natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Først i 80'eme etablerede lande som Grækenland, Luxembourg og Portugal lovgivningsmæssige rammer for planlægning af indgangen til erhvervet.
It is only since the 1980s that countries such as Greece, Luxembourg and Portugal have introduced legislation for planning entry to the profession.
I Italien og Nederlandene stammer planlægningslovene eller modellerne fra begyndelsen af 90'erne.
In Italy and the Netherlands, the legislation or planning models date from the beginning of the 1990s.
Til gengæld har Spanien, Frankrig (»sekundært« niveau) og Finland en lang planlægningstradition uden dog at have lovgivningsmæssige rammer at støtte sig til.
On the other hand, Spain, France (at secondary level) and Finland have a long tradition of planning, but without any legislative backing for it.
Frankrig udgør et særligt tilfælde, der bør nævnes, idet man her har haft lovgivningsmæssige rammer for undervisningen på »primært« niveau i over 100 år.
It should be mentioned that France has had legislation on planning in primary sector for more than a century.
Belgien er det eneste land, der ikke har udviklet procedurer for planlægning af lærerbehovet.
Belgium is the only Member State not to have developed procedures for planning teaching staff requirements.
I Irland har man haft en planlægningspolitik siden 1995.
In Ireland, a planning policy has been in operation since 1995.
Det er i reglen undervisningsministerierne, der påtager sig at gennemføre planlægningen.
In general, forward planning is undertaken by the education ministries.
Det meste af tiden støtter uddannelsesmyndighederne sig til statistiske kontorer, når det gælder om at indsamle og analysere data.
In most cases, the education authorities have the assistance of the statistical services for the collection and analysis of data.
I visse tilfælde udpeger ministeriet et udvalg eller en gruppe eksperter på området.
In some cases, the Ministry appoints a committee or group of experts for this task.
De forskellige planlægningsmetoder er baseret på variabler, der tager højde for demografisk udvikling, bevægelser inden for lærerkorpset (lærere, der går på pension, bliver overflyttet til andre opgaver end undervisning, fratræder osv.) samt fremskrivninger af elev/lærer-ratioer.
The differing methods of forward planning are based on variables such as demographic changes, movement within the profession (retirements, transfers to other non-teaching posts, resignations etc.) and forecasts of pupil: teacher ratios.
Eftersom planlægning af lærerbehovet er en ret ny praksis i størstedelen af landene, er problemerne med mangler og/eller overskud endnu ikke helt løst.
As the forward planning of future teacher requirements is a fairly recent practice in most countries, the problems of shortages and/or surpluses have not yet been completely solved.
På nuværende tidspunkt oplever man en mangelsituation i Grækenland (inden for de ikkeakademiske videregående uddannelser), i Nederlandene (i de matematisk-fysiske fag på »sekundært« niveau) og i Italien (inden for ungdomsuddannelsesområdet).
At the present time, there are shortages in Greece (in nonuniversity higher education), in the Netherlands (in science subjects in secondary education) and in Italy (in upper secondary education).
Ifølge de fremskrivninger, der er foretaget i Sverige, forudses der en mangel inden for den obligatoriske undervisning samt på »sekundært« niveau i begyndelsen af det 21. århundrede.
According to the estimates forecast in Sweden, there will be shortages in compulsory and upper secondary education at the beginning of the twenty-first century.
Visse lande støder også på overskudsproblemer i deres lærerkorps.
Some countries also have problems of surplus teaching staff.
Ofte drejer det sig om meget begrænsede overskud, som f.eks. i Grækenland på »primært« og »sekundært« niveau; i Finland på erhvervsuddannelsesområdet inden for områder såsom byggefag, tekstil eller landbrug.
These are often in specific areas — in Greece, in primary and secondary schools, and in Finland, in areas of vocational education such as building, textiles and agriculture. ·
Planlægningshyppighed og ­måde
FREQUENCY AND METHOD OF PLANNING
Lovgivningsmæssige rammer/ begyndelse af planlægningen
LEGISLATION/START OF PLANNING
Ingen særlig lovgivning.
