natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forbindelserne mellem EU og de central- og østeuropæiske lande (CØEL) Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet, og Ungarn, bygger på associeringsaftalerne under EF-traktatens artikel 238 ("Europaaftalerne" - *6.3.3.).
Relations between the EU and the Central and Eastern European countries (CEEC) Bulgaria, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania, Slovak Republic and Slovenia are based on association agreements under Article 238 EC ("Europe Agreements" *6.3.3.).
MÅL direkte indkomststøtte til landbrugerne i de nye lande, og det stigende produktionsoverskud vil skulle sælges på verdensmarkedet ved hjælp af eksportrestitutioner for at udligne forskellen mellem EU's priser og de lavere ver densmarkedspriser.
OBJECTIVES pluses would need to be sold on the world market using export refunds to bridge the gap between EU prices and lower world market prices.
Overslag over ekstraomkostningerne ved at administrere landbrugsmarkederne i en udvidet Union rækker, afhængig af de forudsætninger, der opstilles, og de analysemetoder, der bruges, fra 5 til 50 mia ecu.
Estimates of the additional costs of administering the agricultural markets in an enlarged Union range, depending on the assumptions made and the analytical methods used, from ECU 5 to 50 billion.
Selv et tal i den lavere ende af denne skala vil betyde en større byrde på EU's budget, og det vil helt bestemt bryde det nuværende budgetmæssige loft over land brugsudgifterne, der kæder væksten i landbrugsbudgettet sammen med væksten i det samlede budget.
But even a figure at the lower end of this range would represent a major burden on the EU budget and would indeed break through the current budgetary ceiling on agricultural expenses that links the growth of the agricultural budget to that of the overall budget.
I henhold til Europaaftalerne skal handelen med land brugsvarer delvis liberaliseres på grundlag af gensidige toldindrømmelser.
Under the Europe Agreements, trade in agricultural goods is to be partly liberalized, based on mutual tariff concessions.
Den anden grund til, at udvidelsen mod øst vil skabe problemer for den fælles landbrugspolitik, stammer fra de for pligtelser, som EU og CØEL har påtaget sig inden for rammerne af GATT/WTO.
The second reason why the Eastward enlargement will generate problems for the CAP stems from the obligations the EU and the CEEC have accepted within the GATT/WTO framework.
Under GATT-forhandlingerne i forbindelse med Uruguayrunden fastsattes lofter for støtten til landbrugseksporten pr. varekategori og for den samlede støtte, der kan ydes landbrugseksporten. Disse grænser vil blive snærende bånd for et udvidet EU med dets stadig større overskud af landbrugsproduktion.
The Uruguay Round of GATT negotiations established ceilings for subsidized agricultural exports and for the total amount of agricultural export subsidies.These limits would become binding con straints for an enlarged EU with its increased agricultural production surpluses.
En genforhandling af handelsaftalerne inden for WTO vil på den anden side nødvendigvis blive tung og besværlig.
A renegotiation of the trade agree ments within the WTO, on the other hand, would be bound to be cumbersome and difficult.
Blandt de områder, hvor udvidelsen vil medføre ændringer i EU's økonomiske struktur, ses landbruget som en særlig problematisk sektor.
Among changes that enlargement will entail in the economic setting of the EU, agriculture is seen as a particularly problematic sector.
Efter anmodning fra Det Europæiske Råd på mødet i Essen i december 1994 udarbejdede Europa-Kommissionen "et strategipapir for landbruget" (CSE(95)0607) på grundlag af undersøgelser i flere lande og sektorer, der var foretaget i samarbejde med videnskabelige rådgivere.
Following a request of the Essen European Council of December 1994, the Commission prepared a Strategy Paper (COM(95)607) based on several country and sector studies produced in collaboration with scientific advisers.
Dette dokument fremhæver de vigtigste udfordringer for den fælles landbrugspolitik i forbindelse med de central- og østeuropæiske landes tiltrædelse af EU og opstiller forskellige muligheder for fremtiden.
This paper high lights the main challenges to the Common Agricultural Policy (CAP) which CEEC membership of the EU will bring and sets out policy options for the future.
