natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VI — Vedtagelser og erklæringer optaget i protokol fra Rådets møde den 22. april 1970 VU — Traktat om ændring af visse bestemmelser i protokollen vedrørende vedtægterne for Den europæiske Investeringsbank (undertegnet i Bruxelles den 10. juli 1975)
VII —Treaty amending certain provisions of the Protocol on the Statute ofthe European Investment Bank (signed in Brussels on 10 July 1975)
VTH — Traktat om ændring af visse finansielle bestemmelser i traktaterne om oprettelse af De europæiske Fællesskaber og i traktaten om oprettelse af et fælles Råd og en fælles Kom mission for De europæiske Fællesskaber (undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1975)
VIII —Treaty amending Certain Financial Provisions ofthe Treaties establishing the European Communities and of the Treaty establishing a Single Council and a Single Commission ofthe European Communities (signed in Brussels on 22 July 1975)
IX — Akt om almindelige direkte valg af repræsentanterne i For samlingen, knyttet til Rådets afgorelse af20. september 1976
IX —Act concerning the election ofthe representatives ofthe Assembly by direct universal suffrage annexed to the Council Decision of 20 September 1976
X — Afgørelse truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer af 5. april 1977 om den foreløbige placering af Re visionsretten
X —Decision ofthe Representatives ofthe Governments ofthe Member States of 5 April 1977 on the provisional location ofthe Court of Auditors
Dokumenter vedrørende kongeriget Danmarks, Irlands, kongeriget Norges og Det forenede kongerige Storbritannien og Nordirlands tiltrædelse af De europæiske Fællesskaber
E. Documents concerning the accession to the European Communities of the Kingdom of Denmark, Ireland, the Kingdom of Norway and the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
I — Kommissionens udtalelse af 19. januar 1972 vedrørende kongeriget Danmarks, Irlands, kongeriget Norges og Det forenede kongerige Storbritannien og Nordirlands ansøgning om tiltrædelse af De europæiske Fællesskaber II — Afgorelse truffet af Rådet for De europæiske Fællesskaber den 22. januar 1972 vedrørende kongerigel Danmarks, Irlands, kongeriget Norges, og Det forenede kongerige Stor britannien og Nordirlands tiltrædelse af Det europæiske Kul- og Stålfællesskab
I — Commission Opinion ofl 9 January 1972 on the application to lhe European Communities by the Kingdom ofDenmark. Ireland, the Kingdom of Norway and the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
III — Afgorelse truffet af De europæiske Fællesskabers Råd den 22. januar 1972 vedrørende kongerigel Danmarks, Irlands, kongeriget Norges, og Det forenede kongerige Storbritanniens og Nordirlands optagelse i Det europæiske økonomi ske Fællesskab og i Det europæiske Atomenergifællesskab
II — Decision of lhe Council ofthe European Communities of 22 January 1972 concerning ι he accession ofthe Kingdom of Denmark. Ireland, the Kingdom of Norway and the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland lo the European Coal and Sled Community
Traktat mellem kongeriget Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Den franske Republik, Den italienske Republik, storhertugdømmet Luxembourg, kongerigel Nederlandene, (medlemmer af De europæiske Fællesskaber), kongeriget Danmark, Irland, kongeriget Norge og Det forenede konge rige Storbritannien og Nordirland vedrorende kongeriget Danmarks.
III —Decision ofthe Council of the European Communities of 22 January 1972 on the accession ofthe Kingdom ofDenmark.
Irlands, kongerigel Norges og Det forenede kongerige Storbritanniens og Nordirlands tiltrædelse af Del europæiske okonomiske Fællesskab og Det europæiske Atomenergifællesskab
Ireland, the Kingdom of Norway and the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to the European Economic Community and to the European Atomic Energy Community
De europæiske Fællesskaber ­ Kommissionen
European Communities - Commission
Traktater om oprettelse af De europæiske Fællesskaber
Treaties establishing the European Communities
Luxembourg: Kontoret for De europæiske Fællesskabers officielle Publikationer
Luxembourg: Office for Official Communities
Salgspris:
Price:
Den foreliggende udgave af Traktaterne om oprettelse af De europæiske Fællesskaber er en forkortet udgave, der indeholder alle traktaternes artikler, men ikke indbefatter bilag og protokoller.
The current edition ofthe Treaties establishing the European Communities is an abridged version containing all the Articles ofthe Treaties, but does not include most ofthe annexes and protocols.
