natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Første offentliggørelse af mængdeindekser for udenrigshandel
First publication of the foreign-trade volume indices
Indførelse af det harmoniserede system, indsamling og bearbejdelse af udenrigshandelsdata efter Den Kombinerede nomenklatur (KN)
Introduction of the harmonized system for the collection and processing of external- trade data according to the Combined Nomenclature (CN)
Meddelelse til Kommissionen om Fællesskabets politik og statistisk information tion
Communication to the Commission on Community policy and statistical information
Vedtagelse af direktivet om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser
Adoption of the Directive on the compilation ofGNP
Rådet vedtager det statistiske program, værktøjet til gennemførelse af den statistiske informationspolitik, for perioden 1989-1992.
Adoption by the Council of the statistical programme, the implementing instrument of statistical information policy, for 1989-92
Stillet over for den udfordring, der ligger i Fællesakten, og over for nødvendigheden af at udarbejde et europæisk statistisk system må Eurostat løbende tilpasse sig de offentlige myndigheders og de private brugeres voksende behov for statistiske oplysninger.
Faced with the challenge of the Single Act and the need to organize a European statistical system, Eurostat has to adapt constantly to the growing needs of public authorities and private users.
For at kunne opfylde disse behov må Eurostat anvende nye informationsteknologier og udvikle nye metoder til indsamling og bearbejdning af statistiske data.
To meet these needs, Eurostat is using the new information technologies and developing new methods of collecting and processing statistical data.
Det europæiske statistiske landskab vil i de kommende år undergå store forandringer.
The European statistical landscape will be transformed by this over the next few years.
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER op
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES op
Socialt Portræt af Europa er udarbejdet af Direktoratet for Social- og Regionalstatistik under Eurostat i samarbejde med Generaldirektorat V (Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender), X (Information, Kommunikation og Kultur), XI (Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civilbeskyttelse), Task Force for Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender samt Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. Kontoret for Sammenfattende Sociale Analyser under Eurostats direktorat E har stået for koordineringen og udgivelsen.
Social portrait of Europe was produced by Eurostat's Directorate for Social and Regional Statistics with the help of Directorates-General V (Employment, Industrial Relations and Social Affairs), X (Audiovisual, Information, Communication and Culture), XI (Environment, Nuclear Safety and Civil Protection), the Task Force for Human Resources and the Office for Official Publications of the European Communities.
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1991
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1991 ISBN 92-826-1747-5 Catalogue number: CA-57-89-241-EN-C
Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielle formål.
Luxembourg, 1991 Reproduction Is authorized, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged. Printed in Belgium
SOCIALT PORTRÆT AF EUROPA
A SOCIAL PORTRAIT OF EUROPE
Denne nye publikation fra Eurostat udkommer på et tidspunkt, hvor der i hele verden og ikke mindst i Europa sker en række begivenheder, hvis omfang og virkninger er vanskelige at overskue.
At the time of writing these few lines to introduce this new Eurostat publication, the world—and Europe in particular—is confronted by events whose scope and impact are both uncertain and difficult to gauge.
Den store ændring og forbedring af leve- og arbejdsvilkårene, som Det Europæiske Fællesskab har sat sig som mål at gennemføre inden udgangen af dette århundrede, er i høj grad afhængig af udefra kommende begivenheder, som kan ændre det normale udviklingsforløb.
The far-reaching changes and improvements in living and working conditions which the European Community hopes to see achieved by the end of the century are not immune to outside events capable of disrupting the anticipated course of progress.
Det er derfor meget vigtigt at have præcise og veldefinerede værktøjer til sin rådighed, når man undersøger de forskellige socio-økonomiske faktorer, som er afgørende for Europas fremtid.
It is therefore all the more important that we have at our disposal instruments allowing us to measure accurately the various social and economic factors on which the future of Europe depends.
Denne nye publikation fra Eurostat er et sådant grundværktøj. Med de mange statistiske indikatorer får vi chancen for at lære hinanden bedre at kende, og den giver et overordnet, men samtidig præcist SOCIALT PORTRÆT AF EUROPA.