At landbruget er et følsomt emne i udvidelsesprocessen, skyldes den relativt store landbrugssektor i nogle af de central- og østeuropæiske lande og det betydelige produktionspotentiale, som CØEL vil tilføre Unionens land brugssektor.
The sensitivity of agriculture in the enlargement process stems from the relative size of the agricultural sector in some of the CEEC and from the substantial agricultural production potential that the CEEC would add to the Union.
Det samlede bruttonationalprodukt i de ti lande, som CØEL består af, ligger på bare ca. 3% af EU's BNP (se tabel), mens landbrugsarealet svarer til 44% af EU's landbrugsareal.
Although the combined gross domestic product of the CEEC is not more than 3% of that of the EU (see table), their agricultural area is equal to 44 % of that of the EU.
Landbrugets output i CØEL er ikke så stort som EU's, fordi produktiviteten er lavere, men det svarer ikke desto mindre til ca. 30% af Unionens land brugsproduktion.
Agricultural output of the CEEC is proportion ally not as large as that of the EU, as productivity is lower, but it nevertheless equals about 30 % of EU agricultural production.
Ved de central- og østeuropæiske landes tiltrædelse vil EU-landbrugets output derfor blive øget ti gange mere, end det vil være tilfældet med national produktet.
Accession of the CEEC would, therefore, add ten times more to the EU's agricultural output than to its national product.
Resultatet er, at de fælles landbrugsmarkeder og -politikker vil blive sat under stærkt pres.
As a result, the common agricultural policies and markets would be placed under severe strain.
Der er stillet adskillige forslag om, hvordan man skal klare det truende pres på budgettet og handelshindringerne.
Several policy proposals on how to cope with the looming budgetary pressures and trade frictions have been made.
Et forslag går på at holde landbrugssektoren i de central- og østeuropæiske lande uden for det indre marked i den udvidede union. CØEL ville da kunne videreføre deres landbrugspolitik på nationalt plan i stedet for at gå ind i den fælles landbrugspolitik.
One recommendation calls for the agricultural sectors of the CEEC to be excluded from the internal market of the enlarged Union.
Et andet scenarie indeholder en forestilling om lange overgangsperioder, hvorunder for skellene i landbrugspriserne mellem den nuværende Union og de tiltrædende lande bliver fastholdt.
Another scenario envisions long transition periods during which agricultural price differentials would be maintained between the existing Union and the acceding countries.
De lavere priser i CØEL vil, hvis de håndhæves ved grænserne gennem importtold og eksportstøtte, mindske incitamentet for landbrugerne i CØEL til at øge deres produktion og oversvømme markederne i vest med deres billigere produkter.
The lower prices in the CEEC, enforced at the borders through import duties and export subsidies, would reduce the incentive for farmers in the CEEC to increase their production and to swamp markets in the West with their cheaper products.
En tredje løsningsmodel er en fuld og øjeblikkelig integrering af CØEL-landbruget i den fælles land brugspolitik sammen med indførelse af mere omfattende former for forsyningsforvaltning.
A third line of argument recommends the full and immediate integration of CEEC agriculture into the CAP along with the introduction of more extensive forms of supply management.
Produktionskvoter og obligatoriske braklægningsordninger vil da blive brugt til at forhindre, at der skabes et yderligere produktionsoverskud.
Production quotas and compulsory land setaside schemes would be used to prevent the creation of further production surpluses.
Mere markedsorienterede planlæggere opfordrer til en fortsættelse af MacSharry-reformerne af den fælles landbrugspolitik.
More marketoriented policy observers call for a continuation of the MacSharry reforms of the CAP.
Landbrugsstøttepriserne bør sænkes i retning af verdensmarkedspriserne for at mindske incitamentet til overskudsproduktion, for at undgå at belaste budgettet med eksportrestitutioner og for at overholde Internationale handelsaftaler.
Agricultural support prices should be lowered towards world market prices in order to reduce incentives for surplus production, avoid budget expenditures for export refunds and comply with international trade agreements.