Den fuldstændige udgave af traktaterne ­ 1316 sider ­ blev udgivet i december 1978 (katalognummer FX­23­77­962­DA­C).
The full edition ofthe Treaties - 1 316 pages - was published in December 1978 (catalogue number: FX-23-77-962-EN-C).
Forfattertjeneste:
Authors' service:
Division IX D 11 »Samordning og forberedelse af publikationer«
Division IX D 11 'Coordination and preparation of publications'
Yderligere oplysninger: De europæiske Fælleskabers Informationskontor i Danmark:
Further information : European Community's Press and Information Offices:
• KØBENHAVN:
• EDINBURGH:
Fællesskaber
Commission of the European
Afsnit I — Indledning
Part I — Introduction
Indledning '...·. ; .­..·' 1.2.
Introduction 1.2.
Kursændring for miljøpolitikken ....'' 1.3.
The changing direction of environmental policy
Nogle tendenser inden for miljølovgivningen ■....' 1.5.
Some trends in environmental legislation 1.5.
Udtalelse fra Europa­Parlamentet og fra Det økonomiske og sociale Udvalg ..
Opinions of the European Parliament and the Economic and Social Committee
Afsnit II — Afsluttet og igangværende arbejde
Part II — Past and present work
Indledning .,, —, 11.2.
Introduction 11.2.
Forurening af vand med farlige stoffer 11.3.
The pollution of water by dangerous substances 11.3.
Rent badevand i Fællesskabet .. — :.......... 11.4.
Making Community waters safe for bathing 11.4.
Problemet asbestforurening .... — .... 11.6.
The problem of asbestos pollution
Måling af omkostningerne ved forureningsbegrænsende foranstaltninger ... 11.7.
Measuring the costs of environmental measures 11.7.
Beskyttelse af Europas fugle
Protecting Europe's birds
Afsnit III — Fremtiden
Part III — The future
Genanvendelse af papiraffald 111.3.
Reutilization of waste paper 111.3.
Borgernes søgsmålsret og dens betydning for miljøbeskyttelsen 111.4.
Citizen suits' and their importance for environmental protection 111.4.
Virkningerne af stilstandsprinciRpet
The implications of the standstill principle
Afsnit IV — Udviklingen i miljøkvaliteten
Part IV — The development of environmental quality
Fortegnelse over forslag, som er vedtaget af eller til behandling i Rådet 2.
List of the proposals adopted or being discussed by the Council 2.
Undersøgelser udført og offentliggjort af Kommissionen 1976—1977 3.
Studies conducted and published by the Commission, 1976-1977 3.
Liste over byer, som deltager i udvekslingen af data om luftforurening
List of towns participating in the exchange of information on air pollution ...
Afsnit I
Part I
Selv om offentligheden lægger betydelig vægt på forbedring af miljøkvaliteten, er de oplysninger, den kan finde på dette område, ofte af så udpræget teknisk karakter, at diskussionen må overlades til eksperterne.
While the general public attaches tremendous importance to the improvement of environmental quality, the information available to it in this field is often of a highly technical nature, forcing discussion to be left to experts.
Et af formålene med at udgive beretninger om miljøsituationen er at gøre miljøproblemer forståelige for ukyndige, og således skabe større forståelse i offentligheden for Fællesskabets politik på dette område, således som Europa-Parlamentet har ønsket.
One of the aims behind the publication of'Reports on the State of the Environment' is to make environmental problems understandable to the non-expert, and thus generate greater public understanding of Community policy in this area, as desired by the European Parliament.
Den første beretning opsummerede alle aktiviteter på fællesskabsplan, som udtrykt i for slag til og afgørelser truffet af Rådet.
The first Report summarized the whole range of activity at Community level, as expressed in proposals made to and decisions made by the Council.
Den anden beretning forsøger ikke at være udtømmende.
The second Report does not attempt to be comprehensive.
Den berører f.eks. ikke spørgsmål omkring produktion af atomenergi, hvorom Kommissionen i december 1977 og januar 1978 holdt en række åbne diskussioner, som vil blive refereret i en særskilt udgave.
For example, it does not touch on questions raised by the production of nuclear energy, on which the Commission held a series of public hearings in December 1977 and January 1978, reports on which will be the subject of a separate publication.
Denne beretning udvælger blot en række individuelle emner, der antages at være af særlig interesse, og præsenterer dem på en ikke-teknisk måde.
This report merely selects a number of individual topics, felt to be of particular interest, and presents them in a non-technical manner.
