natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vi vil i dette kapitel forsøge at anlægge en pragmatisk synsvinkel og gøre rede for Eurostats valg (eller anbefalinger) på forskellige områder, som vil få indvirkning på de anbefalede foranstaltninger, og det vil samtidig påvirke forberedelsen af 1998-undersøgelsesrunden.
We will seek in this chapter to adopt a pragmatic approach by specifying Eurostat's choices (or recommendations) in various fields influencing the recommended measures; this will affect the preparation of the surveys for the 1998 round.
Ved hjælp af en række tabeller gives der en oversigt over de væsentligste forskelle i EU-landenes praksis.
A number of tables provide a summary of the principal differences in the practices of the European Union countries.
Desuden forsøges der draget en parallel mellem begreberne i disse undersøgelser og begreberne i nationalregnskabet for at vise de ligheder og forskelle, der er.
In addition, an attempt is made to draw a parallel between the concepts in these surveys and national accounts in order to show similarities and differences.
Bogføring af forbrug eller udgifter
Recording of consumption or of expenditure
I nationalregnskabssammenhæng antager begrebet forbrug forskellige former.
Within the meaning of national accounts, consumption assumes various forms.
Begrebet husholdningernes faktiske konsum består af to dele: husholdningernes udgifter til konsum; værdien af de udgifter (sociale overførsler i naturalier), som afholdes af offentlige myndigheder eller non-profit institutioner rettet mod husholdninger (NPISH'er).
The concept of real final consumption of households breaks up into two parts: the final consumption expenditure of households; the value of the expenditure (social transfers in kind) made by administrations or non-profit institutions serving households (NPISH).
Husholdningernes udgifter til konsum svarer til husstandenes udgifter til forbrug af varer og tjenester.
The final consumption expenditure of households corresponds to the expenditure effected by households in order to consume goods and services.
Det omfatter, ud over indkøb foretaget ved betaling med penge, den anslåede værdi af bestemte varer og tjenester, f.eks. værdien af intern produktion, naturalydelser og beregnet lejeværdi for visse kategorier af husstande.
This includes, in addition to purchases effected in monetary form, the estimated value of certain goods and services, e.g. the value of internal production, the benefits in kind and the imputed rents for certain categories of households.
I dette begreb indgår derimod ikke husstandenes investeringer (f.eks. køb af hus, større arbejder i forbindelse med boligen), direkte skatter og afgifter betalt til forskellige myndigheder samt opsparing.
On the other hand, investments effected by the households (e.g. purchase of a house, major works on housing), direct duties and taxes paid to the various administrations, and savings are excluded from this concept.
Desuden omfatter begrebet kun udgifter beregnet på direkte at opfylde husstandenes behov, og ikke udgifter i forbindelse med erhvervsmæssig virksomhed.
Similarly, this concept includes only the expenditure intended for the direct satisfaction of the needs of the households, and not expenditure incurred within an occupational framework.
Hvis vi til husholdningernes udgifter til konsum lægger værdien af sociale overførsler i naturalier foretaget af offentlige myndigheder og non-profit institutioner rettet mod husholdninger, får vi husholdningernes faktiske konsum.
If we add to the final consumption expenditure of the households the value of the social transfers effected in kind by the administrations and the non-profit institutions serving the households, the households' actual final consumption is obtained.
Denne type overførsler svarer til de imputerede varer og sociale tjenesteydelser, der leveres til husholdningerne, hovedsagelig inden for områderne sundhed, uddannelse og andre sociale hjælpetjenester. Disse varer og tjenester betragtes som individuelle tjenester, hvilket adskiller dem fra kollektive tjenester som f.eks. dem, der vedrører miljøbeskyttelse, sikkerhed, forsvarspolitik osv.
Transfers of this type correspond to the imputed goods and social services provided to the households, primarily in the fields of health, education and other social aid services.
Afhængig af, hvad HBU'erne skal bruges til, kan der anvendes andre begreber.
According to the use made of the Household Budget surveys, other concepts can be used.
Således omfatter begrebet husstandens samlede udgifter, ud over forbrugsudgifter, visse udgifter uden tilknytning til forbruget, som f.eks. betaling af indkomstskat og andre former for direkte skatter, bidrag til social sikring og til pensionsordninger, gaver og andre overførsler.