The Ministry of Education makes regular forecases.
Undervisningsministeriet foretager regelmæssigt fremskrivninger.
Planning is undertaken in working groups.
Kommunerne har ansvaret for at sikre lærere til folkeskolen, og amterne til gymnasiet og HF. Undervisningsministeriet stiller sin statistiske tjeneste til rådighed.
The municipalities and counties undertake planning for the folkeskole and upper secondary schools respectively, with access to the statistical information systerms and forecasting models of the Ministry of Education.
1 70'erne oprettelse af et nationalt register til optælling af lærere pá »primært« og »sekundært« niveau.
No specific legislation. Register of primary and secondary teachers prepared in 1970s.
1 lobet af 80'erne oprettelse af et centralt register for alle tjenestemænd og lærere pá post­»sekundært« niveau.
Supply and demand forecasts in 1970s, In 1980s, central register established covering all civil service staff and post­secondary teachers.
Planlægning årligt eller hvert andet år for alle uddannelsesniveauer.
No forward planning at Federal level.
De nye lærerstillinger fastsættes i det officielle budget (Haushaltsplan).
At Land level, special forward planning departments have been created within the education ministries and these are supported by the Land statistical services (Statistische Ι-αηά633Γηΐ6ή for collecting the data.
Länder er ansvarlige for planlægningen.
New teaching p'osts are provided for in the official budget.
Grundlag: lovfæstet bevillingsplan (omfatter antal af nye lærerstillinger).
No specific legislation.
1 1956 kom den forste lærerplan baseret pá statistiske undersøgelser foretaget på Land­niveau. Siden 60'erne er der oprettet særlige planlægningsafdelinger i delstaternes undervisningsministerier.
Since the 1960s, educational planning departments have been set up in the Länder Ministries of Education to prepare the parliaments' decisions on their budgets.
Undervisningsministeriet {den kompetente afdeling i samarbejde med lærernes ledere).
Ministry of Education (Directorate responsible forstudies in cooperation with Directorate for Teaching Staff).
Lov af 1985 (forskole­, »primært" og »sekundært» niveau).
1985 law (nursery, primary and secondary levels);
Undervisningsministeriet i samarbejde med de tekniske uddannelsesinstitutioner.
Long-term planning at nonuniversity level.
Lov af 1983 (ikke­akademiske videregående uddannelser).
1983 law (non­university higher education);
Inden afslutningen af hvert skoleår foreslår ministeriet bygning, nedlæggelse, omlægning eller sammenlægning af skoler samt oprettelse af de nodvendige stillinger.
Ministry of Education in cooperation with technological institutions.
Lov af 1982, 1992 (planlægning for universitetsuddannelser).
1982 and 1992 laws (planning of higher education­university level)
Ingen særlig lovgivning, men der er foretaget planlægning siden 1845.
No specific legislation but planning has been undertaken since 1845.
Årlig planlægning på alle ikke­akademiske niveauer.
Annual planning at all levels of nonuniversity education.
Centrene deltager i planlægningen ved hvert år at indsende data om antal elever, lærere samt enhver ændring inden for selve centret.
Schools participate by providing annually data on their numbers of pupils and of teachers and on changes within each school.
Goblet­loven af 1886 {»primært« niveau).
Loi Goblet (1886) for primary level and since the establishment of the Ministry of Education in 1828 for secondary level.
Siden oprettelse af ministeriet for offentlig undervisning i 1828 (»sekundært« niveau).
Department of Education.
Ingen særlig lovgivning.
No specific legislation.
Efter offentliggørelsen i 1995 af en hvidbog om uddannelse er der fremlagt et lovforslag.
A longer-term planning policy is proposed in the 1995 White Paper.
Direttiva interministeriale 1992 (forste plan for fastsættelse af ratioen).
Direttiva interministeriale 1992 (first plan fixing Provincial authorities (Provveditorati agli Studi) in cooperation with the Multi-annual planning. ratios). unions and local authorities.
Lov af 1993 (fastsættelse af ratioen pá provinsniveau).