Det heraf følgende ind komsttab for landbrugeren kan så udlignes gennem direkte betaling til landbrugeren.
The ensuing loss in farm ing income could be compensated through direct pay ments to farmers.
Det må være rimeligt at antage, at CØEL vil gen vinde i det mindste en del af deres mistede output inden tiltrædelsen, efterhånden som markedsbaserede økono mier i landdistrikterne vinder fodfæste, og der indføres vestlig produktionsteknologi.
It seems reasonable to assume that the CEEC will recover at least part of this lost output before accession as market-based rural economies take hold and Western production technologies are adopted.
Dertil kommer, at en tilnærmelse af de relativt lave priser på landbrugsprodukter i de central- og østeuropæiske lande til det højere prisniveau i EU i forbindelse med tiltrædelsen vil give landbrugerne i CØEL et stærkt incitament til at øge deres udbud af landbrugsprodukter.
In addition, a con vergence of the relatively low agricultural producer prices in the CEEC to the higher price level in the EU at the time of accession would provide farmers in the CEEC with a strong incentive to increase their supply of agricultural products.
De nuværende tal kan derfor være en undervurdering af CØEL's landbrugsforsyningspotentiale ved tiltrædelsen.
The current figures might, therefore, understate the agricultural supply potential of the CEEC at the time of accession.
Mange af landene i Central- og Øst europa vil sandsynligvis blive nettoeksportører af land brugsprodukter i fremtiden.
Many CEEC are likely to become net exporters of agricultural products in the future.
At integrere CØEL-landbruget i den nuværende fælles landbrugspolitik vil medføre betydelige budgetmæssige og handelspolitiske problemer.
Integrating CEEC agriculture into the current Common Agricultural Policy would lead to substantial budgetary and trade policy problems.
Landbrugsspørgsmål og den fælles landbrugspolitiks fremtid har været genstand for betydelig opmærksomhed (f.eks. arbejdsdokument af Funk, PE 213.081) fra de parlamentariske associeringsudvalg, som består af medlem mer af dels Europa-Parlamentet dels parlamenterne i de associerede lande.
Moreover, the agricultural implications of the prospective Eastward enlargement have been discussed at several meetings of Parliament's Committee on Agriculture and
Disse henstillinger blev gentaget i en betænkning fra EP's Udvalg om Udenrigs-, Sikkerheds- og Forsvarsanliggender om forberedelse af de associerede central- og øst europæiske landes integration i Unionens indre marked (betænkning af Oostlander, PE 215.521) [1].
Committee on Foreign Affairs, Security and Defence Policy on the preparation of the countries of Central and Eastern Europe for accession to the Union (Report Oostlander, PE 215.521) [1].
I forlængelse heraf arrangerede Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter i marts 1996 et fællesmøde med Europarådets Landbrugsudvalg for at drøfte de landbrugsmæssige aspekter ved udvidelsen mod øst.
Subsequently, the Committee for Agriculture and Rural Development organized a joint session in March 1996 with the Agricultural Committee of the Council of Europe to discuss agricultural aspects of the Eastward enlarge ment.
Desuden har udvalget pålagt Rehder at udarbejde en betænkning om Europa-Kommissionens strategipapir for landbruget.
Furthermore, it has commissioned Mr. Rehder, MEP, to prepare a report on the Commission's Agricultural Strategy Paper.
I en udtalelse om Europa-Kommissionens hvidbog om udvidelsen kritiserede udvalget, at Kommissionen i hvidbogen bevidst kun havde behandlet visse aspekter af landbruget, som spørgsmål vedrørende veterinærkontrol, plantesundhed og dyrefoder.
In an opinion on the Commission's White Paper on enlargement, the Committee criticized the fact that the Commission explicitly addressed only some aspects of agricultural policy, such as veterinary issues, plant health and animal nutrition.
Udvalget hen stillede, at der ved drøftelsen af landbrugets centrale problemer ved udvidelsen skulle fokuseres på hele landbrugssektoren i erkendelse af den indbyrdes afhængighed og de overlapninger, der kunne blive tale om.
