natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Drøftelserne på disse konferencer antog konkret form i teksten til en Traktat om Den Europæiske Union, hvori hovedpunkterne er en gradvis gennemførelse af en Økonomisk og Monetær Union og med tiden indførelse af en fælles valuta, endvidere indførelse af begrebet europæisk borgerskab, udvidelse af Fællesskabets virkefelt og styr kelse af den demokratiske legitimitet.
In concrete terms, the Conferences resulted in the text of a Treaty on European Union whose main aims are to phase in an economic and monetary union with a single currency as its long-term goal, introduce the concept of European citizenship, broaden the Community's sphere of activities and enhance its democratic legitimacy.
Den nye Traktat omhandler endvidere dels iværksættebe af en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, som vil gøre det muligt at stadfæste Unionens identitet og rolle på den internationale scene i kraft af gennem førelsen af fælles aktioner, og dels etsystematisk samarbejdeom retlige og indre anlig gender.
The new Treaty also provides for implementation of a common foreign and security policy, whereby the Union's identity and role on the world stage can be asserted through common action, and the establishment of regular cooperation on justice and home affairs.
Hvad angår de egentligefællesskabsaktiviteterfortsatte Rådet aktivt det nødvendige arbejde inden for samtlige områder, herunder skatte- og afgiftsområdet og transport området, med henblik på gennemførelsen af det indre marked; ¡slutningen af 1991 var der truffet afgørelse om eller fastlagt en fælles holdning til 85% afretsakterne i hvidbogen.
Regarding Community activities as such, the Council pressed ahead on allfronts, including taxation and transport, with a view to completion of the internal market; by the end of 1991, a decision or common position had been arrived at for 85% of the acts scheduled in the White Paper.
Det vedtog ligeledes flere vigtige tekster på miljøområdet og vedrørende forsknings- og udviklingspolitikken samtidig med, at det togfat på generelle over vejelser om den fælles landbrugspolitiks fremtid.
It also adopted several majorpieces of legislation on the environment and research and development policy, as well as starting a general review of the future of the CAP.
Med hensyn til forbindelserne med tredjelande bestræbte Fællesskabet sig pä a t finde frem til egnede svar på de mange forskellige spørgsmål, som omvæltningerne på den europæiske scene har rejst.
On the external relations front, the Communitysoughtto findappropriate responses to the many and varied questions posed by the upheavals in the rest of Europe.
Det kan i denneforbindelse nævnes, at forhandlingerne med EFTA-landene om oprettelse af »Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde« blev afsluttet, og der blev indgået aftaler med Polen, Tjekkoslovakiet og Ungarn om et udstrakt ogstyrket samarbejde med henblik på en stadigstærkere tilnærmelse mellem Fællesskabet og disse lande.
Negotiations with the EFTA countries on setting up the European Economic Area were completed, and agreements on closer and more wide-ranging cooperation were concluded with Poland, Czechoslovakia and Hungary, in the hope offorging ever closer links between the Community and those countries.
Fællesskabet forpligtede sig i øvrigt på forskellig vis og ¡forskellige sammenhænge til at hjælpe Sovjetunionen og dets republikker med deres økonomiske saneringsbestræbelser.
The Community also intervened in different ways and in varying circumstances to support the Soviet Union and its republics in their efforts at economic reform.
Hvad angår industrilandene udenfor Europafortsatte og intensiverede Fællesskabet dialogen navnlig med Japan gennem vedtagelsen af en fælles erklæring i lighed med
The Community stepped up its dialogue with the industrialized countries outside Europe, especially with Japan by adopting a Joint Declaration modelled on the TransatlanticDeclarations it had previously made with the United States of America and Canada.
Endvidere blev forskellige samarbejdsaftaler med lande i Latinamerika og Asien undertegnet el ler trådte i kraft, hvilket viser, at der til stadighed er et ønske om at styrke de eksisterende forbindelser mellem disse dele af verden og Fællesskabet.
cooperation agreements with countries in Latin America and Asia were also signed or brought into force, showing the Community's ongoing concern to build up its existing links with these parts of the world.
Fællesskabet bestræbte sig på forskellige måder på at spille en stabiliserende rolle i de vanskelige situationer, som verden stod overfor i 1991, nemlig Golfkrigen og krisen i Jugoslavien.
The Community sought by various means to act as a force for stability during the crises confronting the world in 1991, i.e. the Gulf War and the troubles in Yugoslavia.