1993 law (fixing ratios al provincial level).
Dekreter af 1994 (fastsættelse af ratioen).
1994 decrees (fixing ratios).
Lov af 1980 (»sekundært« niveau).
1980 law (secondary level).
Undervisningsministeriet (stående udvalg af eksperter for det »sekundære« niveau).
Ministry of Education (Standing Committee of experts for secondary level).
Langsigtet planlægning: femårsplaner for ansættelse på »sekundært« niveau.
Long-term planning: five-year programmes of recruitment at secondary level.
Lov af 1993 (fastlægger prøvebetingelserne for at få adgang til arbejdet som lærer pá forskole­eller »primært« niveau.
1993 law (laying down details of open competition for entry to teaching at nursery and primary level).
Direktoratet for arbejdsvilkår og faglig kvalitet i samarbejde med direktoratet for »primær·· og »sekundær« undervisning i undervisningsministeriet.
Directorate for Working Conditions and Professional Quality in cooperation with the Directorate of Primary and Secondary Education in Ministry of Education.
Flerårig planlægning (over ti år), men der foretages regelmæssigt undersogelser på skolerne (»primært« og »sekundært« niveau) for at afdække behovet for lærere.
Multi-annual planning (over 10 years) but with regular surveys in the schools (primary and secondary) to identify teaching staff needs.
Planlægningsmodeller skabt Ì 1990 for »primært« og »sekundært« niveau (forste resultater ved slutningen af 1995).
Planning models established in 1990 for primary and secondary education (first results at the end of 1995).
Ingen særlig lovgivning, men der er foretaget planlægning siden 1946.
No specific legislation, but planning undertaken since 1946.
Årlig planlægning (ikke­akademiske niveauer).
Ministry of Education (Departamento de gestão de recursos educativos and the regional education directorates).
Flerårig planlægning. Den sidste rapport fra det rådgivende råd går frem til år 2000.
Ministry of Education assisted by Consultative Council for Planning (post-compulsory level).
Ingen særlig lovgivning, men der er foretaget planlægning siden 1860.
No specific legislation but planning undertaken since 1860.
Undervisningsministeriet bistået af det rådgivende planlægningsråd {for det post­obliqatoriske niveau).
Multi-annual planning — latest report of the Consultative Council goes up to the year 2000.
Ingen særlig lovgivning, men der har eksisteret en planlægningsmodel siden 1960.
No specific legislation, but there has been a planning model since 1960.
Kommunerne har ansvaret for at sikre lærerbehovet.
The municipalities are responsible for meeting teaching staff requirements.
Den statistiske tjeneste foretager analyser for det ikke­akademiske niveau.
The statistical service carries out analyses for the nonuniversity level.
Årlig planlægning (ikke­akademiske niveauer).
The statistical service publishes annually the results of its analyses of supply and demand.
Årlig planlægning (ikke­akademiske niveauer). Planning Group modes to gange årligt.
No legislation, but planning undertaken since the 1950s.
Der har eksisteret en planlægningsmodel siden 80'erne.
Planning model since the 1980s.
LANG PLANLÆGNINGSTRADITION (SIDEN DET 19. ÅRHUNDREDE)
LONG TRADITION OF PLANNING (SINCE 19ΤΗ CENTURY)
PLANLÆGNING SIDEN 50'ERNE­60'ERNE
PLANNING SINCE 1950-60
PLANLÆGNING SIDEN 80'ERNE­90'ERNE
PLANNING SINCE 1980-90
KORT I2 — LOVGIVNINGSMÆSSIGE RAMMER, DER LIGGER TIL GRUND FOR PLANLÆGNINGEN
MAP I2: LEGISLATIVE BASIS FOR PLANNING,! 994
Frankrig: Udelukkende planlægning på »primært« niveau.
France: Legislation (or primary level.
Irland: Gradvis indførelse af en planlægningspolitik siden 1995.
Ireland: Gradual introduction of a policy of planning from 1995.
Det Forenede Kongerige (NI): Der foreligger Ingen data.
United Kingdom (NI): Data not available.