One such basic instrument is this new Eurostat publication, which— through an array of statistical indicators—deepens our mutual understanding and paints in bold yet accurate brush-strokes a social portrait of Europe.
Udvikling Ændringer Struktur Tæthed Fertilitet Middellevetid Dødelighed Børnedødelighed Udlændinge
Population dynamics Movements Structure Density Fertility Life expectancy General mortality Infant mortality Foreign population
Struktur Vielser og skilsmisser Fødsler Børn
Structure Marriages and divorces Births Children
Uddannelsessystemet Ligestilling Sprog og edb Udgifter Holdninger
Expenditure Opinions
ARBEJDSFORHOLD
WORKING CONDITIONS
Arbejdstid Deltidsbeskæftigelse Midlertidig beskæftigelse Tabt arbejdstid
Working hours Parttime work Temporary contract Hours lost
Indkomstanvendelse Forbrugssammensætning Fattigdom
GDP Income Compensation of employees Earnings of employees Use of income Pattern of consumption loverty
Bidrag i forhold til BNP Bidrag pr. indbygger Bidrag opdelt efter anvendelse Indtægter
Social benefits and GDP Per capita social benefits Social benefits by function Receipts
Infrastruktur Udgifter Levetid Risikofaktorer Dødsårsager Kræft AIDS Selvmord Ulykker
Infrastructure Expenditure Life expectancy Risk factors Causes of death Cancers AIDS Suicide Accidents
Arealanvendelse Klima Holdninger Energi Transport Forurening Naturbeskyttelse
Land use Climate Opinions Energy Transport Pollution Nature conservation
BOLIGFORHOLD
HOUSING
Boligmassen Boligernes alder Komfort Varige forbrugsgoder Forbrug og udgifter
Dwelling stock Age of dwellings Amenities Consumer durables Consumption and expenditure
Ferie Udgifter Sport Medier
Holidays Expenditure Sports Media
EF OG BORGERNE
EUROPARTICIPATION
Valg Medindflydelse Holdninger Domstolen Strukturfondene
Elections Participation Euro-opinions Court of Justice Structural Funds
- * oplysninger foreligger ikke ikke relevant skønsmæssigt angivet af Eurostat
SIGNS AND ABBREVIATIONS data not available Eurostat estimate not applicable less than greater than
EUGFL: EUR 6: af oplysninger om miljø og naturressourcer i Fællesskabet Den Europæiske Fond for Regionaludvikling Den Europæiske Investeringsbank Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab Det Europæiske Nationalregnskabssystem Den Europæiske Socialfond Det europæiske system af integrerede statistikker for social sikring Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget EF bestående af seks lande: Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Italien, Luxembourg, Nederlandene EUR 6 + Danmark, Det Forenede Kongerige, Irland EUR 9 + Grækenland EUR 10 + Portugal, Spanien Det Europæiske Atomenergifællesskab
Chlorofluorocarbon Chemical Manufacturers Association Information system on the state of the environment in Europe Carbon dioxide European Agricultural Guidance and Guarantee Fund European Coal and Steel Community European home and leisure accident surveillance system European Investment Bank European Regional Development Fund European Social Fund European system of social protection statistics European Atomic Energy Community
De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor Informationsnet for uddannelse inden for EF Kilogram olieækvivalent Købekraftsstandard Kvælstofoxid Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling Ton Ton mineralolieækvivalent t: toe: Unesco:
Education information network in the European Community Gross domestic product International Agency for research on cancer Kilogram oil equivalent Labour force survey New Community instrument Nitrogen oxide Organization for Economic Cooperation and Development Purchasing power standard Small (and medium-sized) enterprises(s) tonne tonne(s) oil equivalent
De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur Verdenssundhedsorganisationen
United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization
Af tekniske årsager er øer og områder, som ikke ligger på det europæiske kontinent, ikke med på kortene i denne publikation.
For technical reasons, territories and islands not located on the European continent are not reproduced on any map in this publication.