The Committee recommended that the discussion on the agricultural implications of enlargement should focus on the entire agricultural sector, in order to recognize the interdependencles and complementarities involved.
Det fandt også, at en hurtig tilpasning af de associerede landes nationale bestemmelser til de principper, der styrede Den Europæiske Unions landbrug, ville give god mulighed for at få forstærket handelsforbindelserne mel lem EU og CØEL (udtalelse af Rehder, PE 213.576).
It also took the view that the rapid adjustment of national provisions in the associated countries to the principles governing EU agriculture would offer an effective means of strengthen ing the trade relations between the EU and the CEEC (Opinion Rehder, PE 213.576).These recommendations were again reiterated in a report by Parliament's
• Alle tal er fra 1993.
All figures are for 1993.
Kilde: Europa-Kommissionen (1995), Landbrugets situation og udsigter i de central- og østeuropæiske lande, sammenfattende tilstandsrapport, Bruxelles
Source: European Commission (1995), Agricultural Situation and Prospects in the Central and Eastern European Countries, Summary Report, Brussels
TABEL 1 EUGFL-GARANTISEKTIONENS UDGIFTER OPDELT EFTER MEDLEMSSTAT (1992-1994) (mio ecu)
TABLE 1 EAGGF GUARANTEE SECTION EXPENDITURE BY MEMBER STATE FROM 1992 TO 1994 (ECU m)
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Årsrapporter om landbrugets stilling I Fællesskabet (1991-1995)
Source: European Commission, annual reports on the agricultural situation in the Community, 1991 to 1995
EUGFL-GARANTISEKTIONENS UDGIFTER PR BEDRIFT, OPDELT EFTER MEDLEMSSTAT (19911994) (1.000 ecu)
TABLE 2 EAGGF GUARANTEE SECTION EXPENDITURE BY HOLDING AND BY MEMBER STATE FROM 1991 TO 1994 (ECU 1 000)
Medlemsstater
MEMBER STATE
(1) Antallet af bedrifter (på mindst 1 ha) stammer fra den seneste EUROSTAT-optælling fra 1990.
(1) Number of holdings (1 hectare or larger) registered by the 1990 census (the most recent census available from Eurostat).
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Årsrapport om landbrugets stilling i Fællesskabet 1995
Source: European Commission, Report on the Agricultural Situation in the Community, 1995
TABEL 3 EUGFL-GARANTISEKTIONENS UDGIFTER FORDELT PÅ MEDLEMSSTATER EFTER FORANSTALTNINGERNES ØKONOMISKE ART (1986-1991) (mio ecu)
TABLE 3 EAGGF GUARANTEE SECTION EXPENDITURE BY MEMBER STATE AND ECONOMIC NATURE OF THE MEASURES, 1993 AND 1994 (ECU m)
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Finansieringsrapporter nr. 23 og 24 om EUGFL, Garantisektionen, for regnskabsårene 1993 og 1994
Source: European Commission, Financial Reports Nos 23 and 24 on the EAGGF Guarantee Section, 1993 and 1994 financial years
TABEL 4 FORHOLDET (I %) MELLEM EUGFL-GARANTISEKTIONENS UDGIFTER OG LANDBRUGETS SAMLEDE PRODUKTIONSVÆRDI (LSP), OPDELT EFTER MEDLEMSSTAT (1993-1994) (LSP i mio ecu)
TABLE 4 RATIO (%) OF EAGGF GUARANTEE SECTION EXPENDITURE TO FINAL AGRICULTURAL PRODUCTION (FAP) BY MEMBER STATE IN 1993 AND 1994 (FAP IN ECU m)
Kilde: Udarbejdet på grundlag af Kommissionens årsrapporter om landbrugets stilling i Fællesskabet (1992-1995)
Parliament's own figures, based on the annual reports of the European Commission on the agricultural situation In the Community, 1992-1995
TABEL 5 LANDBRUGETS ANDEL AF BNP (%)
TABLE 5 AGRICULTURE AS A PERCENTAGE OF GDP (%)
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Årsrapporter om landbrugets stilling i Fællesskabet (1992-1995)
