natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Temaafdelingerne er forskningsenheder, som yder specialiseret rådgivning til udvalg, interparlamentariske delegationer og andre parlamentariske organer.
The Policy Departments are research units that provide specialised advice to committees, inter-parliamentary delegations and other parliamentary bodies.
Politikområder
Policy Areas
Landbrug og Udvikling af Landdistrikter Kultur og Uddannelse Fiskeri Regionaludvikling Transport og Turisme
Agriculture and Rural Development Culture and Education Fisheries Regional Development Transport and Tourism
STRUKTUR OG SAMHØRIGHEDSPOLITIKB
STRUCTURAL AND COHESION POLICIESB
PRAKTISK VEJLEDNING
PRACTICAL GUIDE
Europe Direct er en service, der har til formål at hjælpe med at besvare Deres spørgsmål om Den Europæiske Union
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
© De Europæiske Fællesskaber, 2009Eftertryk tilladt med kildeangivelse
© European Communities, 2009Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
TrykT på ikke-klorblegeT papir
Printed on white chlorine-free PaPer
GENERALDIREKTORATET FOR INTERNE POLITIKKER
DIRECTORATE GENERAL FOR INTERNAL POLICIES
FORFATTERJesús Iborra Martín, Temaafdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik, Europa-Parlamentet
AUTHORJesús Iborra Martín, Policy Department B: Structural and Cohesion Policies, European Parliament
OM REDAKTØRENSkriv til følgende e-mail-adresse for at kontakte temaafdelingen eller abonnere på dens månedlige nyhedsbrev: poldep-cohesion@europarl.europa.eu
ABOUT THE EDITORTo contact the Policy Department or to subscribe to its monthly Newsletter please write to: poldep-cohesion@europarl.europa.eu
Redaktionen afsluttet i april 2009. Bruxelles, null
Manuscript completed in April 2009.Brussels, null
BAGGRUND ...........................................................................................................................................
CONTEXT ................................................................................................................................................
REFORMEN AF DEN FÆLLES FISKERIPOLITIK ....................................................................29
THE PRIORITIES FOR THE 7TH PARLIAMENTARY TERM ................................................29
TEMAAFDELING B OG DENS STØTTE AF DET PARLAMENTARISKE ARBEJDE ...33
POLICY DEPARTMENT B AND ITS SUPPORT ROLE FOR PARLIAMENT’S WORK ..........................................................................................................33
LISTE OVER FORKORTELSER .......................................................................................................47
LIST OF ABBREVIATIONS ..............................................................................................................47
»Kun en krise – den være sig reel eller imaginær – medfører konkret forandring.
‘Only a crisis – actual or perceived – produces real change.
Når krisen opstår, afhænger indsatsen af de ideer, der allerede er udtænkt.
When that crisis occurs, the actions that are taken depend on the ideas that are lying around.
Dette er efter min mening vores væsentligste funktion: at udvikle alternativer til den eksisterende politik, at holde dem i live og lettilgængelige, indtil det politisk umulige bliver politisk uundgåeligt.«
That, I believe, is our basic function: to develop alternatives to existing policies, to keep them alive and available until the politically impossible becomes politically inevitable.’
Jeg vil gerne benytte denne lejlighed til at byde Dem velkommen i Europa-Parlamentet og give Dem nogle oplysninger om de interne ressourcer, vi råder over, når det gælder ekspertrådgivning.
I would like to take this opportunity to welcome you to the European Parliament and to provide you with information on the in-house resources available in terms of expert advice.
Eektivt parlamentarisk arbejde er afhængigt af specialiserede, objektive og opdaterede oplysninger af høj kvalitet.
Eective parliamentary work relies on specialised, objective, high-quality, up-to-date information.
Til det formål er der oprettet fem enheder, som er ansvarlige for forskning, og som betegnes temaafdelinger.
To this end, five units responsible for research, known as ‘Policy departments’, have been created.
Deres arbejde omfatter alle Europa-Parlamentets kompetenceområder.
Their activities cover all the European Parliament’s areas of competence.
De leverer uafhængig forskning af høj kvalitet, som udføres enten internt eller af eksterne eksperter.
They produce high-quality independent research, which is carried out either in house or by external experts.
Temaafdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik er specikt ansvarlig for fem politikområder: landbrug og udvikling af landdistrikter, kultur og uddannelse, fiskeri, regional udvikling og transport og turisme.
Policy Department B‘Structural and Cohesion Policies’is in charge of five policy areas: agriculture and rural development, culture and education, fisheries, regional development, and transport and tourism.
