dækning af markedsstølleordnin­gerne. Der er indført en ordning for udligning af omkostningerne til oplagring afstikker for at sikre, at der regelmæssigt hele produktions­året markedsføres sukker.
Sugar and isoglucose producers pay levies on production to cover market support ar­rangements and to finance a system for the equalization of sugar storage costs, thus en­suring that sugar supplies reach the market steadily throughout the year.
Disse afgifter bidra­ger ikke til Fællesskabets nettoindtægter, da de modsvares af udgifter af stort set samme omfang.
These levies do not increase the EU's net resources, since they are offset by expenditure of virtually the same amount.
I 1994 opkrævedes der afgifter til et beløb, der lå 23,9% over 1993 på grund af den store stigning i provenuet fra oplagringsaf­gifterne.
In 1994 revenue from this source was 23.9% higher than in 1993, thanks to the much higher yield from storage levies.
Egne indtægter fra moms
VAT own resources u
Procent — BNI Andet (herunder disponible overskud)
Percentage of Member States ' GNP 28.0% Other (including surpluses available! -.11%
Medlemsstaterne betaler til Fællesskabernes budget el beløb, som fremkommer ved, at der anvendes en enhedssats på deres momsbereg­ningsgrundlag, der i henhold til EF­beslem­melserne fastlægges ensartet for alle med­lemsstater.
The VAT own resources are calculated by ap­plying a uniform rate to the national VAT bases, which are determined in accordance with Community rules.
Siden reformen i juni 1988 har sat­sen været 1,4%. For Det Forenede Kongerige fratrækkes et bruttokompensationsbeløb.
Since the June 1988 reform, the uniform rate has been determined by applying 1.4% to the VAT base and deduct­ing the compensation for the United Kingdom.
En medlemsstats beregningsgrundlag kan ikke overstige 55% af dets BNI. I 1994 faldt fire medlemsstater (Grækenland, Irland, Luxem­bourg og Portugal) under denne grænse.
The base used must not exceed 55% of a Member State's GNR In 1993 this capping of the VAT base applied in four Member States — Greece, Ireland, Luxem­bourg and Portugal.
Betalingerne i et givet år bestemmes af over­slagene for det pågældende år og af de negati­ve eller positive korrektioner vedrørende tidli­gere år, der fastsættes på grundlag af de endeli­ge opgørelser af momsgrundlaget.
Payments for a given year derive from the estimates for that year and the negative or positive adjustments for previous years established from the final statements of the bases.
anvendt for første gang i 1988, har til formål at sikre budgetmæssig balance mellem ind­tægter og udgifter, dvs. finansiere den del af budgettet, der ikke dækkes af de øvrige ind­tægter.
A new source of revenue based on a proportion of each Member State's GNP was first in troduced in 1988 to balance budget revenue and expenditure, i.e. to finance the part of the budget not covered by other revenue.
Satsen fastsættes i forbindelse med budgetproceduren under hensyntagen til alle øvrige indtægter. Den finder anvendelse på al­le medlemsstaternes samlede BNI, beregnet efter fællesskabsregler.
The rate is fixed during the budgetary procedure and depends on the total of other revenue; the rate is applied to the aggregate GNP of all the
I 1994 er der foretaget store negative korrek­tioner (3,2 mia. ECU) for 1993 på grund af den udtalte konjunktursvækkelse.
In 1994 some fairly large negative ad justments (ECU 3.2 billion) were made in respect of 1993 because of the distinctly weaker economic situation.
DIAGRAM 4 Udviklingen i Indtægterne 1985­1994
FIGURE 4 The trend in revenue 1985-94
J Egne indtægter fra moms '
Q VAT own resources
J BNl-indtægter
_BAR_ GNP-based resource
Andet (herunder disponible overskud)
Other (including surpluses available)
16 andel af kompensationen til Det Forenede Kongerige ved indbetaling af et beløb i forhold til deres BNI, fordi deres momsindbetalinger nåede op på maksimumssatsen på 1,4% af deres momsberegningsgrundlag.
Member Slates, determined in accordance with Community rules.
regnskabsårene 1981 til 1991.
These countries now receive only refunds resulting from any adjustments made to the VAT and GNP bases for the years between 1981 and 1991.
Disse refusioner optræder i indtægtsoversigterne som negative indtægter.
These refunds are entered as negative revenue in the statement of revenue.
11994 blev der opført refusioner på 25,2 mio. ECU i tilknytning til moms- og BN Iindtægternes saldi.
In 1994 refunds of ECU 25.2 million were entered in respect of the VAT and GNP balances.
Ifølge akterne om Grækenlands, Spaniens og Portugals tiltrædelse fastsættes det, at en del af disse landes indbetalinger til EF's egne indtægter i overgangsperioden fra 1981 til 1991 skal refunderes efter en faldende sats.
