natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indtil de første måneder af 1999 gennemgik Rådet alle programmerne og afgav udtalelse om dem alle.
In conducting budgetary policies during 1999 and beyond, Member States are urged:
I forbindelse med gennemførelsen af budgetpolitikken i 1999 og fremefter opfordres medlemsstaterne til: i) at opnå budgetstillinger tæt på balance eller i overskud senest ved udgangen af 2002 I overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne ii) i lyset af forventningen om en mindre, forbigående økonomisk afmatning at opfylde deres budgetmål for 1999 til fulde
(i) to achieve budgetary positions of close to balance or in surplus no later than by the end of 2002 in conformity with the stability and convergence programmes;
iii) at koncentrere hovedparten af den budgetmæssige tilpasning i deres stabilitets­el­ler konvergensprogrammer fra 2000, forudsat at de økonomiske udsigter tegner bedre end forventet i programmerne, og, hvis programmerne opstiller mål, der kun omfatter en minimal tilpasning, at opstille mere ambitiøse målsætninger og ajour­føre stabilitets­ og konvergensprogrammerne herefter.
(iii) provided the economic outlook unfolds better than expected in their stability or convergence programmes, to front-load the budgetary adjustment efforts envis­aged in their programmes as of the year 2000 and, where programmes target min­imum adjustment, to aspire to more ambitious objectives and update stability/con­vergence progammes accordingly.
Offentlig nettolångivning/nettolåntagning (%afBNP) Fremskrivninger fra stabilitets- og konvergensprogrammerne
General government net lending/borrowing (% of GDP) Stability and convergence programme projections
') Dato, hvor programmet blev vedtaget.
Date when programme was adopted.
) Forsigtigt scenario; gunstig scenariofremskrivning: henholdsvis ­ 1,7, ­ 1,2 og ­ 0,8°/oaf BNP i 2000­2002.
Prudent scenarlo; favourable scenario projection: -1.7, -1.2 and -0.8 °/o of GDP, respectively, In the years 2000 to 2002.
) Tallene er baseret på ESA 95­konventionerne.
Figures based on ESA 95 conventions.
Sammenlignet med ESA 79­konventionerne, som tabellen generelt bygger på, reducerer disse overskuddet med ca. 0,4 °/o af BNP fra 1999.
Compared with the ESA 79 conventions on which the table is generally based, these reduce the surplus by about 0.4 % of GDP from 1999.
) Ingen årlige data for 2000­2001.
No annual data provided for the years 2000/2001.
) Forsigtigt scenario; mellemgunstig og gunstig scenario­fremskrivning: henholdsvis ­ 0,25 og 5 % af BNP i 2002.
Cautious scenario; middle and favourable scenario projections: -0.25 and 0.25 °/o of GDP, respectively, In the year 2002.
') Fremskrivning for 2005: 3,5 °/o af BNP.
Projection for the year 2005: 3.5 °/o of GDP.
') Data for de finansår, der begynder i hvert af de anførte kalenderår.
Data for the financial years beginning In each of the calendar years Indicated.
') Fremskrivning for finansåret 2003/04:0,1 °/o af BNP.
Projection In the financial year 2003/2004:0.1 °/o of GDP.
For at budgettilpasningen og budgetomlægningen skal forløbe effektivt, skal den tage højde for de særlige økonomiske, sociale og institutionelle forhold, der gør sig gældende i de enkelte medlemsstater.
For budgetary adjustment and restructuring to take place efficiently, it has to take into account the particularities of each Member State's economic, social and institutional conditions.