Afdelingen tilbyder en lang række produkter lige fra dybdegående analyser af komplekse lovgivningsmæssige spørgsmål og til korte baggrundsnotater og endog workshops, hvor eksperter indbydes til at tale om bestemte emner.
It delivers a wide variety of tools, ranging from in-depth analyses of complex legislative issues to short background notes and even workshops where experts are invited to make live presentations.
Formålet med disse tilbud er at bidrage til arbejdet i de parlamentariske organer, f.eks. ved at bidrage direkte til et specikt udvalgs lovgivningsarbejde eller ved at tjene som baggrundsviden for medlemmernes delegationsbesøg.
The purpose of these tools is to support the work of parliamentary bodies, for instance by contributing directly to the legislative work of a specic committee or serving as background information for delegation visits by Members.
Bortset fra nogle enkelte fortrolige dokumenter er alle tekster, som er udarbejdet af Temaafdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik, tilgængelige på Parlamentets websted for alle medlemmer og den brede oentlighed.
Apart from a few condential documents, all the texts produced by Policy Department B‘Structural and Cohesion Policies’are published on Parliament’s website for the benet of MEPs and the wider public.
Denne publikation indeholder kortfattede oplysninger om den væsentligste fiskeripolitiske udvikling i sidste valgperiode.
In this publication you will find brief information on the major policy developments in the area of fisheries that occurred during Parliament’s last term.
Der vil endvidere blive sat fokus på de udfordringer, som fiskeripolitikken står over for inden for den nærmeste fremtid.
We also discuss the challenges that fisheries policy will face in the near future.
Endelig præsenteres de tilgængelige muligheder med hensyn til den interne og eksterne ekspertise, som Temaafdeling B kan tilbyde Dem.
Finally, we provide an introduction to the options available to you in terms of the in-house and external expertise provided by Policy Department B.
Direktorat B: Struktur- og Samhørighedspolitik Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker
Directorate B: Structural and Cohesion Policies Directorate-General for Internal Policies of the Union
EUROPÆISK FISKERI plan, hvilket gjorde EU til den tredjestørste producent i verden efter Kina og Peru.
EUROPEAN FISHERIES fishing activities, putting the EU in third place as a global producer, behind China and Peru.
Selv når der tages højde for udvidelserne, faldt EU-produktionen gradvist til 5,3 mio. t mellem 1992 og 2006.
Between 1992 and 2006 there was a gradual reduction of 21% in European production, even taking account of successive enlargements, to 5.3 million tonnes.
I 2005 udgjorde fællesskabsproduktionen 6 % af fangsterne på verdensplan.
In 2005, Community production represented 6% of world catches.
Disse fangster fordelte sig i 2006 som følger: 75 % af EU-fangsterne skete i det nordøstlige Atlanterhav, 11 % i Middelhavet og Sortehavet, 8 % i det østlige centrale Atlanterhav og 3 % i den vestlige del af Det Indiske Ocean.
In 2006, these catches could be broken down as follows: 75% of Community catches came from the north-east Atlantic, 11% from the Mediterranean and the Black Sea, 8% from the central-eastern Atlantic, and 3% from the western Indian Ocean.
Til trods for den ambitiøse reform af den fælles fiskeripolitik (FFP), der blev vedtaget i 2002, er der ikke sket nogen væsentlig forbedring af situationen i Fællesskabets fiskerisektor.
Despite the ambitious reform of the common fisheries policy (CFP) adopted in 2002, there has been little improvement in the situation of Community fishing activities.
Der drives stadig rovdrift på en lang række fiskebestande. Fisker-åden er stadig overdimensioneret og forsøger med henblik på at opnå rentabilitet at skubbe grænserne for dens aktiviteter ved at ske længere borte, på dybere vand og efter mindre fisk.
Many fish stocks are still being overexploited.The fishing fleet remains oversized and, in a quest for protability, it is trying to push back the frontiers of its activities, by fishing over greater distances, at greater depths, and for smaller fish.
De økonomiske vanskeligheder er blevet større og større som følge af stigende omkostninger, presset fra import (60 % af forbruget) og de store detailkæders øgede magt.
The financial problems have been exacerbated by rising costs, pressure from imports (60% of consumption) and the increasing power of mass marketing.
Udvidelsen i 2004 med ti nye medlemsstater medførte en stigning i EU-fangsterne på 9 %. Imidlertid stammede 97 % af denne stigning fra fangster fra de fire baltiske kyststater.
The 2004 enlargement, with 10 new Member States, prompted a 9% increase in European Union catches.