In addition, three Member States had to finance their share of the compensation for the United Kingdom by making a payment based on GNP as their VAT payments had reached the maximum rate, i.e. 1.4% of their base.
De omfatter bl.a. skat og andre bidrag, der opkræves af lønningerne til EF-institutionernes personale, bankrenter, bidrag udefra til visse forskningsprogrammer, tilbagebetaling af ikke-anvendte EF-støttebeløb samt morarenter.
The general budget is also financed by miscellaneous revenue, including tax and other deductions from staff remuneration, bank interest, outside contributions to research programmes, repayments of unused EU aid and interest on late payments.
Disse lande omfattes nu kun af de korrektioner af refusionerne, der skyldes de eventuelle justeringer af beregningsgrundlagene for momsindtægterne og BNI-indtægterne for
The Acts of Accession of Greece, Spain and Portugal provided that, over a transitional period from 1981 to 1991, these countries were to be reimbursed a gradually decreasing part of the Community resources they paid in.
Endvidere omfatter indtægterne for 1994 et beløb på 971 mio. ECU, der udgør overskud det fra regnskabsåret 1993.
The revenue for 1994 also includes the ECU 971 million surplus from 1993.
DIAGRAM 5 Indtægter i alt 1985-1994
FIGURE 5 Total revenue 1985-94
DIAGRAM 6 Egne Indtægter fordelt efter medlemsstat i 1994
FIGURE 6 Own resources by Member State in 1994
I Egne indtægter fra moms
I VAT own resources
I Landbrugs-og ^™ sukkerafgifter
Π ftrce, •mage oj GNP
Π at sikre forsyningerne
D to assure the availability of supplies;
I henhold til artikel 38 i traktaten om oprettel­se af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab omfatter fællesmarkedet landbruget og han­delen med landbrugsvarer.
Article 38 of the EEC Treaty provides that the common market shall extend to agriculture and trade in agricultural products, and that the operation and development of' the common market for agricultural products must be accompanied by the establishment of a common agricultural policy among the Member States.
Disse mål er i det store og hele nået, men virke­liggørelsen af dem har nødvendiggjort perma­nente tilpasninger, og den seneste af disse er reformen af den fælles landbrugspolitik, som Rådet besluttede i maj 1992.
Although these objectives have largely been met. certain permanent adjustments have had to be made, the most recent of which is the reform of the common agricultural policy adopted by the Council in May 1992.
Denne reform bygger på mere konkurrencedygtige priser og på direkte støtte til de landbrugere, der har størst behov herfor, og den ventes at kunne re­ducere overskudsproduktionen, bremse af­vandringen fra landbruget og beskytte miljøet ved at gøre intensive produktionsmetoder mindre attraktive.
The reform is based on more competitive prices and direct aid to the farmers in greatest need. Its aim is to reduce surpluses, stem the tide of rural depopulation and preserve the environ­ment by discouraging intensive production.
For at nå disse mål har det fælles landbrugs­marked været baseret på tre principper, mar­kedets enhed, fællesskabspræferencen og den økonomiske solidaritet.
In pursuit of the above objectives, the com­mon market in agricultural produce is based on three principles; the single market, Com­munity preference and financial solidarity.
Det sidste af disse principper har været et centralt grundlag for den fælles landbrugspolitik. For at gennemfø­re landbrugspolitikken i praksis besluttede medlemsstaterne i april 1962 at oprette en fæl­lesskabsfond.
The third of these principles is fundamental to the policy, and in April 1962 the Member States accordingly decided to set up a Com­munity fund — the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) — which is part of the EU budget.
Den Europæiske Udviklings­og Garantifond for Landbruget (EUGFL), der fi­nansieres over Fællesskabets budget.
It is subject to the general budgetary rules, with the addi­tion of specific provisions.
DIAGRAM 7 Fællesskabets udgifter i 1994
FIGURE 7 Community expenditure in 1994
Denne fond blev i 1964 opdelt i to sektioner, Garantisektionen for de EF­udgifler, der er forbundet med markeds­ og prispolitikken, og Udviklingssektionen for de EF­udgifter, der er forbundet med landbrugsstrukturpoli­tikken.
The Fund was subdivided into two sections in 1964: the Guarantee Section covers expen­diture on markets and prices and the Guidance Section covers expenditure on farm structures.
Forskning og teknologisk udvikling
31.6% 4.4% arch and technological development
Andet (garantier, reserver...)
Other (guarantees, reserves, etc.)
Π de markedsrelaterede aktioner til udvikling af landbrugsdistrikterne og foranstaltnin­gerne til bekæmpelse af svig.
D market­related rural development opera­tions and measures to combat fraud.
Med henblik på kontrollen med landbrugsud­gifterne fastlagde Det Europæiske Råd prin­cipperne foren retningslinje, i henhold til hvil­ken EUGFL, Garantisektionen skal fi­nansiere:
To bring agricultural expenditure under con­trol, the European Council adopted the prin­ciple of a guideline.