Thus the concept of the household's total expenditure includes, in addition to consumption expenditure, certain expenditures not connected with consumption such as the payment of income tax or other forms of direct taxes, social security and retirement contributions, gifts and other transfers.
Men opsparing og investeringer medregnes stadigvæk ikke.
Still excluded, however, are savings and investments.
Rene pengeudgifter omfatter kun de indkøb, som husstanden faktisk foretager.
Strictly monetary expenditure includes only the purchases actually effected by the household.
Det betyder, at der fra forbrugsudgifterne skal trækkes værdien af varer produceret til eget forbrug, naturalydelser og beregnet lejeværdi af bolig. Dette pengeudgiftsbegreb kan, men behøver det ikke nødvendigvis, omfatte udgifter, som ikke er beregnet på forbrug, f.eks. ejendomsskatter og investeringer.
This involves subtracting from the consumption expenditure the value of the goods produced for own consumption, benefits in kind and the imputed rental value of housing.
HBU'erne skal være i stand til at opfylde forskellige forventninger, afhængig af hvem brugerne af resultaterne er, og i hvilken retning analysen er orienteret.
Household Budget surveys have to be in a position to meet various expectations according to the users of the results and to the direction of the analysis.
Når det drejer sig om at skaffe oplysninger til beregning af vægte til opstilling af forbrugerprisindeks, vil den afgørende indfaldsvinkel i visse lande således være "udg/7te"-indfaldsvinklen, hvis formålet er at måle inflationen, som kan ses som en monetær proces.
Thus in certain countries, when this involves providing information for the calculation of consumer price index weightings, the significant concept would be that of 'expenditure' if the purpose is to measure inflation which can be seen as a monetary process.
Hvis man derimod ønsker at måle og sammenligne forskellige befolkningskategoriers levestandard, vil man snarere vælge "udgifter til konsum"- eller "faktisk /consi/m'-indfaldsvinklen.
On the other hand, if one wishes to evaluate and compare the standard of living of various categories of population, the 'final consumption expenditure' or 'actual final consumption' approaches could be favoured.
Derfor skal mikrodataene danne grundlag for en sondring mellem de pengemæssige og de ikkepengemæssige elementer af forbruget.
It seems necessary for us to be able to identify within the database in Eurostat, the expenditure effected in non monetary form.
Den struktur, der vises i kassen nedenfor, anvendes allerede i nogle lande i forbindelse med 1994-undersøgelsesrunden.
The structure presented in the box below is operational for some countries for the 1994 round of surveys.
Variablerne (HE) for forbrugsudgifterne (COICOP-HBS nomenklaturen) er underopdelt i 3 dele: udgifter i penge - > variablens del 'a'; udgifter i andet end penge - > variablens del 'b' (intern produktion, naturalydelser, beregnet lejeværdi); • • samlet sum - > variablens del 'c'. 5.2.
The variables (HE) for the consumption expenditure (COICOP-HBS nomenclature) are subdivided in 3 parts: expenditure effected in monetary form - > extension 'a' of the variable; expenditure effected in non monetary form - > extension 'b' (internal production, benefits in kind, imputed rent); • • total sum - > extension 'c'. 5.2.
Forbrug af husstandens interne produktion
Consumption of the household's internal production
Husstandens interne produktion udgør et af de ikkepengemæssige elementer af forbruget, og det at det medregnes bidrager til beregningen af "forbrugsudgifterne".
The household's internal production constitutes one of the nonmonetary components of consumption and inclusion contributes to the calculation of the 'consumption expenditure'.
Det er derfor, at det anbefales at medtage denne størrelse i HBU'erne.
This is why it is recommended to include this measure in the Household Budget surveys.
Hvor stor en indsats der vil blive gjort i indsamlingsfasen for at opgøre den interne produktion, vil variere fra land til land, alt efter hvor omfattende den interne produktion er.
Efforts undertaken in the collection phase could vary from one country to the other according to the importance of internal production.
Denne type forbrug bør ligeledes noteres i husstandens indkomstsammensætning, da den vedrører en ikkepengemæssig ressource for de pågældende husstande.
This type of consumption should equally be noted in the households' income composition to the degree that it concerns a nonmonetary resource for the households concerned.
Intern produktion omfatter varer produceret direkte af husstanden enten ved privat virksomhed eller ved erhvervsmæssig virksomhed.
This involves goods produced directly by the household through either a private activity, or a professional activity.