Oplysningerne vedrørende Forbundsrepublikken Tyskland refererer til Forbundsrepublikken Tyskland før den 3. oktober 1990.
The data concerning the Federal Republic of Germany refer to the borders which were in existence before 3 October 1990.
Den 1. januar 1990 var der i EF 327 mio. indbyggere, hvilket på verdensplan placerer EF på en 3. plads efter Kina (1 135 mio.) og Indien (853 mio.).
), the European Community, with 327 million inhabitants, jnest population in the world after China (1135 million) and
EF's befolkning udgør i øjeblikket 6% af verdens befolkning.
Currently, 6% of the world's population live in the Community.
I 1950 boede 10% af verdens befolkning i EF­landene; i 2020 vil befolkningen i EF kun udgøre 4% af verdens befolkning (1.1).
In 1950, 10% lived in the Europe of the Twelve, but by 2020, only 4% of the world's population will live there (1.1).
Befolkningen i EF bliver ældre og ældre. I 1988 var 62,8 mio. ud af de i alt 324 mio. indbyggere (dvs. 19,4%) over 60 år, og 85 mio. (dvs. 26,3%) under 20 år.
The population of the European Community is growing older: in 1988, 62.8 million (or 19.4%) of its 324 million inhabitants were over 60, while 85 million—26.3%—were under 20.
De »ældste« lande er Danmark og Forbundsrepublikken Tyskland; Irland er det eneste land, der endnu er »ungt« (1.9).
The 'oldest' countries are Denmark and the Federal Republic of Germany. Ireland is the only country that is still 'young' (1.9).
Den gennemsnitlige befolkningstæthed i EF er 143 indbyggere pr. km2, men­ i de mest befolkede områder er der over 350 indbyggere pr. km2; det drejer sig om de mest industrialiserede områder, som strækker sig fra Nordvestengland til Norditalien, og de store hovedstæder i de respektive EF­lande eller ­regioner (1.15).
The average population density of the European Community is 143 inhabitants per km2, but in the most densely populated regions—the most industrialized areas, from north-west England to northern Italy and the main capital cities or regional capitals—there are more than 350 inhabitants per km (1.15).
Siden 1960'erne har fødselstallet været stærkt faldende i EF­landene, således at der ikke længere sker en regeneration.
Since the 1960s, fertility in the European Community countries has fallen to below generationreplacement level.
Fertilitetskvotienten er for hele EF's vedkommende faldet fra 2,63 børn pr. kvinde i 1960 til 1,58 i 1989 (1.18), (1.19).
The total fertility rate for the Community as a whole fell from 2.63 children per woman in 1960 to 1.58 in 1989 (1.18) (1.19).
Europæernes middellevetid er en af de højeste i verden; kvinder lever længere end mænd, nemlig 78,6 år mod 72,0 (1.22).
For Europeans, life expectancy at birth is one of the highest in the world, with women living longer than men: 78.6 years as against 72.0(1.22).
Siden 1960 er der sket et drastisk fald i børnedødeligheden: 34,8%o i 1960 mod 8,2%o i 1989 (1.29), (1.30).
Since 1960, there has been a spectacular drop in infant mortality, from 34.8 %o in 1960 to 8.2% in 1989(1.29) (1.30).
Ud af i alt 13 mio. udlændinge kommer 8 mio. fra ikke­EF­lande (1.32). Over 3/4 af udlændingene i EF bor i Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige (1.32).
Eight million foreigners out of a total of 13 million come from countries that are not Member States of the Community (1.32).
UDVIKLING
POPULATION DYNAMICS
Den samlede befolkningsudvikling — EUR 12 (i tusinder)
Total population dynamics — EUR 12 (1 000)
rig, men på grund af den ældre befolkningsstruktur har der været tale om en lavere naturlig befolk­ningstilvækst, nemlig 120 000 (2,1 %o) mod 237 000 (4,2%o) i Frankrig.
parable with that of France, the United Kingdom has seen a lower natural increase owing to its older age structure: 120 000 as against 237 000 in France.
