natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Blandt de prioriteringer, han nævnte, var forbindelserne med landene i Central- og Østeuropa, virkelig gørelsen af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og Europas op bygning efter Det Europæiske Råd i Maastricht samt gennemførelsen af det indre marked og iværksættelsen af socialpagten.
The priorities he outlined included relations with the countries of Central and Eastern Europe, the achievement of the European Economic Area, European integration following the Maastricht European Council, completion of the single market and implementation of the Social Charter.
Den 7. juli 1992 analyserede han det portugisiske formandskabs resultater for Europa-Parlamentet i Strasbourg, ligeledes under et plenarmøde. Han under stregede de fremskridt, der var gjort, navnlig med hensyn til de tekniske aspekter af Fællesskabets fremtidige finansiering, Rio-konferencen og forbindelserne med Østeuropa og med EFTA.
On 7 July 1992 he presented the European Parliament — in plenary session in Strasbourg — with a review of the Portuguese Presidency's achievements, emphasizing the progress made on matters such as the technical aspects of the future financing of the Community, the Rio Conference and relations with the East European countries and EFTA.
Douglas Hurd, Det Forenede Kongeriges minister for udenrigs- og Commonwealth-anliggender og Rådets formand, forelagde den 8. juli 1992 Europa-Parlamentet de sagsområder, som Det Forenede Kongeriges formandskab havde prioriteret højest, nemlig gennemførelsen af det indre marked, Fællesskabets åbning over for EFTA-landene, afslutningen af Uruguayrunden samt en mere præcis definition af subsidiaritetsprincippet.
On 8 July 1992 Mr Douglas Hurd, Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs and President-in-Office of the Council, presented to the European Parliament the priorities of the United Kingdom Presidency: completion of the single market, opening-up of the Community to the EFTA countries, conclusion of the Uruguay Round, and a more precise definition of the principle of subsidiarity.
Onsdag den 16. december 1992 gjorde formanden for Det Europæiske Råd, premierminister John Major, på Europa-Parlamentets plenarmøde status over aktiviteterne i løbet af det halve år under britisk formandskab.
On Wednesday 16 December 1992, at a plenary session of the European Parliament, Mr John Major, Prime Minister and President-in-Office of the European Council, reviewed the work that had been done during the six months of the United Kingdom Presidency.
Han fremhæve de, at Det Europæiske Råd på sin samling i Edinburgh havde været i stand til at løse de væsentligste vanskeligheder, Fællesskabet stod over for.
He emphasized that the Edinburgh European Council had made it possible for the main problems facing the Community to be resolved.
På Europa-Parlamentets plenarmøde i Strasbourg den 7. juli redegjorde Portugals premierminister, Anibal Cavaco Silva, for resultaterne af Det Europæiske Råds samling i Lissabon (den 26.-27. juni 1992).
Mr A. Cavaco Silva, Prime Minister of Portugal, described to the European Parliament meeting in plenary session in Strasbourg on 7 July the result of the European Council meeting held in Lisbon on 26 and 27 June 1992.
Det Europæiske Råd havde navnlig fastlagt retningslinjerne for Fællesskabets fremtidige finansiering og banet vej for en kommende udvidelse.
Among other things, the European Council had laid down guidelines for the future financing of the Community and opened the way for an enlargement of the Community.
Rådets formand, minister for udenrigs- og commonwealth-anliggender, Douglas Hurd, deltog i debatten på Europa-Parlamentets plenarmøde den 27. oktober 1992 om resultaterne af Det Europæiske Råds samling i Birmingham (den 16. oktober).
Mr Hurd, Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs and President-in-Office of the Council, took part in the debate on the results of the Birmingham European Council (16 October) at a plenary session of the European Parliament on 27 October 1992.
Det Europæiske Råd havde vedtaget konklusioner på flere områder, navnlig om åbenhed, nødvendigheden af at bringe Fællesskabet tættere på borgerne og genskabelsen af tilliden til EF's opbygning.
The European Council had reached conclusions on several matters, including transparency, bringing the Community closer to its citizens and restoring confidence in the process of European integration.
Formanden for Det Europæiske Råd, Det Forenede Kongeriges premierminister, John Major, forelagde den 16. december 1992 Europa-Parlamentet kon klusionerne fra Det Europæiske Råds samling i Edinburgh (den 11.-12. decem ber) om blandt andet åbningen af det indre marked, det økonomiske opsving, løsning af en række spørgsmål, som Danmark havde fremdraget i forbindelse med traktaten om Den Europæiske Union, et Fællesskab, der er tættere på borgerne, iværksættelse af nærhedsprincippet, Fællesskabets kommende udvidelse og fremtidige finansiering, samt aftalen om institutionernes og visse fællesskabsorganers hjemsted.