Generelt og uden at bringe den nødvendige løbende konsolidering i fare opfordres medlemsstaterne til: i) at forbedre deres budgetstilling via udgiftstilbageholdenhed snarere end via skatteforhøjelser; for at øge troværdigheden i budgetkonsolideringen og påvirke forventningerne i den private sektor i positiv retning gør medlemsstaterne i denne forbindelse klogt i at oprette eller forbedre de mekanismer og institutioner, der medvirker til at holde udgiftsniveauet under kontrol, således at skatterne kan nedsættes uden at lægge hindringer I vejen for opnåelsen eller fastholdelsen af en sund budgetstil¡ng ii) at forbedre holdbarheden og effektiviteten i de offentlige finanser ved at: a) nyvurdere pensions- og sundhedssystemerne, så de bliver i stand til at løfte den finansielle byrde på velfærdsudgifterne, som befolkningernes aldring medfører, og se på behovet for at påvirke det fremtidige arbejdskraftudbud i overensstemmelse med de muligheder, der allerede undersøges i medlemsstaterne b) om nødvendigt vende tendensen til et fald i de offentlige investeringer; i denne forbindelse bør EU og medlemsstaterne lade sig lede af Kommissionens 4-punkts handlingsplan, som blev forelagt for Det Europæiske Råd i Wien
(d) reducing the overall tax burden and especially the tax wedge on the lower paid preferably via reduced spending or through shifts to environmental, energy or consumption taxes; to increase the employment effects of reductions in the fiscal burden on labour and non-wage labour costs, the social partners are urged, at their various levels of responsibility and action, to commit themselves to actions aimed at improving the conditions for job creation and investment;
2.0 c) skabe incitament til investeringer i menneskelig kapital og tilvejebringe den for nødne finansiering af andre af de aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der slås til lyd for i beskæftigelsesretningslinierne, ¡det der samtidig tages hensyn til den nationale budgetstilling d) nedsætte det samlede skattetryk og ¡sær skattekilen på de lavestlønnede helst via reducerede offentlige udgifter eller via skatteomlægninger i retning af miljø-, energi- eller forbrugsafgifter; for at øge beskæftigelseseffekterne af lettelser i skattetrykket på arbejdskraften og de indirekte lønomkostninger opfordres arbejdsmarkedets parter på deres forskellige ansvars- og aktionsniveauer til at give tilsagn om at medvirke i initiativer, der tager sigte på at forbedre betingelserne for jobskabelsen og investeringerne e) effektivisere skattesystemerne f) videreføre skattekoordineringen yderligere med henblik på at sikre, at det indre marked fungerer problemløst, og undgå skadelig skattekonkurrence; Rådet af venter resultatet af de igangværende diskussioner om momssystemet, energiafgifter, selskabsbeskatningen og beskatningen af renteindtægter i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Wien i december 1998.
(f) pursuing tax coordination further so as to ensure a smooth functioning of the Single Marketand to avoid harmful tax competition; the Council awaits the outcome of the ongoing discussions on the VAT-system, taxes on energy, the taxation of corporate income and the taxation of the interest on savings in line with the conclusions of the European Council held in Vienna in December 1998.
Fællesskabet skal — nøjagtigt ligesom medlemsstaterne — fortsat føre en streng bud­getdisciplin.
In just the same way as the Member States, the Community also is called upon to continue to maintain strict budgetary discipline.
Den strenge budgetdisciplin skal gælde alle udgiftsområder i de finansiel­le overslag, men samtidig være i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren.
Strict budgetary discipline must be applied to all categories of the financial perspectives, while respecting the interinstitutional agreement on budget discipline and the improvement of the budget procedure.
Som det understreges i Amsterdam­resolutionen om vækst og beskæftigelse, er ar­bejdsmarkedets parter ­ på nationalt, regionalt, branchemæssigt eller endog et mere decentralt niveau alt efter deres respektive traditioner — ansvarlige for at forene en høj beskæftigelse med passende lønaftaler og for at oprette passende institutionelle ram­mer for løndannelsesprocessen, om nødvendigt med støtte fra de offentlige myndig­heder.
As underlined in the Amsterdam resolution on growth and employment, the social partners are responsible — at the national, regional, sectoral or even at a more decentralised level following their respective traditions — for reconciling high employment with appropriate wage settlements and for setting up a suitable institutional framework for the wage formation process, supported, where appropriate, by public authorities.
I ØMU'en med et fælles monetært system vil forbindelsen mellem lønningerne og beskæftigelsen blive mere iøjnefaldende og bindende.
In EMU, with a single monetary regime, the link between wages and employment will become more apparent and strict.
Udviklingen i lønomkostningerne i medlemsstaterne bør have lov til at afspejle forskel­lige økonomiske og beskæftigelsesmæssige situationer.
Wage cost developments in Member States should be allowed to reflect different economic and employment situations.
Regeringerne kan skabe de ret­te rammebetingelser, som fremmer forhandlingerne mellem arbejdsmarkedets parter.
Governments can create the right framework conditions which facilitate the negotiations of social partners.