Af disse fire stater havde kun Litauen opretholdt et stabilt fangstniveau gennem det seneste årti, mens Polens fangstniveau var faldet med 54 %, Estlands med 34 % og Letlands med 21 %.
Of these four countries, only Lithuania has maintained a steady level of catches throughout the past decade, whereas catches have decreased by 54% in Poland, 34% in Estonia and 21% in Latvia.
Den krise, som sektoren bender sig i, skyldes flere forskellige faktorer.
Rising costs owing to increasing fuel prices and market trends are also having an eect on the fisheries sector’s economic results.
Fiskeriet lider under reducerede fangstmængder som følge af den dårlige situation, fiskeressourcerne bender sig i, og den begrænsede adgang til visse af disse ressourcer.
The market is suering the impact of, among other things, imports from third countries, concentrated distribution and the reduced purchasing power of consumers. The rate at which the crisis in the fisheries sector is developing, and its extent, are striking.
Den samlede virkning af overkapacitet og talrige bestandes lave niveau er et dårligt økonomisk udbytte i fangstsektoren og lav rentabilitet i flere skeråder.
Between 2005 and 2007 the value of the fresh products covered by the Common Market Organisation (CMO) fell by 50% and the quantities marketed by 60%.
I 2006 tegnede fem medlemsstater (Danmark, Spanien, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Nederlandene) sig for 60 % af fællesskabsproduktionen.
In 2006, five Member States (Denmark, Spain, France, the UK and the Netherlands) accounted for 60% of Community production.
Der er vigtige strukturelle forskelle mellem disse fem lande.
There are major structural dierences between these five countries.
I Danmark er 69 % og i Det Forenede Kongerige 6 % af produktionen til industriel brug, hovedsagelig fremstilling af fiskemel. I Spanien, Frankrig og Nederlandene er hele produktionen beregnet til direkte konsum.
Sixty-nine per cent of Danish production and 6% of UK production is destined for industrial use, mainly for the manufacture of fish meal.
Fangsternes værdi og beskæftigelsen i fiskerisektoren afspejler fuldt ud dette forhold.
This situation is fully reected in the value of catches and employment in the fisheries sector.
Eksempelvis er enhedsværdien af landinger i Spanien syv gange højere end værdien af landinger i Danmark.
For example, the unit value of landings in Spain is seven times higher than that of landings in Denmark.
Krisen i fiskerisektoren breder sig i foruroligende grad og med foruroligende hast.
Following a period of sustained growth, world catches appear to have hit a ceiling of 145 million tonnes.
Mellem 2005 og 2007 faldt værdien af friske produkter under den fælles markedsordning med 50 % og de markedsførte mængder med 60 %.
In the early 1990s, European Union catches represented 7% of world
Den samlede produktion af skeprodukter er for nedadgående og følger faldet i fangster, og akvakulturen formår ikke at kompensere for dette fald.
The decline in the total production of fisheries products follows the downward trend in catches, and aquaculture is unable to
REGIONERNES ØKONOMISKE AFHÆNGIGHED AF FISKERI
REGIONAL DEPENDENCY ON FISHERIES
Produktionen inden for akvakulturen er imidlertid stagneret siden da, og fangstniveauerne falder fortsat.
Since then, however, aquaculture production has stagnated and catches have continued to decline.
Toskallede bløddyr (muslinger, østers og venusmuslinger) tegner sig for størstedelen af produktionen i Spanien, Frankrig og Italien, men arterne varierer fra stat til stat.
In Spain, France and Italy bivalve molluscs (mussels, oysters and clams) account for the bulk of production, but species vary from country to country.
Det Forende Kongerige producerer hovedsagelig laks og ørred, hvorimod Grækenland især forarbejder andre arter saltvandssk.
The UK essentially focuses on salmon and trout, while Greece primarily processes other sea-sh species.
Fordelingen af arter forklarer de forskellige værdier af akvakulturproduktionen.
The diering values of aquaculture production are due to species distribution.
Frankrig tegner sig for 19 % af akvakulturproduktionens værdi, mens Italien og Det Forende Kongerige hver tegner sig for 17 %, Grækenland for 12 % og Spanien for 10 %.
France accounts for 19% of production value, Italy and the UK for 17%, Greece for 12% and Spain for 10%.
I 2006 udgjorde akvakulturproduktionen med 1 283 t kun 19 % den samlede produktion.
In 2006, aquaculture represented 19% of total production, with 1 283 tonnes.
Værdien af den europæiske akvakulturproduktion nåede op på tre mia. euro, hvor ferskvandssk tegnede sig for 46 %, krebsdyr og bløddyr for 31 % og saltvands-sk for 23 %.