Endvidere blev iværksættelsen af den nye Middelhavspolitik fulgt op af bla. forhandlingerne om og undertegnelsen af fjerde finansprotokol med Maghreb-landene, Machrak-landene og Ismel.
It also forged ahead with its new Mediterranean policy, inter alia by negotiating and signingfourfinancialprotocols with the Maghreb and Mashreq countries and Israel.
Blandt Rådets øvrige eksterne aktiviteter bør endelig nævnes undertegnelsen den 17. december i Haag af et europæisk energicharter, som danner grundlag for et fælles europæisk samarbejde om energiproduktion og forsyning.
Amongst the Council's other external activities, mention should also be made of the signingin TheHagueon 17Decemberof a European Energy Charter laying the basis for pan-European cooperation on energy production and supply.
Med konsolideringen af de opnåede resultater på samtligefelter, de intense eksterne aktiviteter og forberedelsen af de fremtidige etaper i Fællesskabets udvikling som baggrund er der udsigt til endnu en udvidelse med Sveriges indgivelseden 1. juli 1991 af tiltrædelsesansøgning og Kommissionens afgivelse af udtalelse om Østrigs til trædelse.
Against this background of consolidated achievement in all areas, intenseforeign af fairs activity and preparation for future stages of Community development, there is now theprospect of a further enlargement, with Sweden's application for member ship, submitted on 1 July, and the Commission's opinion on Austrian accession.
Alle disse begivenheder satte Fællesskabets virksomhed i 1991 i et særligt reliefog dannede optakt til den betydelige udvikling, der venter det i de kommende år med den fuldstændige og endelige gennemførelse af det indre marked den 1. januar 1993 som det første skridt.
All these events made 1991 a special year for the Community, and helped to pave the way for the substantial changes now in prospect, starting with the full and definitive completion of the internal market on 1 January 1993.
Tilslut skal nævnes, at Rådet under de 83 samlinger i 1991 vedtog 327forordninger, 115 afgørelser og beslutninger og 63 direktiver.
During its 83 meetings in 1991 the Council adopted a total of 327 regulations, 115 decisions and 63 directives.
Denne oversigt er udarbejdet af tjenestegrenene i Rådets Generalsekretariat under generalsekretærens ansvar. Oversigten skal tjene som oplysningsmaterialefor offentligheden. ligheden.
This Review, like previous editions, has been drawn up by the General Secretariat of the Council, under the responsibility of the Secretary-General, and is intended as a work of reference for the public.
Formandskabet for Rådet blev i første halvår af 1991 varetaget af Luxembourg og i andet halvår af Nederlandene.
Luxembourg held the Presidency of the Council during the first half of 1991, and the Netherlands during the second.
Minister for postvæsen og telekommunikation, miljø og energi
Minister for Posts and Telecommunications, the Environment and Energy
Trafikminister og økonomiminister
Mr Robert Goebbels Minister for Transport and Economic Affairs
Finansminister og arbejdsminister
Minister for Finance and Labour
Statssekretær for udenrigsanliggender, udenrigshandel og udviklingssamarbejde
Mr Georges Wohlfart State Secretary for Foreign Affairs, Foreign Trade and Cooperation
Samlingerne i andet halvår blev afholdt under forsæde af:
The Presidents of the meetings during the second six months were:
Miljøminister og minister for naturressourcer
Minister for Housing, Planning and the Environment
Arbejds- og socialminister
Minister for Employment and Social Security
Trafikminister og minister for offentlige arbejder
Minister for Transport and Public Works
Minister for undervisning og videnskab
Mr J. M. M. Ritzen Minister for Education and Science
Statssekretær for velfærd, folkesundhed og kulturelle anliggender
State Secretary for Welfare, Health and Cultural Affairs
Udenrigsminister
13 General affairs
Minister for udenrigshandel og statssekretær for økonomiske anliggender
13 Economic and financial affairs
') Heraf en fælles samling vedrørende miljø og energi.
Including a joint meeting on energy and the environment.
2) Heraf en samling vedrørende sociale spørgsmål og ungdomsanliggender.
Including one devoted to youth and social affairs.
B. Regeringskonferencerne
Β — Intergovernmental Conferences
I løbet af 1991 afholdtes og afsluttedes de to regeringskonferencer, der var blevet indledt den 15. december 1990 i Rom, med henblik på at revidere Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab for at få indført en Politisk Union samt en Økonomisk og Monetær Union.
Inthecourseof 1991 the proceedings of the two Intergovernmental Conferences which had been opened in Rome on 15 December 1990 for the purpose of revising the Treaty establishing the European Economic Community in order to set up a political union and an economic and monetary union were continued and brought to a successful conclusion.