For at lønudviklingen skal bidrage til et beskæftigelsesfremmende policy­mix bør ar­bejdsmarkedets parter fortsætte deres ansvarlige kurs og indgå lønaftaler i medlems­
For wage developments to contribute to an employment-friendly policy mix, the social partners should continue
staterne, der er forenelige med de generelle principper, der blev fastsat i de foregående overordnede retningslinjer for den økonomiske politik: i) De nominelle lønstigninger i medlemsstaterne skal være forenelige med prisstabilitet; derigennem vil de samlede lønstigninger i euroområdet være forenelige med målet om at holde prisstigningerne inden for ECB's prisstabilitetsmålsætning.
(i) Nominal wage increases in Member States must be consistent with price stability; thereby in the euro area, aggregate wage increases will be consistent with keeping price increases within the price stability objective of the ECB.
¡i) Reallønsstigningerne i relation til arbejdsproduktivitetsstigningerne bør tage højde for om nødvendigt at øge og senere fastholde rentabiliteten i kapacitetsforøgende og jobskabende investeringer.
(ii) Real wage increases in relation to labour productivity growth should take into account the need to strengthen, where necessary, and subsequently maintain the profitability of capacity enhancing and employment-creating investment.
Dette indebærer, at råderummet for reallønsstigninger vil være begrænset i de medlemsstater, hvor der er en afmatning i den samlede arbejdsproduktivitetsstigning.
This implies that in countries where overall labour productivity growth is slowing down, the scope for real wage increases will be reduced.
Mere specifikt bør en nedsættelse af arbejdstiden ikke føre til en forhøjelse af de reelle lønomkostninger pr. enhed.
More specifically, a reduction in working time should not lead to an increase in real unit labour costs.
Hvis øget rentabilitet skal føre til et højere investeringsniveau i Fællesskabet, er det af altafgørende be tydning, at der skabes et investeringsgunstigt klima med hensyn til efterspørgselsudvikling, arbejdsmarkedsforhold, beskatning og reguleringsmæssige rammer.
For improved profitability to result in higher investment in the Community, it is essential to forge an investment-supportive environment in terms of demand developments, labour market conditions, taxation and the regulatory framework.
¡ii) For at forbedre beskæftigelsesevnen skal lønaftalerne tage mere hensyn til forskellene i produktiviteten afhængigt af kvalifikationer, færdigheder og geografisk placering. cering.
(iii) In order to improve employability, wage agreements should better take into account differentials in productivity levels according to qualifications, skills and geographical areas.
22 iv) Især inden for euroområdet vil det være af afgørende betydning at undgå konvergens i de nominelle lønninger og reallønnen fra land til land og region til region, inden de nødvendige produktivitetsgevinster er opnået; lønafsmitningsvirkninger bør derfor undgås.
(iv) Especially within the euro area, it will be of crucial importance to avoid a convergence of nominal and real wages across countries and regions in advance of productivity; therefore, wage imitation effects should be avoided.
Lønomkostningsforskelle mellem medlemsstaterne bør vedblive med at afspejle forskelle i arbejdsproduktivitet.
Labour cost differences between Member States should continue to reflect discrepancies in labour productivity.
For at opnå de ønskede resultater er en effektiv dialog på alle relevante niveauer vigtig.
To achieve the right results, effective dialogue at all the appropriate levels will be es sential.
De opnåede resultater bør vurderes i fællesskab ud fra en vækst- og beskæftigelsessynsvinkel.
The outcomes should be jointly assessed from a growth and employment point of view.
Strukturreformer spiller en afgørende rolle som middel til at fremme den økonomiske vækst, forbedre produktiviteten, øge tilliden i den private sektor og fremme beskæftigelsen i EU. Strukturreformer forbedrer evnen til at håndtere globaliseringen, miljøproblemerne og den teknologiske udvikling.
Structural reforms have a key role to play in stimulating economic growth, improving productivity, enhancing private sector confidence and fostering employment in the European Union.
De er også afgørende for, om Den Økonomi ske og Monetære Union bliver en succes; mere velfungerende markeder vil øge vækstpotentiellet i de europæiske økonomier. Der er også behov for økonomiske refor-
It is also essential to the success of Economic and Monetary Union: better functioning markets will increase the growth potential of the European economies.
mer, hvis beskæftigelsen skal øges og den store strukturelle arbejdsløshed i Europa bringes ned.
ploymentand to lower the substantial level of structural unemployment in Europe.