Denne beretning giver ikke nødvendigvis en fuldstændig oversigt over Fællesskabets politik på de områder, den omhandler, men skal nærmere illustrere visse aspekter ved miljø politikken og dennes gradvise udvikling.
It does not necessarily give the complete statement of Community policy in the fields covered, but is intended rather to illustrate various aspects of environmental policy and their progressive development.
Europa-Parlamentet bad desuden om, at der måtte blive udarbejdet en række letforståelige statistikker over miljøkvaliteten i Fællesskabet.
The European Parliament also asked for a set of easily comprehensible statistics on environmental quality in the Community to be prepared.
Det vil desværre kræve temmelig lang tid at imødekomme dette ønske fuldt ud.
Unfortunately, it will take considerable time for this report to be fulfilled in its entirety.
Selv öm denne anden beretning indeholder et af snit om miljøkvalitet, er det begrænset til en sammenfatning af de fremskridt, der er gjort med EF-aftaler om udveksling af data, og til tre bidrag fra medlemsstater, der viser de po sitive resultater af særlige foranstaltninger til beskyttelse af miljøet.
So, while this second Report does contain a section on the quality of the environment, this is restricted to a résumé of the progress made with Community agreements on the exchange of data and to three contributions by Member States, showing the successes achieved by particular environmental policy measures.
De første to beretninger er som forklaret ovenfor meget forskellige, og vore læseres reaktioner på den foreliggende vil i høj grad være med til at afgøre, hvordan de følgende skal se ud.
The first two Reports are very different in character, as explained above and the appearance of future editions will be greatly influenced by the reactions of our readers to this one.
Kursændring for miljøpolitikken
The changing direction of environmental policy
Mere end fire år er gået siden vedtagelsen i november 1973 af det »første handlingsprogram for De europæiske Fællesskaber på miljøområdet«; meget er nået (if. bilag 1), selv om også der stadig er meget at gøre.
More than four years have passed since the adoption on the first 'Programme of Action of the European Communities on the Environment' in November 1973, much has been achieved (see Annex 1), although much also remains to be accomplished.
Det er nu muligt at tage lidt afstand fra de mange en keltprojekter, der var indeholdt i det første program og i dets efterfølger, der blev vedtaget af Ministerrådet den 17. maj 1977, og få et bedre overblik over den måde, hvorpå miljøpolitikken udvikler sig, og hvordan den bør ændre sig i de kommende år.
It is now possible to step back a little from the many individual projects contained in the first Programme and in its successor, approved by the Council of Ministers on 17 May 1977, and take a broader look at the way environmental policy is developing and how it ought to change in the years to come.
Det, vi er vidner til, må nok siges at være en betydningsfuld forandring.
What we are witnessing is indeed a significant change.
Miljøpolitikken er, efter de store bestræbelser i det sidste tiår på at hamle op med en lang række presserende problemer, ved at blive voksen.
Environmental policy, after the great efforts of the last decade to cope with a range of immediately pressing problems, is coming of age.
Anden generation af en mere langsigtet politik, som tager sigte på en kvalitativt højerestående form for økonomisk vækst som grundlag for fremtiden, er ved at afløse den første generation af lovgivning, der ofte havde ad hoc-karakter.
A second generation of longer-term policies, aimed at promoting a qualitatively superior form of economic growth as a foundation for the future, is taking over from the first generation of, often, ad hoc legislation.
Dens motto er: »Det er bedre at forebygge end at helbrede«, og man vil de næste ti år sand synligvis opleve indførelsen af en hel række nye politiske instrumenter, som ikke er udformet med henblik på simpelthen at fjerne forureningen, men mere generelt på at lægge planer for en samlet forbedring af miljøkvaliteten.
Its motto is 'prevention is better than cure' and the next ten years are likely to see the introduction of a whole range of new policy instruments designed not simply to clean up pollution but more generally to plan for an overall improvement in environmental quality.
Dette vil betyde, at der ikke blot skal søges efter de mest økonomiske midler til at hindre, at forurening opstår, men også tilstræbes en rationel forvaltning af naturgivne ressourcer og en fornuftig fysisk planlægning med hen. blik på en langsigtet forbedring af livskvaliteten.
This will mean not only searching for the most economical means to prevent pollution from arising, but also the rational management of natural resources and of space in the interests of a long-term increase in the quality of life.
Denne ændring i hovedvægt betyder ikke, at alle fortidens problemer er løst, eller at de grundlæggende rammer i miljølovgivningen, som er udformet til at behandle disse problemer, ligger fuldstændig fast, men det betyder, at yderligere bestræbelser i fremtiden vil tage en anden kurs.