LÆRERNES ARBEJDSVILKÅR
ANNUAL WORKING TIME: CONTRASTING PATTERNS
Undervisningstiden er den tid, læreren bruger på undervisning.
Teaching time is the time during which the teacher gives lessons.
For det »primære« niveau (grundskolens første klassetrin) svinger den mellem 570 timer i Sverige og 988 timer i Nederlandene.
In primary education, it ranges from 570 hours in Sweden to 988 In the Netherlands.
For det »sekundære« niveau, almen (grundskolens overbygning og de gymnasiale uddannelser) varierer den rent faktisk med 100%: 498 timer i Sverige og 950 timer i Skotland.
In secondary general education, it can vary by almost 100%, from 498 hours in Sweden to 950 in Scotland.
I reglen varierer undervisningstiden i forhold til det niveau, der undervises på: jo højere niveau, jo lettere undervisnlngsbyrde.
In general, teaching time vahes according to the level of education — the higher the level of education, the less heavy the teaching load.
I nogle få lande (Belgien, Frankrig, Portugal og Finland) er den undervisningstid, der afsættes til de erhvervsfaglige uddannelser imidlertid højere end den, der afsættes til de gymnasiale uddannelser.
In certain Member States (Belgium, France, Portugal and Finland), teaching time in upper secondary vocational education is however longer than in general education.
I Tyskland varierer antallet af undervisningstimer ligeledes afhængig af institutionstypen og afhængig af delstat.
In Germany, the number of hours of teaching also varies according to the type of school and the Land.
Endelig falder undervisningstiden i slutningen af karrieren i Tyskland, Grækenland, Luxembourg og Portugal.
Finally, teaching time is reduced towards the end of the teacher's career in Germany, Greece, Luxembourg and Portugal.
I sidstnævnte land er forskellene så store, at en lærer på grundskolens overbygning og ungdomsuddannelserne (»sekundært« niveau) i slutningen af sit karriereforløb underviser 40% mindre end en ung kollega.
In Portugal, the difference is such that, in secondary education, teachers at the end of their career teach 40% fewer hours than their younger colleagues.
Arbejdstiden omfatter samtlige arbejdstimer, der fastsættes i lærernes aftale eller arbejdsvilkår, hvad enten de bruges på undervisning eller andre opgaver.
Working time includes all working hours specified in the teacher's contract or conditions of service, whether these are devoted to teaching or earmarked for other tasks.
Som det illustreres i figur J1, varierer arbejdstiden betydeligt fra land til land.
As Graph J1 shows, working time varies greatly from one country to another.
Således svinger den på grundskolens første klassetrin (det »primære« niveau) mellem 846 timer i Irland og 1 680 timer i Danmark.
Thus, in primary education, it ranges from 846 hours in Ireland to 1 680 hours in Denmark.
Disse data giver os ingen oplysninger om lærernes reelle arbejdsbyrde, men udelukkende om de arbejdsbetingelser, der er defineret i aftalen.
These figures do not tell us anything about the real workload of teachers but only about their working conditions as defined in the terms of their contracts.
Når man sætter den tid, der er afsat til undervisning, i forhold til den samlede arbejdstid, fremstår der forskellige ordninger.
Comparison of the time allocated to teaching with total working time reveals contrasting patterns.
I en første gruppe lande fastsættes kun undervisningstiden.
In one group of countries, only teaching time is fixed.
Det er tilfældet i Belgien, Tyskland, Frankrig, Irland og Luxembourg.
This is the case in Belgium, Germany, France, Ireland and Luxembourg.
Læreren forventes at påtage sig andre opgaver, men den tid, den pågældende skal bruge til dette, er hverken fastsat i lærernes aftale eller arbejdsvilkår.
It is assumed that teachers will undertake other duties, but the time to be spent on them is not specified either in their contracts or in their conditions of service.
I en anden gruppe lande er arbejdet tilrettelagt efter et helt andet system.
A second group of countries presents a totally different working pattern.