Det forhold, at den monetære politik er afpasset efter at fastholde prisstabiliteten i euroområdet som helhed, understreger behovet for at sikre, at produkt- og arbejdsmarkederne er tilstrækkeligt fleksible til at afbøde landespecifikke økonomiske udsving.
The fact that monetary policy is geared to maintaining price stability in the euro area as a whole underscores the need to ensure that product and labour markets are flexible enough to respond smoothly to country-specific economic developments.
Hvis markederne åbnes for konkurrence både på nationalt plan og på EU-plan, vil det betyde lavere priser for forbrugerne og en mere effektiv produktion.
Opening up markets to competition, at both a national level and European Union level, will mean lower prices for consumers and more efficient production.
At nye virksomheder kommer ind på markederne, vil fremme innovation og overførsel af nye teknologier, og derigennem vil den samlede produktion og beskæftigelse stige.
The entry of new firms into the markets will facilitate innovation and the transmission of new technologies, which will increase overall levels of output and employment.
Selv om der gennemføres reformer overalt i EU, er de ofte ikke omfattende nok, og de fremskridt, der sker, er uensartede fra politikområde til politikområde og fra medlemsstat til medlemsstat.
Whilst reforms are being implemented throughout the European Union, they often lack comprehensiveness and progress remains uneven across policy fields and Member States.
Generelt set sker der forholdsvis tilfredsstillende fremskridt på vare- og kapitalmarkederne, hvorimod der endnu mangler meget reformarbejde på tjenestemarkedet, herunder inden for finansielle tjenesteydelser, og arbejdsmarkedet.
In general, progress is relatively satisfactory in goods and capital markets, but much remains to be done in services, including financial services, and labour markets.
Medlemsstaterne bør derfor på gennemsigtig vis gennemføre beskæftigelsesretningslinierne og benytte Cardiff-processen med økonomiske reformer til at skærpe konkurrencen, øge tempoet i det reguleringsmæssige reformarbejde og forbedre det indre markeds funktion.
Member States should therefore carry out in a transparent manner the employment guidelines and use the Cardiff process on economic reforms to increase competition, speed up regulatory reforms and improve the working of the Single Market.
Det er særlig vigtigt at omlægge eksisterende mekanismer og strukturer på en sådan måde, at folk uden arbejde og potentielle iværksættere kan få bedre adgang til arbejds- og produktmarkederne.
It is particularly important to reform existing mechanisms and structures in such a way that people without jobs and potential entrepreneurs are enabled to get a better access to labour and product markets.
Åbne, konkurrenceprægede internationale markeder er en vigtig drivkraft for vækst, velstand og stabilitet i Fællesskabet.
Open and competitive international markets are an important driver for growth, prosperity and stability in the Community.
Fællesskabet bør tilstræbe yderligere handelsliberalisering i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Wien.
The Community should seek further trade liberalisation in accordance with the conclusions of the European Council in Vienna.
Mere effektive produktmarkeder (vare-og tjenestemarkederne)
More efficient product (goods and services) markets
Takket være programmet for det indre marked er EU's produktmarkeder forholdsvis integrerede og fungerer ganske godt.
Thanks to the Single Market Programme, European Union product markets are relatively integrated and function quite well.
Prisforskellene mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem EU og USA tyder dog på, at der er plads til forbedringer.
However, price differences between Member States and between the European Union and the United States of America suggest that there is scope for improvement.
Reguleringsmæssige reformer er endnu en hovedhjørnesten i bestræbelserne på at forbedre produktmarkedernes funktion. Reguleringsmæssige reformer består i at forbedre kvaliteten af lovreguleringen og kan omfatte deregulering.
Regulatory reform consists of improving the quality of regulations, and may or may not involve deregulation.
For at nå disse mål opfordres medlemsstaterne til at træffe følgende foranstaltninger: i) Det indre marked og konkurrencepolitikken bør gennemføres effektivt og overvåges nøje; der bør sikres en mere effektiv håndhævelse af reglerne for det indre marked, ¡sær inden for offentlige indkøb og tekniske standarder, med fornyede tilsagn fra de offentlige myndigheder; bestræbelserne på at få løst spørgsmålene i forbindelse med begrænsningerne i parallelhandel, som fører til højere priser, bør resolut videreføres. reføres.