This change of emphasis does not mean that the problems of the past have all been solved nor that the basic framework of environmental legislation designed to deal with them has been fully completed. But it does mean that additional efforts in the future will take a new direction.
Der foregår stadig arbejde med at fuldføre den grundlæggende struktur i den lovgivning, som er fastsat i Fællesskabets første handlingsprogram, men allerede fortsættelsen af det te program, vedtaget af Rådet den 17. maj 1977 (populært kaldet »andet handlingsprogram«) viser en kursændring.
Work is still in progress to complete the basic structure of legislation foreseen in the first Action Programme of the Communities but already the continuation of this Programme, approved by the Council on 17 May 1977 (and popularly known as the 'Second Action Programme') shows a change of orientation.
Det kan tænkes opdelt i fire afsnit.
It can be thought of as having four parts.
For det første er mindskelse af forureningen stadig en hovedkilde til bekymring.
Firstly, the reduction of pollution is still a major source of concern.
Der op stilles miljømæssige kvalitetsmål og -normer, som fastsætter de koncentrationer af luft- og vandforurenende stoffer, som på lang sigt ikke må overskrides i forskellige områder for forskellige menneskelige aktiviteter inden for Fællesskabet.
Environmental quality objectives and standards are being developed, setting out the concentrations of air and water pollutants which should not be exceeded in the long-term in different areas of the Community used for differing human activities.
skabsomspændende kvalitetsmål for badevand samt for floder og søer, der bruges til indvinding af drikkevand (se kap. H.2.).
here in fixing objectives for water and Community-wide quality objectives have already been agreed for bathing water and for rivers and lakes used to provide drinking-water (see Chapter Π.2.).
Der udarbejdes også normer for to typer af produkter.
Standards are also being worked out for two types of products.
Visse produkter forurener miljøet under anvendelsen; f.eks. bidrager forskellige brændselsformer til luftforurening ved forbrændingen (se kap. H.4.), og de fleste støjgener skyldes produkter såsom luftfartøjer, automobiler og bygge- og anlægsmateriel.
Some products pollute the environment while they are being used; for example, various categories of fuel contribute to air pollution when burned (see Chapter II.4.) and most noise is produced by products, such as aeroplanes, motorcars, construction equipment.
Andre produkter forurener i form af affald, når deres nyttige levetid er ovre, og udvikling af en rationel politik for forvaltning af affald er en vigtig del af programmet (et eksempel er givet i kap. III.2.).
Other products pollute in the form of waste when their useful life is over and the development of a rational waste management policy is an important part of the Programme (see Chapter III.2. for an example).
I alle disse tilfælde er en fællesskabsaktion baseret ikke alene på ønsket om at mindske forurening ved kilden, men også på nødvendigheden af at harmonisere nationale produktstandarder, der, hvis de afveg fra hinanden, ville skabe nye hindringer for handelen med disse produkter fællesskabslandene imellem og derved underminere en af Fællesskabets grundpiller.
In all these cases Community action is based not only on the desire to reduce pollution at source but also on the necessity to harmonize national product standards, which, if they differed one from another, would create new barriers to inter-Community trade in these products, thus undermining one of the fundamental elements of the Community.
Endnu et område, hvorpå der udarbejdes normer, er forurenende udledninger fra industrianlæg.
A further area in which standards are being developed is that of the polluting discharges of industrial installations.
Af særlig interesse i dette tilfælde er emissionsnormerne ved udledning i vand af sådanne farlige forurenende stoffer som kviksølv og cadmium (se kap. II.2. og II.7.).
Of particular interest here are the emission standards for discharge into water of dangerous pollutants such as mercury and cadmium (see Chapters II.2., Π.7.).
Det vil nok være rigtigt at sige, at der på fællesskabsplan er gjort større fremskridt med hensyn til at mindske vandforurening end med hensyn til at mindske luftforurening.
It would be fair to say that more progress has been achieved on Community level in reducing water pollution than in reducing air pollution.
Dette afspejler i stort omfang den prioritet, der blev givet førstnævnte i betragtning'af deres specifikke egenart: vand er, med hensyn til virkningerne af forurenende stoffer, som udledes deri, et meget homogent medium, det er et væsentligt indgangsprodukt for næsten alle menneskelige aktiviteter — til drikkebrug, badning, landbrug, fiskeri, industri — og det løber altsammen i samme retning, nemlig mod havene, en ressource, vi alle er fælles om.