De to regeringskonferencer afsluttedes den 11. december 1991 med politisk enighed blandt medlemsstaternes stats- og regeringschefer om teksten til en Traktat om Den Europæiske Union, der blev endelig undertegnet den 7. februar 1992 i Maastricht.
The two Conferences ended on 11 December 1991 with political agreement among the Heads of State or Government of the Member States on the text of a Treaty on European Union, which was finally signed in Maastricht on 7 February 1992.
I løbet af 1991 trådte konferencen sammen 11 gange på ministerniveau, nemlig den 28. januar, 25. februar, 18. marts, 8. april, 10. juni, 9. september, 7. oktober, 11.-12. november, 25. november, 30. november samt 2.-3. december.
The Conference held 11 ministerial meetings in 1991, on 28 January, 25 February, 18 March, 8 April, 10 June, 9 September, 7 October, 11 and 12 November, 25 November, 30 November and 2 and 3 December.
I løbet af 1991 trådte konferencen sammen otte gange på ministerniveau, nemlig den 4. februar og den 4. marts i Bruxelles, den 15. april i Luxembourg, den 13.-14. maj i Bruxelles, den 17. juni i Luxembourg, den 29. juli, 30. september og 28. oktober i Bruxelles.
The Conference held eight ministerial meetings in 1991, in Brussels on 4 February and 4 March, in Luxembourg on 15 April, in Brussels on 13 and 14 May, in Luxembourg on 17 June, and in Brussels on 29 July, 30 September and 28 October.
Desuden afholdtes to »konklavemøder« henholdsvis den 12.-13. november i Nordwijk og den 2.-3. december i Bruxelles.
There were also two conclaves, in Noordwijk on 12 and 13 November and in Brussels on 2 and 3 December respectively.
Endelig mødtes stats- og regeringscheferne to gange under konferencen, nemlig den 28.-29. juni i Luxembourg og den 9.-11. december i Maastricht.
Lastly, the Conference met twice at the level of Heads of State or Government, in Luxembourg on 28 and 29 June and in Maastricht on 9, 10 and 11 December.
Ligesom det også var tilfældet i konferencernes forberedende fase, var Europa-Parlamentet stærkt involveret i konferencens arbejde; i løbet af hele forhandlingsperioden afholdtes der specielt interinstitutionelle konferencer mellem en delegation fra Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaternes repræsentanter som led i konferencen. ferencen.
As during the preparatory phase, the European Parliament was closely associated with the work of the Conferences: in particular, interinstitutional conferences with delegations from the European Parliament, the Commission and the Member States' representatives at the Conference were held throughout the negotiating period.
Ud over oprettelsen af en Økonomisk og Monetær Union, der i sin endelige udformning skal omfatte en fælles valuta, medfører Maastricht-aftalen, der indeholder be stemmelser om oprettelse af en Europæisk Union, ændringer i Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab navnlig med henblik på at udvide dets virkefelt og styrke institutionernes virke og legitimitet.
Apart from establishing an economic and monetary union with a single currency as its long-term goal, the Maastricht agreement setting up a European Union makes amendments to the Treaty establishing the European Community in order, amongst other things, to broaden its field of activities, and enhance the operation and legitimacy of its institutions.
Den indeholder også be stemmelser om iværksættelse af en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, et nært sa marbejde vedrørende retlige og indre anliggender samt indførelse af et unionsborgerskab. gerskab.
It also provides for implementation of a common foreign and security policy, close cooperation on justice and home affairs, and the introduction of a citizenship of the Union.
Forelæggelse af arbejdsprogram for henholdsvis det luxembourgske og det nederlandske formandskab
Presentation of the Luxembourg and Netherlands Presidency programmes
I sin egenskab af formand for Rådet forelagde Jacques Poos den 23. januar 1991 det luxembourgske formandskabs arbejdsprogram for Europa-Parlamentet på et plenarmøde.
At its sitting on 23 January 1991, the President-in-Office of the Council, Mr J. Poos, presented the Luxembourg Presidency's programme of activities to the European Parliament.
Han nævnte fire prioriterede områder: gennemførelse af enhedsmarkedet og styrkelse af politikken for de enkelte sektorer, oprettelse af en Økonomisk og Monetær Union, omdannelse af Fællesskabet til en Politisk Union og styrkelse af forbindelserne med tredjelande.
He named four priorities: completion of the internal market and further development of sectoral policies; creation of an economic and monetary union; transformation of the Community into a political union; and strengthening of its external relations.