European aquaculture production was valued at € 3 billion, with freshwater fish accounting for 46% of this, crustaceans and molluscs for 31%, and sea fish for 23%.
Fællesskabets akvakultur er især koncentreret om fire arter: muslinger, ørred, laks og østers.
Community aquaculture focuses primarily on four species: mussels, trout, salmon and oysters.
Produktionen af arter såsom havaborre, spidstandet blankesten og pighvar er dog stigende.
However, production of species such as bass, sea bream and turbot is developing.
Den europæiske flåde er meget varieret som følge af de meget forskelligartede fiskerivilkår i Fællesskabets farvande. I Belgien, Nederlandene og Litauen dominerer store fartøjer, mens små
The European fishing fleet is very diverse as a result of the wide range of fishing conditions in Community waters.
Udvikling i produktionen i de 27 medlemsstater.
Production trends in the 27 Member States. 2002 = 100
12 tonnage og eekt. Ikke desto mindre øges skerådens kapacitet, fordi de små fartøjer erstattes af fartøjer med større tonnage og eekt og på grund af de tekniske fremskridt.
12 boats by vessels of greater tonnage and power, and of technological advances.
Den er navnlig årsag til et politisk pres for at øge kvoterne til et niveau, der ligger over de videnskabeligt anbefalede niveauer.
In particular, it is at the root of political pressure to increase quotas beyond those scientically recommended.
Ofte er medlemsstaterne modtagelige over for en kortsigtet tilgang og prioriterer opretholdelsen af flådernes aktivitet højere end en bæredygtig forvaltning af fiskeriet.
Member States are often susceptible to a short-term approach, and give maintenance of fleet activity priority over sustainable management of fisheries.
Når rentabiliteten falder som følge af faldende fangster, stiger presset, og der opstår en ond cirkel.
When protability is reduced as a result of declining catches, pressure increases and the vicious circle begins again.
Fordeling af fiskerflåden 2009
Fishing fleet distribution 2009
DEN FÆLLES FISKERIPOLITIK ønskelige synergier.
COMMON FISHERIES POLICY been interlinked in an optimum way, and the hoped-for synergies have suffered.
I 2002 undergik den fælles fiskeripolitik en reform med henblik på at sikre en bæredygtig udvikling af fiskeriaktiviteterne i miljømæssig, økonomisk og social henseende.
The CFP was reformed in 2002 with a view to ensuring sustainable development of fishing activities from an environmental, economic and social perspective.
Beslutningsprocessen blev ændret til at bygge på videnskabelige udtalelser og forbindelser med fiskerisektoren og ngo’er inden for rammerne af regionale rådgivende råd (RRR).
The decision-making process was modified by basing it on scientific opinions and involving it more closely with the fisheries sector and with non-governmental organisations within regional advisory councils (RACs).
Reformen i 2002 havde også til formål at skabe sammenhæng med de europæiske miljø- og udviklingspolitikker.Til trods for reformen er der så godt som ikke konstateret forbedringer for så vidt angår opnåelsen af de nødvendige synergier, f.eks. mellem forvaltningen af flåden og bevarelsen af ressourcerne.
The 2002 reform also sought to make the policy consistent with European environment and development policy. Despite the reform, virtually no improvement has been seen in terms of the
I 1970 indførte EØF lige adgang for alle fiskere til medlemsstaternes fiskeriområder, idet en kyststrækning dog forbeholdtes lokale fiskeres aktiviteter.
In 1970 the EEC established equal access to Member State fishing zones for all fishermen, while reserving a coastal strip for the activities of local fishermen.
Hermed var grunden lagt for fællesskabsmarkedet for fiskerivarer og en strukturpolitik til modernisering af skeråden og infrastrukturerne.
It created Community market bases for fisheries products and a structural policy designed to modernise the fishing fleet and its infrastructure.
I 1976 udvidede medlemsstaterne i tråd med den internationale udvikling deres eksklusive zoner for udnyttelse af de marine ressourcer fra 12 til 200 sømil.
In 1976, in line with international trends, the Member States extended their restricted zone for exploitation of marine resources from 12 to 200 miles.
Selv om medlemsstaterne anerkendte betydningen af at overdrage forvaltningen af fiskeriet og deres repræsentation i internationale forhandlinger til Fællesskabet, udskød udvidelsen i 1981 indførelsen af den fælles fiskeripolitik til 1983.
Even though Member States recognised the importance of transferring to the Community fisheries management and the task of representing them in international negotiations, the 1981 enlargement meant that the creation of the CFP was postponed until 1983.