To a large extent this reflects the priority accorded to the former in view of its specific characteristics: water is a very homogenous medium in respect of the effects of pollutants discharged into it, it is an essential input for almost all human activités — drinking, bathing, agriculture, fishing, industry — and it all flows in one direction, namely towards the seas, a resource shared by all of us.
Desuden samarbejder Fællesskabet aktivt med ikke-medlemsstater og internationale or ganisationer om de miljøproblemer, hvis omfang rækker ud over Fællesskabets landegrænser.
Secondly, the Community is actively engaged in cooperating with non-Member States and international organizations on those environmental problems whose dimensions exceed the frontiers of the Community.
Dette er en tidsslugende, men meget vigtig opgave, hvis der også i global måle stok skal gøres fremskridt, der kan sammenlignes med dem, der er gjort inden for Fælles skabet.
This is a time-consuming but essential task if progress comparable to that achieved within the Community is also to be made on a worldwide scale.
Det tredje arbejdsområde, som er medtaget i det 2. program, vedrører den rationelle for valtning af naturgivne ressourcer, herunder ressourcer, der ikke fornyes, vand, fauna og flora (se kap. II.8.) og landjorden selv.
The third area of work set out in the Second Programme concerns the rational management of natural resources, including non-renewable resources, water, flora and fauna (see Chapter II.8.) and land itself.
Dette område har givet stødet til udvikling af den allerede omtalte »anden generations politik«.
This area has provided the impetus for the development of the 'second generation' of policies referred to already.
Det bliver mere og mere åbenbart, at det er utilstrækkeligt for miljøpolitikken simpelthen at reagere på de problemer, som væksten af industrisamfundet frembyder, hvilket så ofte i fortiden har været anset som et mål i sig selv, uanset de økonomiske og sociale problemer og den skade på naturgivne ressourcer, som er fulgt i kølvandet heraf.
It is increasingly apparent that it is insufficient for environmental policy simply to react to the problems posed by the growth of industrial society, which so often in the past has been seen as a goal in itself, irrespective of the economic and social problems and the damage to natural resources which have followed in its wake.
Det, der er behov for, er instrumenter i en forebyggende politik, udformet til at indlemme respekt for og bevarelse af naturgivne ressourcer samt livskvaliteten i den økonomiske udvikling.
On the contrary it has become clear that it should be actively concerned to reorientate that growth, to restructure it towards
En sådan integrering af en miljødimension i økonomisk vækst kan ikke være andet end vanskelig, fordi vi har med et meget komplekst system at gøre.
Such an integration of an environmental dimension into economic growth is bound to be difficult because we are dealing with a very complex system.
Alle industriprocesser er baseret på omdannelse af naturlige ressourcer, herunder energi, til nyttige produkter.
All industrial processes are based on the transformation of natural resources, including energy, into useful products.
Det te betyder, at forurening, der fremkommer som et biprodukt, ofte kun kan mindskes eller bortskaffes på bekostning af yderligere ressourcer.
This means that the pollution produced as a by-product can often be reduced or eliminated only at the cost of consuming further resources.
På den anden side kan den strøm af af fald, hvori alle produkter sluttelig ender, betragtes ikke alene som et problem, men også i sig selv som en kilde til knappe ressourcer (se kap. III.2.), herunder energi.
On the other hand, the stream of waste in which all products eventually end, can be seen not only as a problem but also as itself a source of scarce resources (see Chapter III.2.) including energy.
De indbyrdes sammenhænge inden for dette system, de mange forskellige kemiske og fysiske forandringer, som råstoffer, der passerer igennem dette system, undergår, er så komplekse, at vor forståelse af dem aldrig vil blive fuldstændig.
The interlinkages within this system, the many different chemical and physical changes which raw materials passing through it undergo, are so complex that our understanding of them will never be complete.
Sigtet må derfor være at udvikle et sæt mekanismer, der automatisk vil puffe dette system i den rigtige retning, uden at der er behov for nøje at afgøre, hvordan hver eneste tekniske proces inden for det bør ændres.
The aim must therefore be to develop a set of mechanisms which will automatically push this system in the right directions, without the need to decide exactly how each and every technical process within it should be modified.
Ligesom prismekanismer for Adam Smith var en »usynlig hånd«, som styrer økonomien ad en optimal bane, behøver vi forebyggende instrumenter (se kap. III.
Just as for Adam Smith the price mechanism was an 'invisible hand' guiding the economy along an optimum path, so we need preventive instruments (see Chapter III.