Source: European Commission, annual reports on the agricultural situation in the Community, 1992 to 1995
TABEL 6 EUGFL-GARANTISEKTIONENS UDGIFTER FORDELT PÂ SEKTORER EFTER FORANSTALTNINGERNES ØKONOMISKE ART (19911994) (mio ecu)
TABLE 6 EAGGF GUARANTEE SECTION EXPENDITURE BY SECTOR AND ECONOMIC NATURE OF THE MEASURES, 1991 TO 1994 (ECU m)
Spindplanter
Textile plants
Oksekød: Restitutioner Interventioner
Beef/veal: Refunds Interventions
Fåre- og gedekød: Restitutioner Interventioner
Sheep- and goatmeat: Refunds Interventions
Varer uden for bilag II: Restitutioner
Products not included II Refunds
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Årsrapporter om landbrugets stilling i Fællesskabet (1986-1995)
Source: European Commission, annual reports on the agricultural situation in the Community, 1986 to 1995
TABEL 7 EU'S HANDEL MED LANDBRUGSPRODUKTER OG LEVNEDSMIDLER IMPORT FRA OG EKSPORT TIL FORSKELLIGE LANDEGRUPPER (1994) (mio ecu)
TABLE 7 TRADE BALANCE OF AGRICULTURAL AND FOOD PRODUCTS FOR THE EU TAKING ACCOUNT OF IMPORTS AND EXPORTS BETWEEN CERTAIN GROUPS OF COUNTRIES, 1994 (ECU m)
Central- og østeuropæiske lande (klasse IV)
Developing countries (Class II) 6.
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Årsrapporter om landbrugets stilling i Fællesskabet (1995)
Source: European Commission, annual reports on the agricultural situation in the Community, 1992 to 1995.
DET BLA EUROPA: PRINCIPPER OG INSTRUMENTER
BLUE EUROPE: PRINCIPLES AND INSTRUMENTS
EF i 1972, hvor fiskeri spillede en betydelig rolle.
This came in the form of unilateral declarations of 200-mile EEZs by several Atlantic States with rich fisheries resources, in 1975.
Resultatet blev, at man fjernede sig fra det i Rom-Traktaten fast lagte grundlæggende princip om fri adgang til farvandene, idet der fastsættes en grænse på tolv sømil for eksklusive kystfiskerirettigheder - en grænse, der har været gæl dende lige siden.
The EC responded with parallel measures adopted at the Hague Council in November 1976. It was then noted that the Community could deal more effectively with external pressures by forming a united front.
Målene er: at forøge produktiviteten, at stabilisere markederne, at sikre forsyningerne og at sikre for brugerne rimelige priser.
These objectives are: to increase productivity, to stabilize markets, to ensure availability of sup plies and to ensure reasonable prices for the con sumer.
Disse oprindelige mål er blevet udvidet med Rådets nye forordning (EØF) nr. 3760/92 (*4.2.2.).
These initial objectives have been extended in new Council Regulation (EEC) 3760/92 (M.2.2.).
De vigtigste instrumenter i den fælles fiskeripolitik er følgende: Bevarelse og forvaltning af ressourcer (grundforordning (EØF) nr. 3760/92 [1]); inspektion og kontrol (gammel grundforordning (EØF) nr. 2241/87; ny grund forordning (EØF) nr. 3946/92 [2]); den fælles markeds ordning (grundforordning (EØF) nr. 3759/92, [3]); strukturpolitikken (*4.2.3.) (gammel grundforordning (EØF) nr. 4028/86 om fællesskabsforanstaltninger til forbedring og tilpasning fiskeri- og akvakulturstrukturerne og gammel grundforordning (EØF) nr. 4042/89 om forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter; ny grundforordning (EF) nr. 3699/93 [4], som ændret ved forordning (EF) nr. 2719/95); fiske riaftaler (*4.2.4.); forskning (forskningsprogrammet for fiskeri- og akvakultur (FAR) (1988-1992), AIR-program-met om landbrugsforskning (herunder også fiskeri) (19911994) og fællesskabsprogrammet for havforskning og -teknologi (1994-1998)).