Tjenester, som modtages gratis som en del af erhvervsmæssig virksomhed, vil blive klassificeret som naturalydelser (jf. 5.3).
The services obtained free of charge as part of a professional activity will be classified as benefits in kind (cf. 5.3).
Egen produktion af fødevarer vedrører varer beregnet til husstandens eget forbrug.
Own production of food concerns the goods intended for the household's own consumption.
Det kan f.eks. være varer produceret af en landbrugshusstand eller af en husstand, hvis biaktivitet elier fritidsaktivitet er tilknyttet landbrug (besiddelse af en køkkenhave).
These goods might be produced by a farming household or by a household whose ancillary or leisure activity is connected with agriculture (possession of a vegetable garden).
Man kan også medregne produkter fra jagt og fiskeri, som kan have en betydelig værdi for visse befolkningskategorier.
One can also include the products of hunting or fishing which may have considerable value for certain categories of a population.
Udtræk fra lagerbeholdning til handlendes husstande udgør også intern produktion for husstanden.
Withdrawals from stocks for the household of tradesmen also constitute internal production of the household.
For en husstand, hvor et af medlemmerne er beskæftiget inden for handel, kan eventuelle gaver modtaget fra arbejdsgiveren også falde ind under denne kategori.
For a household where one of the members is employed in trade, any gifts received from the employer may also fall into this category.
Som regel opgøres den interne produktion udtømmende i alle medlemsstater, bortset fra Danmark, hvor værdien skal være over 1 000 DKK, før den registreres (svarende til under 0,5% af det samlede forbrug), Nederlandene, hvor produktionen fra egen have ikke medregnes, og Luxembourg, hvor produkter hidrørende fra husstandens erhvervsvirksomhed ikke opgøres.
Generally internal production is measured exhaustively in all Member States, other than in Denmark where the value has to be more than 1000,- DKR before it is registered (corresponding to less than 0,5 % of total consumption), in the Netherlands where the production from own garden is not taken into account and in Luxembourg where products coming from trade are not evaluated.
Det er klart, at omfanget af denne type forbrug kan variere betydeligt alt efter husstandens socioøkonomiske kategori (landmand, handlende eller andet), bopælsområdet (landdistrikt eller byområde) eller beboernes sociokulturelle vaner.
Obviously, the importance of this type of consumption can vary in quite substantial proportions according to the socioeconomic category of the household (farmer, tradesman or other), the place of dwelling (rural or urban area) or even to the inhabitants' socio-cultural habits.
For at sikre størst mulig sammenlignelighed mellem EU-medlemsstateme anbefaler Eurostat en fuldstændig opgørelse af den interne produktion, hvis den er signifikant.
In order to ensure the best degree of comparability between the Member States of the European Union, Eurostat recommends exhaustive measurement of internal production when it is significant.
Det bør være et minimumkrav, at den opgøres for husstande, hvor den er virkelig signifikant, dvs. landmænd, handlende, ansatte inden for handelssektoren og husstande med egen køkkenhave.
As a minimum it is desirable to evaluate it for the households where it is of real significance, i.e. farmers, tradesmen, employees of trade and households with a vegetable garden.
Opgørelsesmetode
Evaluation method
Opgørelsesmetoderne vil uden tvivl variere fra land til land, afhængig af de valg, der træffes i de enkelte medlemsstater.
The evaluation methods are likely to vary from one country to another according to the choices made in the Member States.
Det ser imidlertid ud til, at den hyppigst anvendte metode er at notere den forbrugte mængde i dagregnskabsbøgerne og så senere opgøre dens værdi.
Nevertheless, it seems that the method most frequently used consists of recording the quantities consumed in the daily diaries of expenditure, and evaluating their value post facto.
Problemet består i at kunne angive så nøjagtig en mængde som muligt og finde frem til den mest pålidelige gennemsnitspris for denne mængde.
In this case, the difficulties are to obtain the most accurate quantity possible and to establish the most reliable average price for the quantity.
Visse lande bruger en metode, hvor husstandene selv opgør den interne produktion.
Certain countries practice the system of selfevaluation of internal production by the households themselves.
På denne måde kan man få data af høj kvalitet, når det drejer sig om handlende og disses ansatte, men det kan være vanskeligere, når der er tale om landmænd og folk med egen køkkenhave.
This can make it possible to obtain data of high quality for tradesmen and their employees but can prove harder for farmers and those cultivating a vegetable garden.