I aftalen præciseres fordelingen af timer, der skal bruges på undervisning og samtlige de øvrige aktiviteter såsom forberedelse af timerne og rettelse af elevernes hjemmeopgaver, forældremøder, efteruddannelse, personalemøder og samtaler med eleverne.
The contract sets out in detail the breakdown of time to be spent on teaching and on other activities such as preparation of lessons and correction of pupils' work, meetings with parents, inservice training, staff meetings and discussion with pupils.
Disse aktiviteter, der ikke er undervisning, anerkendes officielt med nogle variationer i procentdelen af den arbejdstid, der afsættes hertil: fra 33% til 40% i Grækenland og Spanien (»primært« niveau), Italien og Nederlandene; fra 40% til 50% i Spanien (»sekundært« niveau) og Østrig.
These non-teaching activities are officially recognized, with some variations in the percentages of working time allocated to them — between 33 and 40% in Greece, Spain (in primary education), Italy and the Netherlands, and between 40 and 50% in Spain (in secondary education) and Austria.
I Danmark og Portugal samt Finland er aftalen for visse erhvervsuddannelsesinstitutioner udarbejdet på grundlag af 52 uger, hvilket forklarer det betydelige udsving mellem arbejdstid og undervisningstid (se også figur J2).
In Denmark and Portugal, and also in certain vocational schools in Finland, the contract is based on 52 weeks, which explains the considerable difference between working time and teaching time (see also Graph J2).
I Finland og Sverige føjes der til undervisningstiden et vist antal timer til efteruddannelse og diverse opgaver på skolen.
In Finland and Sweden, a certain number of hours are added to teaching time for inservice training and duties in school.
I Skotland afsættes disse timer til efteruddannelse og forældremøder.
In Scotland, these hours are allocated to inservice training and meetings with parents.
I England, Wales og Nordirland, hvor arbejdstiden fastsættes på grundlag af 1 265 timer årligt, fastlægger skolelederen fordelingen mellem undervisningsaktiviteter og andre forpligtelser.
In England and Wales and in Northern Ireland, where working time is defined as 1 265 hours a year, the division between teaching and non-teaching duties is determined by the headteacher.
Ud over disse timers »fastlagt« arbejde skal lærerne påtage sig diverse opgaver såsom blandt andet forberedelse af undervisningen og opfølgning af elevernes arbejde.
In addition to these hours of 'directed time', teachers must carry out other professional duties including in particular the preparation of lessons and the writing of reports on pupils.
LÆRERNES
TEACHERS'
ARBEJDSVILKÅR
CONDITIONS
ARBEJDSTID FASTSAT VED KONTRAKT OG ÅRLIGT UNDERVISNINGSTIMETAL FORDELT PÄ
GRAPH J1 : CONTRACTUAL WORKING TIME AND ANNUAL NUMBER OF TEACHING HOURS BY LEVEL OF EDUCATION, 1992/93
FØRSTE
A =i
UNDERVISNING PA GRUNDSKOLENS OVERBYGNING
ANNUAL NUMBER OF TEACHING HOURS
UNDERVISNING PA DE GYMNASIALE UNGDOMSUDDANNELSER
ANNUAL NUMBER OF WORKING HOURS
NB: Belgien: Undervisningstiden er beregnet på grundlag af timer af 50 minutters varighed.
Belgium: Teaching time is calculated on the basis of 50­minute lesson periods.
Undervisningen på »sekundært« niveau er Inddelt i tre trin (degrés).
Secondary education is divided into three stages (degrés).
I de erhvervsfaglige uddannelser svarer minimum I den fransktalende del til lærernes arbejdsvilkår ved de almene uddannelser, maksimum svarer til vilkårene for lærere på tekniske og erhvervsfaglige uddannelser.
In the French Community, the minimum in vocational education corresponds to the working conditions of teachers of general subjects and the maximum to those of teachers of technical and practical vocational courses.
For den flamsktalende del relaterer de eksisterende data for grundskolens overbygning til 1. trin af det »sekundære« niveau.
In the Flemish Community, the figures shown for lower secondary education relate to teaching time in the first stage.