On 16 December 1992 Mr Major, Prime Minister of the United Kingdom and President-in-Office of the European Council, presented to the European Parliament the conclusions of the Edinburgh European Council (11 and 12 De cember), with particular reference to the openness of the single market, economic recovery, a solution to certain problems raised by Denmark in connection with the Treaty on European Union, bringing the Community closer to its
Den 10. juni 1992 fremsatte Rådets formand, Vítor Martins, på Europa-Parlamentets plenarmøde en erklæring om folkeafstemningen i Danmark, hvilket blev efterfulgt af en debat.
At the European Parliament sitting on 10 June 1992, Mr Martins, President-in-Office of the Council, made a statement on the referendum in Denmark; this was followed by a debate.
Han deltog ligeledes i en debat om den finansielle udvikling i Fællesskabet (Delors Il-pakken).
He also took part in a debate on the Community's financial development (Delors II package).
Rådets formand, viceminister i Ministeriet for Udenrigs- og Commonwealth-anliggender, Tristan Garel-Jones, deltog den 8. juli 1992 i debatten på Europa-Parlamentets plenarmøde om den endelige gennemførelse af det indre marked og dettes sociale dimension.
Mr Garel-Jones, Minister of State at the Foreign and Commonwealth Office, President-in-Office of the Council, took part in a European Parliament debate on the completion of the internal market and its social dimension at a sitting on 8 July 1992.
Tristan Garel-Jones deltog den 15. september 1992 ligeledes i højtideligholdelsen af fyrreårsdagen for Europa-Parlamentets første session.
Mr Garel-Jones also took part on 15 September 1992 in the commemoration on the occasion of the 40th anniversary of the first European Parliament session.
Han deltog i debatterne om forholdene i det tidligere Jugoslavien og i Somalia.
He also took part in the debates on the situation in the former Yugoslavia and in Somalia.
Han fremsat te desuden en erklæring om Helsinki-konferencen (CSCE) og deltog i debatten om våbeneksport og industriomlægning.
He furthermore made a statement on the Helsinki Conference (CSCE) and took part in the debates on exports of arms and industrial restructuring.
Rådets formand, Det Forenede Kongeriges paymaster general, Sir John Cope, havde på plenarmødet i Strasbourg den 15. september 1992 en indledende drøftelse med Europa-Parlamentet om budgettet for 1993.
Sir John Cope, President-in-Office of the Council and Paymaster-General of the United Kingdom, held an initial exchange of views with the European Parliament on the 1993 budget at the sitting in Strasbourg on 15 September 1992.
C. Forbindelserne med de øvrige institutioner eller organer
Mr Garel-Jones, President-in-Office of the Council, took part in an extraordinary meeting of the European Parliament in Strasbourg on 14 October 1992.
Dagen efter forelagde formanden for Rådet, den portugisiske statssekretær for europæisk integration, Vítor Martins, Udvalget formand skabets arbejdsprogram, herunder opfølgningen af topmødet i Maastricht.
Mr Garel-Jones took part in the debates on subsidiarity, the ratification of the Maastricht Treaty, the GATT negotiations and the transport of plutonium at the sitting on 18 November 1992.
På Udvalgets 299. plenarforsamling den 23. september 1992 forelagde Rådets formand, den britiske minister for udenrigs- og commonwealth-anliggender, Douglas Hurd, formandskabets arbejdsprogram for Udvalget under hensyntagen til blandt andet udfaldet af folkeafstemningerne i Danmark og Frankrig om Maastricht-traktaten.
He took part in the European Parliament debates on the common foreign policy and on a number of institutional questions (e.g. conciliation procedure, Ombudsman, committees of inquiry) within the framework of the new Treaty on European Union at the sitting on 16 December 1992.
På forslag af Udvalgets præsidium og med Kommissionens samtykke vedtog Rådet at udnævne Simon-Pierre Nothomb til generalsekretær for Det Økonomiske og Sociale Udvalg med virkning fra den 1. november 1993 i stedet for Jacques Moreau.
Sir John Cope took part in the debates devoted to the 1993 budget in Strasbourg from 15 to 17 December 1992.
Den meget store arbejdsbyrde, der er pålagt fællesskabsinstanserne som følge af forberedelsen af iværksættelsen af traktaten om Den Europæiske Union og vanskelighederne i forbindelse med ratifikationen heraf, har bevirket, at der i 1992 ikke blev afholdt nogen af de firepartsmøder, der siden juli 1989 har fundet sted mellem formændene for Rådet, Kommissionen og Ministerudvalget samt generalsekretæren for Europarådet. Der er indledt kontakter med henblik på afholdelse af endnu et møde i den nærmeste fremtid.