Internt ville det luxembourgske formandskab bestræbe sig på at fremme følgende spørgsmål, således at tidsfristerne for indførelsen af enhedsmarkedet kunne overholdes: fri bevægelighed for personer, skatter og afgifter, Europa og de sociale spørgsmål samt sundhed.
On the internal front, the Luxembourg Presidency would be striving for progress on a number of issues so that the deadline for completing the single market could be met: free movement of persons, taxation and social and health matters.
Med hensyn til forbindelserne med tredjelande lagde han vægt på af slutning af forhandlingerne med EFTA-landene og med landene i Central- og Østeuropa og samtidig videreførelse af dialogen med USA og Japan.
In the field of external relations, the emphasis was placed on concluding negotiations with EFTA and the countries of Central and Eastern Europe, but without neglecting the dialogue with the USA and Japan.
Rådsformanden forsikrede endelig Europa-Parlamentet om, at han ville samarbejde i fuldt omfang med Europa-Parlamentet og informere det om forløbet af de to regeringskonferencer, der skulle kunne afsluttes inden sommeren 1991.
Lastly, the President of the Council assured the European Parliament that he would cooperate fully in keeping the European Parliament informed of progress at the two Intergovernmental Conferences due to end by the summer of 1991.
og en styrkelse af Europa-Parlamentets beføjelser. Nederlandene ville såvel som det afgående formandskab prioritere det indre marked og afslutningen af regeringskonferencerne om Den Økonomiske og Monetære Union samt Den Politiske Union.
He reiterated the Presidency's commitment to further democratization of the Community and to increasing the European Parliament's powers.
I den ne forbindelse mindede han om, at det ville være nødvendigt at indføre subsidiaritetsprincippet og flertalsafgørelser, for at der kunne gøres fremskridt med hensyn til op bygningen af Europa; i modsat fald ville de nye områder og de nye partnere, der måtte ansøge om medlemsskab, gøre arbejdsgangen for tung.
He pointed out that application of the subsidiarity principle and majority decision-making were essential for European progress, as with new spheres and new partners on the horizon Europe might otherwise become too unwieldy.
Det nederlandske formandskab ville følge i det foregående formandskabs fodspor og prioritere forbindelserne med tredjelande, navnlig Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, Central- og Østeuropa samt USSR, og samtidig videreføre forhandlingerne i GATT og styrke de transatlantiske forbindelser.
The Netherlands Presidency wished to continue on the course set by the previous Presidency regarding external relations priorities, in particular the European Economic Area, Central and Eastern Europe and the USSR, without neglecting the GATT negotiations and transatlantic relations.
Status over det luxembourgske og det nederlandske formandskab
Statements reviewing the Luxembourg and Netherlands Presidencies
Den 9. juli gjorde Jacques Poos status i Europa-Parlamentet over det halvår, hvor Luxembourg havde haft formandskabet. Han mindede om de vanskelige forhold, som Fællesskabet havde været konfronteret med i den periode, navnlig Golfkrigen og krisen i Jugoslavien, og han fremhævede den stabiliserende rolle, som De Tolv hav de spillet.
On 9 July Mr J. Poos presented his review of the Luxembourg Presidency's ac tivities to the European Parliament.
Han havde draget den lære af begivenhederne, at Fællesskabet må skaffe sig de midler, der skal til på det udenrigspolitiske og sikkerhedspolitiske område, hvis det skal kunne indfri sine forhåbninger og forsvare sine interesser.
There were lessons to be learnt from these events: the Community had to be endowed with the necessary means in the area of foreign and security policy if it wanted to be able to defend its aspirations and interests.
På trods af den in ternationale uro var det lykkedes formandskabet at fremme det prioriterede arbejde, som det havde sat sig for, nemlig gennemførelse af det indre marked (navnlig enighed om moms og punktafgifter), fremskridt mod Den Økonomiske og Monetære Union samt Den Politiske Union og fremskridt i forhandlingerne med EFTA, USSR, Ungarn, Polen og Tjekkoslovakiet.
Despite the international upheavals, the Presidency had been able to make progress on the priority tasks it had set itself: completion of the internal market (particularly the agreement on VAT and excise duties), progress towards economic and monetary union and political union and pro gress with the negotiations with EFTA, the USSR, Hungary, Poland and Czechoslovakia.
Han fremhævede til indledning Fællesskabets forpligtelse til at finde en løsning på den jugoslaviske krise, hvilken gav sig udslag i de talrige rejser til og på stedet, som trojkaen havde foretaget i løbet af det halve år.