De opgivne data for de gymnasiale uddannelser på »sekundært« niveau relaterer til undervisningstiden for 3. trin.
The figures shown for upper secondary general education relate to teaching time in the third stage.
På 2. trin, som Ikke er vist her, svinger undervisningstiden mellem 637 og 698 timer.
In the second stage, which does not appear here, teaching time varies between 637 and 698 hours.
Danmark: A = folkeskolens første klassetrin (klassetrin 1 til 6j, Β = folkeskolens overbygning (klassetrin 7 til 9).
Denmark: A represents the first stage (years 1 to 6) and Β the second stage (years 7 to 9) of the folkeskole.
Oplysningen i figur J1 refererer kun til antallet af undervisningstimer beregnet på grundlag af timer af 45 minutters varighed (varigheden af en undervisningstime) og på 40 ugers undervisning om året.
Germany: The information given in Graph J1 refers only to the number of hours of teaching calculated on the basis of periods of 45 minutes (length of a lesson) and 40 weeks of teaching in the year.
Antallet af undervisningstimer falder ¡mod slutningen af karriereforløbet.
The number of hours of teaching is reduced towards the end of the teacher's career.
Grækenland: I undervisningen på »sekundært« niveau varierer antallet af arbejdstimer og antallet af undervisningstimer efter anciennitet.
Greece: In secondary schools, working time and teaching time vary with seniority; both are reduced towards the end of the teacher's career.
Spanien: Maksimum angiver arbejdstiden I den offentlige undervisningssektor; minimum den, der gælder I den private undervisningssektor, hvor der foreligger en arbejdsaftale.
Spain: The maximum represents working time in public sector schools while the minimum is that for private schools under contract.
Dataene for den private undervisningssektor, hvor der ikke foreligger nogen arbejdsaftale, er ikke medtaget på figuren.
Figures for private schools not under contract are not included in the graph.
Frankrig: Undervisningstiden på »sekundært« niveau varierer efter, om læreren er adjunkt/lektor (15 timer om ugen) eller ej (18 timer om ugen).
France: Teaching time in secondary schools varies depending on whether the teacher holds the CAPES (18 hours a week) or the agrégation (15 hours a week).
I erhvervsuddannelserne varierer den efter, om læreren underviser i teoretiske fag (18 timer om ugen), praktiske fag (23 timer om ugen) eller er arbejdsleder (39 timer om ugen).
In vocational education, teaching time varies depending on whether the teacher gives theoretical courses (18 hours a week) or practical courses (23 hours a week) or is head of a technical department (39 hours a week). , Luxembourg: Teaching time is defined in 50 and 55­minute periods in primary schools and 50­minute periods in secondary.
Luxembourg: Undervisningstiden fastsættes i timer af 50 og 55 minutters varighed på »primært« niveau og i timer af 50 minutters varighed på »sekundært« niveau.
It depends on the teacher's seniority, teachers giving fewer lessons towards the end of their career.
Den er afhængig af ancienniteten: Antallet af timer falder henlmod slutningen af karriereforløbet.
At primary level, it also varies depending on the number of 50 and 55­minute lessons given by the teacher.
På »primært« niveau varierer den ligeledes i forhold til antallet af timer på 50 og 55 minutter, som læreren underviser (elevernes undervisningstid er på 18 timer à 55 minutter og 12 timer à 50 minutter).
(Pupils' lesson time is 18 periods of 55 minutes plus 12 periods of 50 minutes.)
Hvis man derfor tager højde for anciennitet og fordeling af 50­ og 55­mlnutters timer, varetager en lærer på »primært« niveau minimum 22 timer, heraf 12 à 50 minutter og 10 à 55 minutter og maksimum 24 timer, heraf 18 à 55 minutter og 6 à 50 minutter.
Consequently, if both the seniority of the teacher and the division into 50 and 55­minute periods are taken into account, a primary teacher may have a weekly minimum of 22 periods, 12 of 50 minutes and 10 of 55 minutes, and a maximum of 24 periods, 18 of 55 minutes and 6 of 50 minutes.