Det er normalt detailprisen, der anvendes som referencepris ved opgørelsen.
As to the reference price for the evaluation, the retail price is usually used.
Man går her ud fra, at produktet ville være købt i en butik, hvis husstanden ikke havde kunnet bruge af sin interne produktion.
The hypothesis in this case is that the product would have been bought at a shop if the household had not benefited from this internal production.
Opgørelsestidspunkt
Time of the evaluation
Valget består mellem at bogføre den interne produktion på det tidspunkt, hvor den tilføres husstandens lagerbeholdning, eller på det tidspunkt, hvor den faktisk forbruges.
The choice consists of recording internal production at the time it enters the household's stocks, or at the time it is actually consumed.
Forbrugssynsvinklen (som anbefales) tenderer mod at prioritere den anden løsning (forbrugstidspunktet).
The consumption approach (recommended) tends to give priority to the second solution (moment of consumption).
Det forholder sig faktisk sådan, at tidspunktet for oplagring af produkterne giver et skævt billede i forbindelse med opgørelser, hvor der tages hensyn til sæsonsvingninger i produktionen.
Indeed the moment of storage of the products present a distorted image in measures where seasonal variations in production are taken into account.
Desuden er det ikke sikkert, at en landbrugshusholdning på tidspunktet for oplagringen nøjagtigt ved, hvor stor en andel der er beregnet til henholdsvis personligt forbrug og salg.
In addition, a farming household does not necessarily know at the time of storage the exact shares which are intended for personal consumption and for sale.
Tabel 10: Forbrug af husstandens interne produktion
Table 10: Consumption of the household's internal production
Varer modtaget i forbindelse med erhvervsmæssig virksomhed (naturalydelser) opgøres af husstandene selv.
(1) The goods received in connection with a professional activity (benefits in kind) are price evaluated by the households themselves.
1 Egen produktion medregnes, hvis det pågældende beløb er over 1 000 dkr., og hvis produktionen sker i tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed.
(2) Own production is included if the amount concerned is more than 1000 DKr and if it is linked to a professional activity.
Ί den kontinuerlige undersøgelse sondres der mellem egen produktion (føde- og drikkevarer produceret af et husstandsmedlem), egne forsyninger (føde- og drikkevarer fra egen forretning), og naturalløn (modtaget som betaling for arbejde).
(3) The product is registered at the moment of inclusion in the private household irrespective of if it is immediately consumed or stocked ('Prinzip der Marketentnahme') (4) In the continuous survey, a distinction is made between own production (food and beverages produced by a member of the household), own supplies (food and beverages deducted from own trade business), and salaries in kind (received as payment for work).
En lignende sondring foretages i hovedundersøgelsen, men alle varer registreres (ikke kun fødevarer/kolonialvarer).
A similar distinction is made in the main survey, but all goods are registered (not only food/groceries).
1 Kun hvis egen produktion er af stort omfang.
(5) Only if own production is important.
Produktion fra egen privat have medregnes ikke.
(6) Production from own private garden excluded.
Husstandens opgørelser foretages normalt sammen med intervieweren, som skal tage hensyn til den lokale markedspris.
(7) The evaluation by the household is normally done with the help of the interviewer, who should pay attention to the local market price.
For visse produkter, hvor der indsamles data om mængder, kan man også foretage opgørelsen på et senere tidspunkt.
For certain products where quantities are collected, one could also use an evaluation a posteriori.
(8) Butiksindehavere.
(8) Shop-keepers.
Naturalydelser (indkomst i naturalier)
Benefits (income) in kind
Naturalydelser (indkomst i naturalier) leveres af arbejdsgiveren som modydelse for et arbejde.
Benefits (or incomes) in kind are provided by the employer in exchange for work.
En opgørelse af disse ydelser hører også med til beregningen af forbrugsudgifterne, eftersom den pågældende ydelse forbruges af husstanden.
Their estimation also contributes to determining consumption expenditure since the benefit in question is consumed by the household.
Den interne produktions værdi i penge medregnes i husstandens indkomst (se kapitel 6).
Internal production's monetary value is incorporated in the household's income (see chapter 6).
Ydelsestyper
Type of benefits concerned
Der er stor forskel på, hvor udtømmende opgørelsen af denne type ydelser er i medlemsstaterne.