(i) The Single Market and competition policy should be strictly applied and closely monitored; more effective enforcement of the Single Market should be ensured es pecially in the areas of public procurement and technical standards via renewed commitments from the public authorities; a purposeful continuation of work to resolve issues arising in connection with limitations on parallel trade, leading to high er prices, should be pursued.
ii) Hvad statsstøtte angår skal Kommissionen nøje kontrollere den, og medlemsstaterne skal udvise streng selvdisciplin.
(ii) For State aids, there is a need for the Commission to control them strictly and for Member States to exercise rigorous self-discipline.
¡ii) De reguleringsmæssige reformer bør videreføres og optrappes inden for telekommunikation, transport og energi med det formål at øge konkurrencen mellem tjenesteyderne; fordelene ved liberaliseringen i form af lavere priser og/eller højere kvalitet vil straks forplante sig videre til forbrugerne og brugerne i industrien som følge af øget konkurrence og vil også befordre f.eks. informationssamfundet og den elektroniske handel; disse reguleringsmæssige reformer vil således skabe nye investeringsmuligheder og nye arbejdspladser.
(iii) Regulatory reforms should be pursued and speeded up in telecommunications, transport and energy, with a view to increasing competition among service providers; benefits in terms of lower prices and/or higher quality resulting from the liberalisation process will be transmitted without delay to consumers and industrial users due to increased competition, and will also support initiatives such as the information society and electronic commerce; thus, these regulatory reforms will bring about new investment opportunities and new jobs.
iv) Kvaliteten af de retlige og reguleringsmæssige rammer er blevet bedre, men der er brug for yderligere fremskridt, især til gavn for små og mellemstore virksomheder; de administrative procedurer og langsommeligheden i forbindelse med start af nye virksomheder bør reduceres.
(¡v) The quality of the legal and regulatory environment has improved but further progress should be made, especially for SMEs; procedures and administrative de lays for business start-ups should be reduced.
Medlemsstaterne bør fastsætte mål og frister for sådanne reduktioner; endvidere bør reguleringen med henblik på forbrugerbeskyttelse forbedres yderligere og håndhæves bedre.
In this sense, Member States should set themselves targets and deadlines for such reductions; moreover, regulations aimed at consumer protection should be further improved and better enforced.
v) Momssystemet bør revideres yderligere og forenkles, så det sikres, at det er tilpasset det indre markeds krav.
(v) VAT should be further revised and simplified in order to ensure that it is adapted to the Single Market.
vi) Der bør gøres yderligere fremskridt i retning af at undgå skadelig skattekonkurrence i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Wien.
Further progress should be made to avoid harmful tax competition in line with the conclusions of the European Council in Vienna.
vii) Medlemsstaterne bør også lægge mere vægt på den økonomiske politiks miljømæssige dimension.
Member States should also put more emphasis on the environmental dimension of economic policy.
Ved at fremme miljøvenlige teknologier og anvende markedsøkonomiske instrumenter vil man kunne bidrage til en mere bæredygtig ud vikling.
The promotion of environmentally-friendly technologies and the use of market-based instruments could contribute to a more sustainable de velopment.
En sund miljøpolitik vil også være forbundet med fordele i form af højere vækst og beskæftigelse.
A sound environmental policy would also bring benefits in terms of higher growth and employment.
Selv om der er sket store fremskridt, fortsætter forskelle mellem både de nationale re guleringsmæssige rammer og skattesystemerne med at fragmentere EU's kapitalmarked.
Despite substantial progress, differences in both national regulatory environments and fiscal regimes continue to fragment the European Union capital market.
Via udsigterne til et stort fælles kapitalmarked skaber indførelsen af euroen et nyt incitament til at øge gennemsigtigheden og afskaffe de resterende barrierer.
By offering the prospect of a large, single capital market, the introduction of the euro creates a further incentive to increase transparency and to remove the remaining barriers.
Dybere og mere velfungerende markeder for risikovillig kapital vil kunne fremme de små og mellemstore virksomheders (SMV) udvikling, idet det vil give dem nemmere adgang til at rejse finansiering på aktiemarkedet og udbygge markedet for risikovillig kapital, og det vil også kunne fremme forskning og udvikling (FoU) og innovation, hvorved der vil kun ne skabes stærkere vækst i vore økonomier og flere og bedre arbejdspladser.
Deeper and better functioning risk capital markets would facilitate the expansion of small and medium-sized enterprises (SMEs), through easier access to fund-raising on the stock market and the development of venture capital, and promote research and develop ment (R & D) and innovation, thereby leading to stronger growth in our economies and more and better jobs.