Following the sudden death of Mr François Staedelin, Chairman of the Economic and Social Committee, the Council was represented by the Permanent Representative of Portugal, at a formal Committee meeting on 29 January 1992.
Det skal imidlertid anføres, at Det Forenede Kongerige har haft formandskabet i Rådet og i Europarådets Ministerudvalg i årets sidste to måneder, og at denne situation vil gentage sig i 1993 under det belgiske formandskab.
The following day, Mr Vítor Martins, President-in-Office of the Council and Portuguese State Secretary for European Integration, submitted to the Committee the Presidency's work programme, including the follow-up to the Maastricht Summit.
Spørgsmål fra Parlamentet: I løbet af 1992 besvarede Rådet 294 spørgsmål under spørgetiden, 20 mundtlige forespørgsler med forhandling og 308 skriftlige forespørgsler.
In the course of 1992, the Council replied to 294 questions during Question Time, to 20 oral questions with debate and to 308 written questions.
Høringer af Europa-Parlamentet: 224 Høringer af Det Økonomiske og Sociale Udvalg: 151 Anmodninger om uopsættelig forhandling: 41 Fælles holdninger: 58
Consultations of the European Parliament: 224 Consultations of the Economic and Social Committee: 151 Requests for urgent procedure regarding files: 41 Common positions: 58.
E. Institutionelle spørgsmål — fællesskabsret
E — Institutional affairs — Community law
1992, der blev indledt med undertegnelsen af traktaten om Den Europæiske Union den 7. februar i Maastricht, var på det institutionelle område fuldstændig domineret af vanskelighederne med ratifikationen af denne traktat.
In the institutional area the entire year 1992, which began with the signing of the Treaty on European Union in Maastricht on 7 February, was character ized by difficulties entailed in the process of ratification.
På baggrund af det danske nej (50,7% stemte nej) ved folkeafstemningen om den nye traktat den 2. juni bekræftede Rådet allerede den 4. juni i Oslo, at de øvrige elleve signatarstater var fast besluttede på at forsætte processen, og at de udelukkede enhver form for genforhandling.
Following the negative results (50.7% against) of the referendum on ratification of the new Treaty in Denmark on 2 June, the Council reaffirmed in Oslo on 4 June the determination of the 11 other signatories to continue the Treaty process and to exclude any renegotiations.
Dette synspunkt blev bakket op af Europa-Parlamentet i en beslutning den 10. juni.
This viewpoint was supported by the European Parliament in a resolution dated 10 June.
Den 16. juni mødtes Rådets formand João Pinheiro (Portugal), der var ledsaget af den foregående og den kommende formand, Piet Dankert (Nederlandene) og Tristan Garel-Jones (Det Forenede Kongerige) — den såkaldte Trojka — med kollegerne fra Europa-Parlamentet, Egon Klepsch, og Kommissionen, Jacques Delors, med henblik på en tresidet drøftelse i Luxembourg, hvor de kom ind på en lang række spørgsmål med tilknytning til Fællesskabet, blandt andet forberedelse og iværksættelse af en række bestemmelser i den nye traktat (EFombudsmanden, Parlamentets Undersøgelsesudvalg, fælles beslutningsprocedure samt i den forbindelse forligsudvalg), status over ratifikationen af denne traktat, inddragelse af Europa-Parlamentet i de udenrigspolitiske spørgsmål samt i spørgsmålene om den kommende Unions ydre og indre sikkerhed, valg af ny formand for Kommissionen og udvidelsesproblematikken.
On 16 June, Mr Pinheiro (Portugal), President-in-Office of the Council, accompanied by Mr Dankert (Netherlands), the outgoing President, and by Mr Garel-Jones (United Kingdom), the subsequent President (the troika), met their colleagues from the European Parliament, Mr Klepsch, and from the Commission, Mr Delors, for a tripartite dialogue in Luxembourg. A wide range of subjects affecting the life of the Community was dealt with there, such as preparations for implementation of a number of new provisions of the Treaty (Ombudsman, parliamentary committees of inquiry, codecision procedure and — within that context — the Conciliation Committee), the progress of the ratification process, the involvement of the European Parliament in the areas of
Dagen efter, den 17. juni, havde Rådets formand en indgående drøftelse om de samme spørgsmål med medlemmerne af Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spørgsmål, der holdt møde i Lissabon.
On 17 June the President of the Council held an in-depth conversation on the same topics with the members of the Institutional Committee of the European Parliament meeting in Lisbon.