The practices within the Member States diverge regarding the exhaustiveness of this type of estimate.
Visse lande har valgt kun at lade naturalydelser bogføre, hvis deres værdi overstiger en forud fastsat tærskel.
Certain countries have taken the option to record benefits in kind only if their value exceeds a predetermined threshold.
Fastsættelsen af denne tærskel er imidlertid subjektiv, og desuden er det stadigvæk nødvendigt at opgøre beløbet for ydelsen.
Nevertheless, the determination of this threshold is subjective and, in addition, it is still necessary to estimate the amount of the benefit.
Ved at indføre en fælles liste vil det være muligt at forbedre sammenligneligheden mellem undersøgelserne.
The adoption of a joint list could make it possible to improve comparability between the surveys.
Men hvor udtømmende en sådan liste vil blive, afhænger af de enkelte lande.
Nevertheless, the exhaustive character of such a list runs up against national particularities.
Sådanne ydelser kan være meget hyppige i nogle lande og praktisk talt ikke-eksisterende i andre.
Indeed such benefits in kind can be frequent in one country and practically non-existent in another.
tager derfor sigte på at behandle de forskellige naturalydelser så udførligt som muligt, idet der tages hensyn til hver enkelt medlemsstats særlige karakteristika.
For this reason the approach recommended aims to consider in the most complete way possible the various benefits in kind taking into account the specific characteristics of each Member State.
Nedenfor følger en liste over de mest almindelige ydelser (ikke anført i nogen bestemt orden):
The most common benefits can be listed as follows (in no particular order):
(a) (b) (c) (d) ydelser i form af bolig stillet til rådighed af arbejdsgiveren (se også afsnittet om beregnet lejeværdi); værdien af anvendelse af firmabil til privat brug og/eller af gratis brændstof; ydelser i form af gratis eller prisnedsat levering af gas, elektricitet, vand og telefon; andre ydelser som f.eks.: - ydelser til ansatte i transportselskaber i form af nedsatte billetpriser; - køb af et køretøj under markedsprisen (for ansatte på bilfabrikker); - gratis måltider som modydelse for arbejde; - vuggestuepladser til personalets børn betalt af arbejdsgiveren.
(b) (c) (d) the benefit derived from the provision of housing provided by the employer (see also section on imputed rent); the value corresponding to the use for personal purposes of a company vehicle and/or free fuel; the benefit from free or reduced cost supply of gas, electricity, water and telephone; other benefits such as: benefits accruing to the employees of transport companies when they are granted reduced fares; purchase of a vehicle below market price (for the employees of vehicle manufacturers) free meals obtained in exchange for work; crèches paid for by the employer for the children of the personnel.
I nationalregnskabssystemet findes en mere omfattende liste over naturalydelser, idet der skal tages hensyn til gratis transport mellem hjem og arbejdsplads eller lån til nedsat rente.
The system of national accounts offers a wider list of benefits in kind since free transport between home and work, or loans at preferential rates must be considered.
For så vidt angår HBU'erne anbefales det, at man anvender ovenstående liste. Der er dog mulighed for, at den kan udvides på anmodning af medlemsstaterne - af hensyn til national praksis.
Within the framework of the Household Budget surveys, it is preferable to keep to the list above, although it may be extended at the request of the Member States in the light of national practices.
Opgørelse af naturalydelser
Elements for the evaluation
Opgørelsen af naturalydelser kan være forbundet med en række vanskeligheder.
The method of estimating benefits in kind can involve a number of difficulties.
Det bør dog være muligt at foretage en opgørelse på basis af de reelt gældende priser for lignende varer eller tjenester solgt på markedet.
It should nevertheless be possible to attribute values on the basis of the real prices in force for similar goods or services sold on the market.
Derfor er det nødvendigt, at man på dataindsamlingstidspunktet har en række specifikke spørgsmål klar med henblik på at gøre det lettere at foretage en opgørelse.
For that it is necessary to envisage at the time of data collection a number of specific questions in order to facilitate evaluation.
Disse supplerende spørgsmål betyder kun en ubetydelig ekstra arbejdsbyrde i forbindelse med undersøgelsen, da de kun stilles, hvis det på forhånd er blevet konstateret, at der eksisterer en sådan ydelse (filter-spørgsmål).
These additional questions add little burden to the survey insofar as they are asked only if the existence of a benefit has been identified beforehand (filter question).