Π restitutionerne ved eksport af landbrugs­produkter til tredjelande
Within this guideline the EAGGF Guarantee Section has to finance:
Imidlertid er anvendelsesområdet for denne retningslinje for landbruget i overensstemmel­se med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh fra og med 1993 blevet udvi­det til at omfatte:
However, in line with the conclusions of the Edinburgh European Council, the guideline was extended with effect from 1993 to cover:
Π halvdelen af udgifterne i forbindelse med braklægningsprogrammet
D market intervention operations, including depreciation of new stocks:
□ de nye ledsageforanstaltninger til reformen af den fælles landbrugspolitik (førtids­pensionering, miljøforanstaltninger, skov­rejsning)
D new flanking measures to accompany the reform of the common agricultural policy (early retirement, environment, affor­estation);
DIAGRAM 8 Udviklingen i udgifterne (1985­1994)
FIGURE 8 The trend in expenditure 1985-94
Den fælles landbrugspolitik Strukturforanstaltninger
Β Common agricultural policy
Forskning og teknologisk udvikling Andre interne politikker end forskning
_BAR_ _BAR_ Research and technological development Β Internal policies other than research _BAR_ _BAR_ External action
Andet (tilbagebetalinger, α garantier, reserver...).
I I Other (guarantees, reserves, etc.)
D samtlige udgifter til braklægning, der indtil 1992 for 50%'s vedkommende blev fi nansieret via EUGFL, Garantisektionen og for 50%'s vedkommende via EUGFL, Udviklingssektionen (udgiftsområde 2)
D all set-aside expenditure, which had been shared equally between the IiAGG F Guidance Section and Guarantee Section until 1992 (heading 2 of the financial perspective);
D udgifterne til indkomststøtte
D expenditure on income aid:
Væsentligst som følge af den gunstige udvikling på visse markeder (markafgrøder, oksekød og vin) kunne de oprindelige bevillinger ved ændringsskrivelse til FFTÆB nr. 2/94 nedsættes med 1 678 mio. ECU, hvorved disse bevillinger på det vedtagne budget blev ned bragt til 34 787 mio. ECU, inklusive en over førsel på 15 mio. fra kapitel B0-40.
Mainly as a result of favourable developments on certain markets (arable crops, beef/veal and wine), the initial appropriation was reduced by ECU 1 678 million by the letter of amend ment to preliminary draft supplementary and amending budget No 2/94. which thus cut the appropriation to ECU 34 787 million (taking account of a transfer of ECU 15 million from Chapter BO-40).
D udgifterne til Garantifonden for Fiskeriet.
D Guarantee Fund expenditure on fisheries.
Bevillingsudnyttelsen androg 32 970 mio. ECU på grund af følgende mindre udgifter:
Expenditure came to ECU 32 970.4 million, that is:
1994-BUDGETTET
General assessment
D 3 494,6 mio. ECU i forhold til de oprindelige bevillinger.
D ECU 3 494.6 million less, as compared with the initial appropriation.
Resultatet af regnskabsafslutningen blev op krævning af flere midler (612 mio. ECU) end opført på budgettet (500 mio. ECU). Af denne grund og som følge af konjunkturforbedringen på flere landbrugsmarkeder har udviklingen i bevillingsbehovet været forholdsvis gunstig.
Apart from the clearance operation, which led to more funds being recovered than assumed in the budget (ECU 612 million as against ECU 500 million), the relatively favourable development as regards requirements mainly
DIAGRAM 9 Udgifter i alt 1985-1994
FIGURE 9 Total expenditure 1985-94
Analyse af de enkelte sektorer
Analysis by sector
Desuden steg eksportmængden til Nordafrika til 1,45 mio. t, mod forventede 1 mio. t på grund af at produktionen i dette område var blevet ødelagt af kvæggalskab.
Production came to 7.7 million tonnes instead of 7.925 million tonnes.
Udgifter
• Beef/veal /veal
Oprindelige bevillinger
Expenditure
Endelige bevillinger
Initial Final appropriation appropriation
Nedsættelsen af udgiftsoverslagene skyldes væsentligst, at den forventede produktions­stigning i august 1994 ikke indtrådte.
FIGURE 10 Expenditure on agricultural market guarantees 1994
Olieholdige og protein­holdige afgrøder
Olive oil and dried fodder
Udgifter 1993
[~J Expenditure 1993
Udgifter 1994
Sheepmeat and goatmeat
Udgifter
• Arable crops
Oprindelige bevillinger
Initial Final appropriation appropriation
Endelige bevillinger
ECU 2 060 million
Underudnyttelsen skyldtes betalingsforsinkelser i forbindelse med produktionsstøtten for produktionsåret 1993/1994.
The under-utilization of appropriations was due to delayed payment of the production aid for the 1993/94 marketing year.