Fra 1960 til 1990 steg EF's befolkning med 48 mio. indbyggere, fra 279 mio. til 327 mio. Alle EF­landene har i denne periode oplevet en befolk­ningstilvækst, som varierer alt efter land, fra 9% i Belgien til 31% i Nederlandene. Siden 1960 har befolk­ningstilvæksten været langsomt fal­dende.
In the Federal Republic of Germany and in Luxembourg, the impact of immigration is higher than the impact of natural population movements, to give a substantial total increase of 15.8%o in the Federal Republic of Germany and 9.2%o in Luxembourg.
De to eneste lande, som i 1989 havde en negativ nettoindvandring, var Irland og Spanien; dette var mindre markant i Spanien (anslået til ­3,0%o) og meget markant i Irland (­12,1%o).
In 1989, the only two countries with a negative net migration figure were Ireland and Spain, with the figure for Spain being only slightly negative (an estimated -0.3%o) but for Ireland very high at -12.1V
To lande oplever en kraftig nettoind­vandring. Det drejer sig om Forbunds­republikken Tyskland, som på grund af de seneste omvæltninger i Østeu­ropa har en positiv nettoindvandring på ca. 1 mio. ( +16,1 %o), og Luxem­bourg (2 800 personer, hvilket svarer til +7,4%o).
Two countries have a high positive net migration figure: owing to recent upheavals in the East European countries, the estimate for the Fed­eral Republic of Germany was 1 mil­lion ( +16.1 %o), while Luxembourg has a rate of .+ 7.4%0, or 2 800 per­sons.
I de andre lande er net­toindvandringen mere moderat, fra
In the other countries, the posi­ tive increase is lower, ranging from
Der er store forskelle i den naturlige befolkningstilvækst i de forskellige EF­lande.
Rates of natural increase vary con­siderably from country to country.
Forbundsrepublikken Tysk­land oplevede i 1989 på grund af en ældre befolkningsstruktur en negativ naturlig befolkningstilvækst (­0,3%o). Den naturlige befolkningstilvækst i Irland er den højeste i EF (5,8%o), selv om man har kunnet konstatere et fald i tiårsperioden 1980­1990.
With its old population structure and low fertility rate, in 1989 the Federal Republic of Germany had a slightly negative growth figure—down 16 000 (-0.3%).
Den samlede befolkningsudvikling — medlemsstaterne og EUR 12 (i tusinder)
Total population dynamics — Member States and EUR 12 (1 000)
ÆNDRINGER
MOVEMENTS
Naturlig befolkningstilvækst i 1989
Natural increase — 1989
1 000 indbyggere (gennemsnitsbefolkning)
Per 1 000 inhabitants (average population).
Grunde til ændringer befolkningstallet ­­ EUR 12
Components of population movements — EUR 12
I 1989 var den naturlige befolknings­tilvækst i EF (fødsler minus dødsfald) på 584 000, men på grund af en posi­tiv nettoindvandring på 1 173 000 var den samlede tilvækst på 1 758 000.
In the Community in 1989, the natural increase resulting from births minus deaths was 584 000 persons but, in view of the plus figure for net migra­tion—1 173 000—the total increase was 1 758 000.
') Foreløbige resultater.
Provisional results.
Fødselsår 1888
Year of birth 1888
Det mest markante træk i EF's befolk­ningsudvikling er, et befolkningens gennemsnitsalder bliver højere. Denne tendens er generel, men for­skellig fra land til land.
The most noticeable feature of popu­lation dynamics in the Community is its ageing population.
Den har længe været gældende i Forbundsre­publikken Tyskland og Det Forenede Kongerige, men ses nu også i de sydeuropæiske lande (Spanien, Por­tugal, Grækenland) og i Irland.
It affected the Federal Republic of Germany and the United Kingdom earlier and more markedly, and the southern European countries (Spain, Portugal and Greece) and Ire­land later.
De »ældste« områder i EF findes i Forbundsrepublikken Tyskland og i Norditalien; det er de to eneste lande, der har regioner, hvor andelen af 20­årige er under 23%.