The main instruments of the CFP are: Conservation and Management of Resources (Basic Regulation (EEC) 3760/92); Monitoring and Inspection (old Basic Regulation (EEC) 2241/87); new Basic Regulation 3946/92[2]; Common Organisation of the Markets (Basic Regulation (EEC) 3759/92) [3]; Structural Policy (*4.2.3.) (old Basic Regulation (EEC) 4028/86, on com mon measures to improve and adapt structures in the fisheries and aquaculture sector, and old Basic Regulation (EEC) No 4042/89, on common measures to improve marketing and processing of fisheries products; new Basic Regulation (EC) No 3699/93 [4], modified by (EC) Regulation No 2719/95); Fisheries Agreements (*4.2.4.). Research: The Fisheries and Aquaculture Resarch (FAR) programme (1988-1992), the AIR programme for agricultural research (including fisheries research) 1991-1994, and the Programme for Marine Sciences and Technology for 1994-1998.
Fiskeri og akvakultur er også medtaget i rammeprogrammet for landbrug 1994-1998 (17% af det samlede budget).
Fisheries and aquaculture are also included in the framework programme for agriculture 1994-1998, (17% of the total budget). get).
Konventionen indeholdt også bestemmelser vedrørende en rationel udnyttelse af fiskeressourcerne og disses bevarelse. De eksklusive økonomiske zoner indførtes som en reaktion på overfiskningen i efterkrigstiden, som bestræbelserne på at skaffe billige proteiner efter landbrugssystemernes sammenbrud gav anledning til.
This Convention also addressed the issues of rational use of fisheries resources and conservation.
Det intensiverede fiskeri, navnlig fra de østeuropæiske landes side, førte til overudviklede fiskerflåder.
This led to intensified fishing effort, especially on the part of Eastern European Countries, resulting in highly overdeveloped fleets.
De eksklusive økonomiske zoner rummer nu over 90% af verdens i øjeblikket kendte udnyttelige fiskeressourcer.
More than 90% of currently known world exploitable fisheries resources are now contained within the EEZs.
Ordningen havde nettovindere og -tabere, idet navnlig de østeuropæiske lande måtte se sig frataget områder, der var blevet deres vigtigste fangstpladser.
There were net winners and losers under this arrangement, with Eastern European countries in particular being deprived of what had become their main fishing grounds.
Det Europæiske Fællesskab mistede også omkring en fjerdedel af sine tidligere fiskeressourcer.
The European Community also lost about a quarter of former fishery resources.
Udviklingslandene derimod var nettovindere, men var på grund af deres underudviklede fiskerflåder ude af stand til at høste det fulde udbytte af det nyvundne potentiel.
The developing countries, on the other hand, were net beneficiaries, but due to the underdevelopment of their fleets, were unable to reap the gains to their full potential.
For at skaffe sig adgang til fiskeressourcerne inden for tredjelandes eksklusive økonomiske zoner måtte Fælles skabet på sine medlemsstaters vegne føre forhandlinger med de pågældende tredjelande (M.2.4.).
In order to gain access to marine resources within the EEZs of third countries the Community had to enter into negotiations on behalf of its Member States in order to provide fishing opportunities for its fleet (*4.2.4.).
Det var faktisk behovet for en hård politik til bevarelse og forvaltning af fiskebestandene, der gjorde, at det, der er blevet kaldt "det blå Europa", endelig fandt sin egen fuldgyldige plads som fællesskabspolitik i 1983.
It was indeed because of the need for a firm policy geared to conserving and managing fish stocks that what is termed "Blue Europe" finally became a fully fledged policy-making area in its own right in 1983.
Efter adskillige års forhandlinger vedtog Rådet i 1983 endelig forordning (EØF) nr. 170/83, hvormed der indførtes en helt ny fælles fiskeripolitik.
After several years of negotiations, in 1983 the Council adopted Regulation (EEC) 170/83, establishing the new generation CFP.