Den nye lovgivning, der ligger til grund for den fælles skeripoli-tik, trådte i kraft den 1. januar 2003.
The CFP was initially closely linked to agricultural policy, and this is still the case in the Treaties.
I takt med de successive reformer er den imidlertid blevet adskilt fra den fælles landbrugspolitik og har fået specikt indhold.
However, the specific content that it has acquired in the course of successive reforms has differentiated it from the CAP.
Eftersom fiskebestande ikke tager hensyn til nationale grænser og er afhængige af delte marine økosystemer, giver den fælles fiskeripolitik Fællesskabet omfattende beføjelser med hensyn til forvaltningen af de naturlige marine ressourcer.
Since fish populations ignore national borders and are dependent on shared marine ecosystems, the CFP confers on the Community extensive competences as regards the management of natural marine resources.
Integrationen af disse redskaber har dog ikke altid været optimal, hvilket har hæmmet etableringen af de
The CFP possesses a panoply of instruments of very different kinds, but these instruments have not always
I Den Europæiske Union tegner arter omfattet afTAC-ordningen sig for 63 % af samtlige landinger.
The new basic rules of the CFP have been in force since 1 January 2003.
Den fælles fiskeripolitik fastsætter visse restriktioner for adgangen til farvande og ressourcer.
The CFP provides for certain restrictions on access to waters and resources.
Indtil 2012 gælder der f.eks. en eksklusiv fiskerizone på 12 sømil til fordel for traditionelt kystskeri.
For example, a restricted zone is in force until 2012, restricting access to the 12-mile zone to fishing vessels that traditionally fish in those waters.
Der er andre eksempler på begrænset adgang, f.eks. Shetlandskassen.
There are other examples of restricted access, such as the Shetland Box.
Princippet om relativ stabilitet, der styrer adgangen til ressourcerne og er baseret på tildelingen til hver enkelt medlemsstat af en præcis procentdel af fangsterne for hver bestand, er blevet opretholdt.
The principle of relative stability, which governs access to resources and is based on the allocation to each Member State of a fixed percentage of catches for each stock, has been retained.
Den fælles fiskeripolitik har langt fra opnået de forventede resultater for bevarelsen af ressourcerne.
The CFP is far from having achieved the results anticipated in terms of resource conservation.
I øjeblikket ligger 30 % af bestandene under de biologiske sikkerhedsgrænseværdier, og for 80 % af bestandenes vedkommende falder skeriud-byttet som følge af for stort pres.
Thirty per cent of stocks are currently below biological safety limits, and in the case of 80% of stocks the sector’s yield is falling as a result of overfishing.
Formålet med reformen i 2002 var gradvist at indføre en økosystembaseret forvaltning af fiskeriet.
The 2002 reform was aimed at gradually implementing fisheries management based on ecosystems.
Reformen fulgte en mere langsigtet vision med iværksættelse af flerårige planer for genopretning eller forvaltning af bestandene.
It adopted a longterm vision with its implementation of multiannual plans for attaining and/or maintaining safe stock levels.
Anvendelsen af økosystemtilgangen hæmmes imidlertid af institutionaliseringen af beslutningerne om tildeling af de samlede tilladte fangstmængder (TAC) og kvoter i Rådet og undertiden af mangel på tilstrækkelig videnskabelig viden til at kunne anvende en sådan tilgang.
However, deployment of the ecosystem-based approach comes up against institutionalised decisions on the allocation of TACs and quotas in the Council and, sometimes, against a lack of the scientific knowledge needed to enable it to be applied.
De vigtigste bevarelsesforanstaltninger har været de mere traditionelle med fastsættelse af samlede tilladte fangstmængder (TAC), begrænsning af fiskeriindsatsen og tekniske foranstaltninger (skeredskaber og mindstemål for landede fisk).
The main conservation measures were more traditional, specifying total allowable catches (TACs), a restriction on fishing
TAC- og kvotesystemet medfører meget høje niveauer for udsmid, hvilket er særdeles skadeligt for fiskebestandene og alle økosystemerne.
In the European Union, 63% of landings involve species subject to TACs.
Det er Rådet, der fastlægger fiskerimulighederne.
Very high discard rates at sea that are highly prejudicial to fish stocks and to all ecosystems are a side-effect of the TAC and quota system.
Anvendelsen af princippet om relativ stabilitet og flådernes overkapacitet tilskynder medlemsstaterne til at øge deres andele til skade for en bæredygtig udvikling af fiskeriet.
It is the Council that fixes fishing possibilities, and application of the principle of relative stability and fleet overcapacity encourages Member States to increase their shares to the detriment of sustainable fisheries.