The Oldest' regions of the Commun­ity are in the Federal Republic of Germany and northern Italy. These are the only two countries which have regions where fewer than 23% of the population are aged under 20.
Fødselsunderskud som følge af Den Første Verdenskrig 1914­1918 (små fødselsårgange). 2.
Birth deficit due to the First World War. 2.
De små årganges overgang til den fødedygtige alder. 3.
Low birth-rate generations reach the age of fertility. 3.
Fødselsunderskud som følge af Den Anden Verdenskrig 1939­1945. 4. »Baby­boom«. 5. Manglende regeneration.
Birth deficit due to the Second World War. 4. Baby boom. 5.
Geografisk fordeling af befolkningen under 20 år — 1986 Andel af befolkningen under 20 år — 1986 (i %)
Spatial distribution of under-20-year-olds — 1986 Percentage of the population aged under 20 — 1986
10­19 år ZI 20­39 år H 40­59 år 160 år og derover
3 019 years 3 20-39 years ■ 40-59 years I 60 and over
Udviklingen i antallet af under 20­årige og over 60­årige i forhold til den samlede befolkning (i %) [τφλ eurostal
Percentages of under-20-year-olds and persons aged 60 and over
Befolkningen bliver ældre, og prognoserne for de kom­mende år synes at vise, at der i år 2010 vil være lige mange unge og ældre, og at der efter år 2020 gradvist vil blive flere ældre,
UK librium around the year 2010, after which the balance will be tipped in favour of old people from the year 2020 onwards.
Med en medianalder på 27,7 år fastholder Irland sin status som et »ungt« land, mens Danmark (35,6 år)
With a median age of 27.7, Ireland confirmed its position as the 'youn­gest' country, whereas Denmark (35.6 years) and the Federal Republic of Germany (37.2 years) are the 'oldest'.
I 1988 udgjorde de under 20­årige kun 25% af den samlede befolkning i EF, mens de over 60­årige ud­
In 1988, only a quarter of the total Community population was under 20 years and onefifth was over 60.
Geografisk fordeling af befolkningen — tæthed 1986 (indbyggere pr. km2)
Spatial distribution of the population — density — 1986 (inhabitants per km2)
Udviklingen i befolkningstætheden (indbyggere pr. km
Evolution of the density of the population (inhabitants per km
234 med udviklingen i turismen, som siden slutningen af 1960'erne har skabt arbejdspladser der.
234 of the 1960s and the resulting jobcreation.
Den samme tendens gør sig gældende ved den italienske og franske riviera, hvor hav og sol også tiltrækker turis­terne.
The sea and sun of the Mediterranean coasts of the Italian and French Rivieras have had a sim­ilarly magnetic effect.
Andre eksempler på områder med stor befolkningstæthed er byom­råderne omkring Paris, Rom, Barce­ lona og Lissabon, der imidlertid er omgivet af områder med en lavere befolkningstæthed. De tætbefolkede områder svarer enten til industriom­råder eller administrative centre (hovedstæder).
bon, surrounded by regions with a lower population density.
Tendensen til, at befolkningen i Spanien en koncentre­ret i kystområderne, kan forklares
Outside this band are the conurbations of Paris, Rome, Madrid, Barcelona and Lis­
Udviklingen i antallet af fødsler (i tusinder)
Numbers of births (1 000)
') Foreløbige resultater.
(') Provisional results.
Udviklingen i fertilitetskvotienten — EUR 12 (gennemsnitligt antal børn pr. kvinde)
Total fertility rate — EUR 12 (average number of children per woman)
Antallet af fødsler er faldet med 25% i EF fra 1960 til 1989.
The number of births in the EC fell by 25% between 1960 and 1989.
Dette fald, som har været uafbrudt i 25 år, synes dog at have stabiliseret sig efter 1986; antallet af fødsler steg en smule i 1988 ( + 1,7% i forhold til 1987), mens der i 1989 var tale om et mindre fald (­1,1% i forhold til 1988).