He began by emphasizing the Community's commitment to finding a solution to the Yugoslav crisis, as witnessed by the Troika's constant visits to the area over the past six months.
Selv om udenrigspolitikken havde tæret en hel del på formandskabets energi for at løse de mange konflikter, der opstod ved jerntæppets fald, var afslutningen af regeringskonferencerne, som mundede ud i Maastricht-Traktaten, uden al tvivl det vigtig ste spørgsmål i det halvår, hvor Nederlandene havde formandskabet.
Although foreign policy had taken up a great deal of the Presidency's energy as it endeavoured to solve the many conflicts which had emerged once the Iron Curtain was lifted, the focal point of the Netherlands Presidency was without doubt the con clusion of the Intergovernmental Conferences resulting in the Maastricht Treaty.
Rådsformanden omtalte ligeledes, at en lang række europæiske landes samt tredje landes undertegnelse af energichartret indvarslede et nyt internationalt samarbejde på energiområdet.
The President of the Council also referred to the new international cooperation in the energy field launched with the signing of the Energy Charter by a large number of European and third countries.
Forelæggelse for Europa-Parlamentet af resultaterne af Det Europæiske Råds møder
Presentation to the European Parliament of the results of European Councils
Formanden for Rådet for De Europæiske Fællesskaber, Jacques Santer, forelagde den 17. april 1991 Parlamentet konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 8. april i Luxembourg, som hovedsagelig drejede sig om udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål.
On 17 April the President of the Council of the European Communities, Mr Santer, presented the conclusions of the European Council held in Luxembourg on 8 April and given over mainly to foreign policy and security questions.
Han redegjorde for Fællesskabets holdning til konklikten i Irak, herunder oprettelse af beskyttelseszoner for den kurdiske befolkning og yderligere humanitær bistand.
He set out the Community's position on the conflict in Iraq: the creation of safe havens for the Kurdish population and additional humanitarian aid.
Hvad angår den arabisk-israelske konflikt henviste formanden for Rådet til, at Fællesskabet støttede FN's generalsekretærs bestræbelser på at iværksætte Sikkerhedsrådets resolutioner 242 og 338.
As regards the Israeli-Arab conflict, the President of the Council reiterated the Community's support for the efforts made by the United Nations Secretary-General to implement Security Council Resolutions Nos 242 and 338.
Formanden for Rådet, den luxembourgske premierminister Jacques Santer, forelagde den 5. juli på Europa-Parlamentets plenarmøde resultaterne af Det Europæiske Råds møde den 28.-29. juni i Luxembourg. Han fremhævede det luxembourgske formand skabs bidrag til udkastet ril samlet Iraktat, som skulle omfatte såvel Den Politiske Union som Den Økonomiske og Monetære Union.
At the sitting on 5 July of the European Parliament, Mr J. Santer, Luxembourg Prime Minister and President-in-Office of the Council, presented the results of the European Council held in Luxembourg on 28 and 29 June.
Dette omfattende bidrag skulle gøre det muligt for det efterfølgende formandskab at afslutte arbejdet.
This extremely comprehensive contribution should enable the following Presidency to come to a decision.
Formandskabets indsats med hensyn til udkastet var så meget desto mere prisværdig, som for mandskabet internt havde været meget optaget af internationale begivenheder, som feks. Golfkrisen, de baltiske stater og problemerne i Jugoslavien.
The Presidency's efforts in this regard were all the more commendable as a great many external demands had been made on the Presidency by international events: the Gulf crisis, the Baltic States and the Yugoslav problem.
"Formanden for Rådet for De Europæiske Fællesskaber, den nederlandske mini sterpræsident Ruud Lubbers, forelagde den 12. december på Europa-Parlamentets plenarmøde resultaterne af topmødet i Maastricht.
On 12 December, Mr Lubbers, Netherlands Prime Minister and President-in-Office of the Council of the European Communities, presented the results of the Maastricht Summit at a sitting of the European Parliament.
Han understregede, at der var taget et stort skridt fremad i opbygningen af Europa med den aftale, som kom i stand efter lange og vanskelige forhandlinger.
He emphasized that the agreement, laboriously arrived at after lengthy and difficult negotiations, represented a major step forward in European integration.
Med Maastricht-Traktaten blev det fastslået, at den europæiske integration kun kunne gå fremad, selv om nogle medlemsstater ikke ønskede at forpligte sig fuldt ud.
The Maastricht Treaty established the irreversibility of European integration, even though some Member States had not wished fully to commit themselves.