Den 18. juni ratificerede den irske befolkning med et stort flertal (69% stemte ja) Maastrichttraktaten ved en folkeafstemning.
On 18 June the Irish people ratified the Maastricht Treaty in a referendum, by a wide majority (69% in favour).
Under anvendelse af den procedure, som Det Europæiske Råd i Stuttgart (den 17.-19. juni 1983) fastlagde i sin højtidelige erklæring om Den Europæiske Union rådførte formanden for Det Europæiske Råd, Aníbal Cavaco Silva, sig for første gang personligt med Europa-Parlamentets udvidede præsidium om den person, som medlemsstaternes regeringer påtænkte at udpege til formand for Kommissionen. Han havde desuden en bred drøftelse med medlemmerne af præsidiet om dagsordenen for Det Europæiske Råds samling i Lissabon og de retningslinjer, som formandskabet påtænkte at følge på denne samling.
In implementation of the procedure set out by the Stuttgart European Council (17 to 19 June 1983) in its Solemn Declaration on European Union, the President-in-Office of the European Council, Mr Cavaco Silva, consulted, for the first time in person, the enlarged Bureau of the European Parliament meeting in Brussels on 23 June, on the governments of the Member States' nominee for President of the Commission.
Han udtalte blandt andet, at Maastrichttraktaten efter hans opfattelse allerede var blevet en del af gældende fællesskabslovgivning.
He considered in particular that the Maastricht Treaty was already part of the Community patrimony.
Efter at have påhørt en redegørelse fra Europa-Parlamentets formand om de spørgsmål, som Parlamentet fandt væsentlige, afstak Det Europæiske Råd, der samledes den 26. og 27. juni i Lissabon, de overordnede rammer for de fremtidige udvidelser, idet det udtalte sig til fordel for en hurtig indledning af forhandlingerne med de EFTA-lande, der har søgt om optagelse, hvilket ikke skulle være vanskeligt efter undertegnelsen af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.
After hearing the President of the European Parliament address Parliament's concerns, the Lisbon European Council, held on 26 and 27 June, defined the general framework for future enlargements, and came out in favour of a rapid launching of the negotiations with the EFTA applicant Member States, which the Agreement on the European Economic Area would greatly facilitate.
Det Europæiske Råd stillede imidlertid den betingelse, at traktaten om Den Europæiske Union først skulle ratificeres, og at
However, he set the condition that the Treaty on European Union should be ratified beforehand and that it should form the framework for their accession.
tiltrædelsen skulle finde sted inden for rammerne af Unionen. Denne første udvidelse skulle kunne gennemføres uden væsentlige institutionelle ændringer, hvilket ikke vil kunne lade sig gøre fremover. Den regeringskonference, der tænkes afholdt i 1996, vil således kunne udgøre et passende forum for dette arbejde.
This first enlargement should be able to be carried out without substantial institutional amendments, but this could not apply to any following enlargements.
For at bortvejre de betænkeligheder, der i stadig stigende grad er kommet til udtryk blandt borgerne under den debat, der er opstået i medlemsstaterne som følge af ratifikationen af Maastrichttraktaten, indledte Det Europæiske Råd en drøftelse af, hvordan det nærhedsprincip, der er nedfældet i den nye traktat, skal anvendes, og hvordan Fællesskabets beslutningsproces kan gøres mere åben.
At the same time and in deference to the fears expressed increasingly by citizens at open debates in the Member States, occasioned by the ratification of the Maastricht Treaty, the European Council proceeded with consideration of the implementation of the principle of subsidiarity — enshrined in the new Treaty — and improved transparency of the Community decision-making process.
Det var disse spørgsmål, som den portugisiske premierminister den 7. juli belyste over for Europa-Parlamentet under sin redegørelse for resultaterne af samlingen i Det Europæiske Råd.
This is what the Portuguese Prime Minister explained to the European Parliament when, on 7 July he summarized the outcome of the European Council.
Ved samme lejlighed underrettede han for samlingen om, at Jacques Delors havde fået forlænget sit mandat som formand for Kommissionen.
On that occasion he informed the Parliament that Mr Delors' term of office as President of the Commission had been extended.
Ved overtagelsen af formandskabet forelagde den britiske udenrigsminister Douglas Hurd den 8. juli medlemmerne af Europa-Parlamentet sit lands program for det halve år, det skulle have forsædet i Rådet.
Taking over the Presidency, the United Kingdom Minister for Foreign Affairs, Mr Hurd, spoke on 8 July to the Members of the European Parliament on the United Kingdom's programme for its six months in the Council Presidency.