The 25-year continuous decline appears to have stabilized since 1986, with a slight increase in the number of births in 1988 (1.7% higher than in 1987) and a slight fall in 1989 (1.1% lower than in 1988).
Udviklingen i fertilitetskvotienten (gennemsnitligt antal børn pr. kvinde)
Total fertility rate ( average nurr ber of children per woman)
1) Foreløbige resultater.
(') Provisional results.
Udviklingen i fertilitetskvotienten (gennemsnitligt antal børn pr. kvinde)
(average number of children per woman)
På trods af de mindre udsving i fødselstallet (fertilitetskvotienten, som i 1987 var på 1,55 børn pr. kvinde, anslås i 1988 til 1,60 og i 1989 til 1,58) er kvotienten meget under den kvotient, der skal til for at erstatte en generation; denne situa­tion har været gældende siden mid­ten af 1970'erne.
Despite slight fluctuations in numbers of births (the total fertility rate was 1.55 children per woman in 1987, with estimates of 1.60 for 1988 and 1.58 for 1989), the total fertility rate remains very much below the generationreplacement threshold, and this has been the case since the mid-1970s.
Det nuværende fødselstal betyder faktisk, at en given generation kun erstattes med 3/4.
Only threequarters of the number of children needed to replace the pre­sent generation are actually being born.
Udviklingen middellevetiden — EUR 12 (i år)
Life expectancy at birth -- EUR 12 (in years)
Middellevetid ved forskell ige aldre efter køn — 1985­1988
Life expectancy at various ages by sex — 1985-88 (in years)
Ved fødslen
Birth
Middellevetid efter køn — 1985­1988 (i år)
Life expectancy at birth by sex — 1985-88 (in years) eurostat
I denne periode har stigningen været generel i alle EF­landene. I perioden 1985­1988 var middellevetiden i alle EF­landene over 70 år for mænd og 76 år for kvinder.
All the Community countries have made progress during this period.
Den højeste middel­levetid for mænd ses i Spanien (73,1 år). For kvinders vedkommende er den højest i Frankrig (80,0 år).
Spanish men (73.1 years) and French women (80.0 years) had the highest life expectancy at birth.
I alle EF­landene har kvinderne ved alderstrinene 30, 60 og 75 år en læn­gere middellevetid end mændene.
At 30, 60 and 75 years, life expectancy is also higher for women than for men in all countries.
Overdødeligheden blandt mænd er et af de karakteristiske træk i EF's befolkningsudvikling; således er for­skellen mellem mænds og kvinders middellevetid nu på 6,6 år mod 4,2 år i 1950; forskellen er størst i Frankrig med 8,2 år.
Excess male mortality has been one of the characteristic features of popu­lation dynamics in the EC: the differ­ence between the figures for the two sexes at birth was 4.2 years in 1950 and is now 6.6 years, with the highest figure in France: 8.2 years.
Udviklingen kvinders større middellevetid i forhold til mænd
Excess female life expectancy at birth
Denne overdødelighed blandt mænd medfører en overvægt af kvinder blandt de ældre. For de 90­åriges vedkommende er der gennemsnitligt to kvinder pr. mand.
The male death rate has led to a 'surplus of women' among older people: on average, for every two 90­year­old women, there is only one man.
Andel af kvinder i de ældre generationer — 1988 (i %)
Proportion of women among elderly people — 1988 (%)
90 og derover
90 and over
DØDELIGHED
GENERAL MORTALITY
Standardiseret dødelighed efter køn — 1987
Standardized mortality rates by The standardized mortality rate table sex — 1987 shows a clear difference between the (per 1 000 inhabitants of the standard sexes and between countries.
(pr. 1 000 indbyggere i en standard­befolkning) lait
Thus population) Spain and Greece would appear to be in pole position, with rates of Total Male Female 7.6%o and 7.8%o, whilst Ireland has
75 og derover
75 and over
Udviklingen børnedødeligheden (pr. 1 000 levendefødte)
Infant mortality rate (per 1 000 ¡ve b rths)