I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd og det arbejde, der allerede var udført af det portugisiske formandskab, ville det nye formandskab søge at bortvejre borgernes betænkeligheder, dvs. arbejde for et fællesskab, der er tættere på borgerne, og som er karakteriseret ved respekt for landenes forskel ligartethed.
In line with the conclusions of the European Council and the work already carried out by the Portuguese Presidency, the incoming Presidency would endeavour to dissipate citizens' unease by working for a Community which was closer to its citizens and rich in its respect for their diversity.
På Rådets vegne understregede Tristan Garel-Jones betydningen af, at der udøves demokratisk kontrol og udvises demokratisk ansvar, og han appellerede til, at de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet gjorde en fælles indsats på dette område.
On behalf of the Council, Mr Garel-Jones emphasized the importance of control and democratic responsibility, and called for combined efforts and action by the national and European parliaments, at European level.
I september måned så man ligeledes det europæiske monetære system blive rystet som følge af blandt andet uroen op til folkeafstemningen i Frankrig om ratifikationen af den nye traktat.
September also saw the shake-up of the European Monetary System, mostly due to concern at the approach of the French referendum on ratification of the new Treaty.
Denne valutakrise fik sammen med det meget knebne flertal ved den franske folkeafstemning (51,05% stemte ja) formand skabet til at indkalde til en ekstraordinær samling i Det Europæiske Råd den 16. oktober i Birmingham.
This monetary crisis and the very slim margin (51.05% in favour) of the French vote led the Presidency to call a special European Council in Birmingham on 16 October.
For at kunne deltage i debatten afholdt Europa-Parlamentet den 14. oktober, lige før samlingen i Det Europæiske Råd, et ekstraordinært møde.
As it was to be present at the debate, the European Parliament held an extraordinary session on 14 October, the day before the European Council.
nes borgere med understregning af, at Fællesskabet står for åbenhed og beskyt telse af den nationale identitet og med påpegning af de fordele, som den nye traktat ville give borgerne.
The President of the Council, Mr Garel-Jones submitted to the European Parliament the main topic, which was to send the citizens of the Member States a message of confidence in the Community, through its openness, the protection of national identities and demonstration of the advantages secured for citizens by the new Treaty.
Som afslutning på drøftelserne vedtog Europa-Parlamentet en henstilling til Det Europæiske Råd om at styrke åbenheden og demokratiet i Fællesskabet, og formanden Egon Klepsch forelagde denne hen stilling for stats- og regeringscheferne i Birmingham.
Concluding its debates, Parliament adopted a request to the European Council for the improvement of transparency and democracy in the Community, which its President, Mr Klepsch, submitted to the Heads of State or Government meeting in Birmingham.
I den såkaldte Birmingham-erklæring gik Det Europæiske Råd ind for et Fællesskab, der er tæt på borgerne, mere åbent og baseret på nærhedsprincippet, der indebærer, at beslutningerne skal træffes så tæt på borgerne som muligt.
Adopting the Birmingham Declaration, the European Council pleaded in turn for a Community that was close to its citizens, more transparent and governed by the principle of subsidiarity, whereby decisions should be taken as close as possible to the citizens.
I sine bemærkninger til erklæringen over for Europa-Parlamentet den 27. oktober understregede Douglas Hurd, at Fællesskabet kun kan få fornyet fremgang, hvis det er i overensstemmelse med sine borgere.
Mr Hurd, commenting on the Declaration to the European Parliament on 27 October, emphasized that the Community could not flourish again unless it were in harmony with its citizens.
Han fremhævede særlig behovet for en klar fællesskabslovgivning og større lydhørhed over for de nationale parlamenter, men også over for regionerne i det udvalg, der nedsættes ved den nye traktat, hvis iværksættelse vil styrke demokratiet i Fællesskabet.
He stressed in particular the need for clear Community legislation and wider involvement of the national parliaments and also of the regions, within the Committee set up by the new Treaty, implementation of which would lead to greater democracy in Europe.
Debatten om gennemførelsen af nærhedsprincippet blev mere livlig i løbet af årets sidste kvartal, navnlig på interinstitutionelt plan.
The debate on implementation of the principle of subsidiarity became more intense over the last quarter of the year, particularly interinstitutionally.
ning for Danmark, hvorved landet blev indrømmet en række undtagelser fra iværksættelsen af Maastrichttraktaten, således at den kunne ratificeres efter endnu en folkeafstemning.
These meetings, as well as a major debate in the course of a plenary sitting of Parliament on 18 November attended by the Commission (represented by Mr Delors) and by the Council President, Mr Garel-Jones, helped to bring together points of view on this capital but sensitive topic.