natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Traktat om Den Europæiske Union. ISBN 92-824-0956-2.1992.
Treaty on European Union, ISBN 92-824-0959-7, 1992.
Traktater om oprettelse af De Europæiske ISBN 92-825-7654-X. 1987.
Treaties establishing the European Communities, ISBN 92-825-
indre marked. Beretning
EUROPEAN COMMISSION.
DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS TIDENDE L 369 af 31. december 1994: De Europæiske
Summary: The internal market in 1993, ISBN 92-826-7644-7, 1994.
Fællesskabers almindelige budget for regnskabsåret 1995.
'General budget for the European Union for the financial year 1995'.
Retningslinjer for EF'S indsats på uddannelsesområdet. 183 af 5. maj 1993.
'Guidelines for Community action in the field of education and training', COM(93) 183, 5.5.1993.
De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22 af 29. januar 1996: Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 1994.
'General budget of the European Communities for the financial year 1996'.
Grønbog.
EUROPEAN COMMISSION.
Grønbog om den europæiske dimension på KOM(93) 457 endelig udg. af 29. september 1993.
'Green Paper on the European dimension of education ', COM(93)
Generaldirektoratet for Budgetter har eneansvaret for denne publikation, der på ingen måde forpligter Kommissionen. Eventuelle bemækninger og forslag kan stiles til Gualtiero Rosselli, Julio Escudero eller Dominique Discors, GD XIX-A-1, rue de la Loi 200, B-1049 BRUXELLES, tlf. (32-2) 295 59 15 - 295 98 29 - 295 47 59.
The Directorate-General for Budgets was solely responsible for producing this publication, which is in no way binding on the Commission.
Budgethåndbog 1997
The Community budget: The facts in figures 1997
Pâ Internet fâs en mængde andre oplysninger om EU via Europa-serveren (http://europa.eu.int).
Work continued on implementing the second phase of the SEM 2000 initiative, aimed at ensuring the sound and efficient management of Community finances.
Bibliografiske data findes bagest i denne publikation.
This phase covers four major areas: defining and costing objectives, organising the Commission's financial structures, im proving management systems and evaluating Community policies.
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 1998
The third phase of the initiative also got under way in 1996.
© De Europæiske Fællesskaber, 1998 Eftertryk tilladt med kildeangivelse
The object is to strengthen partnership with the Member States in the management of Community budget expenditure and revenue.
Økonomisk og finansiel ramme
Economic and financial framework
Udgiftsområde 2: Strukturaktioner
Heading 2 — Structural operations
Udgiftsområde 3: Interne politikker
Heading 3 — Internal policies
Undervisning, erhvervsuddannelse og ungdom
Education, vocational training and youth policy
Andre sociale aktioner
Other social measures
Hjælp til genopbygning
Aid for reconstruction
Indre marked
Internal market
Samarbejdspolitik for retsvæsen og indre anliggender
Cooperation in the fields of justice and home affairs
Udgiftsområde 4: Foranstaltninger udadtil
Heading 4 — External action
Bilag 2 - EUF's finansielle gennemførelse i 1996
Annex 2 — Financial out-turn of the EDF in 1996
Den Europæiske Unions konsoliderede regnskaber
The consolidated accounts of the European Union
ØKONOMISK OG FINANSIEL RAMME
ECONOMIC AND FINANCIAL FRAMEWORK
Budgettets grundlæggende principper set fra EKSF's transaktioner, figurerer største parten af disse låneoperationer i Den Euro pæiske Unions balance.
The basic budget principles rised in 1975, on the basis of Article 235 of the EEC Treaty. Most borrowing and lending operations (with the exception of ECSC operations) are included in the EU's balance sheet.
Budgettet for Den Europæiske Union hviler på følgende seks principper:
Six basic principles govern the budget of the European Union:
Som bilag til nærværende beretning findes en oversigt over EKSF's budget- og finanstransaktioner (driftsbudget og låneaktioner) og EUF's budget- og finanstransaktioner.
The two annexes to this report contain a sum mary of the budgetary and financial operations of the ECSC (operating budget and borrowing and lending operations) and the EDF
Dette princip bygger på traktatens artikel 199 og indebærer, at alle Unionens indtægter og udgifter skal samles i et og samme budget.
This principle, which is enshrined in Article 199 of the Treaty, means that all EU expenditure and revenue must be incorporated in a single budget document.
Dette princip omfatter to regler, nemlig reglen om ikke-hensættelse, ifølge hvilken indtægter på budgettet ikke skal øremærkes til bestemte udgifter, og reglen om ikke-modregning, ifølge hvilken indtægter og udgifter skal optages på budgettet med deres fulde beløb uden ind byrdes modregning.
This principle comprises two rules: the rule of non-assignment, meaning that budget revenue must not be earmarked for specific items of expenditure, and the gross budget rule, mean ing that revenue and expenditure are entered in full in the budget without any adjustment against each other.
I Fællesskabernes første leveår betød deres selvstændighed som EKSF, EØF og Euratom, at der blev oprettet indtil fem særskilte budgetter for det samme regnskabsår.
In the early .years of the Community, the au tonomy of the institutions set up under the ECSC, EEC and Euratom Treaties resulted in up to five separate budgets being produced to cover any one year.
Siden Luxembourg-traktaten af 22. april 1970 har de vigtigste finansielle aktiviteter inden for Fællesskaberne kunnet udvikle sig hen imod et fælles budgetdokument, således at der nu kun findes to dokumenter, nemlig det almindelige budget og EKSF's driftsbudget.
Since the Treaty of Luxembourg of 22 April 1970, the Community's essential financial activities have tended to move towards a unified budget, and there are now only two budget documents, the general budget and the ECSC operating budget.
Årsbudgettet opdeles i et forpligtelsesbudget og et betalingsbudget.
The budget for the year is cast at two levels: a commitment budget and a payment budget.
To former for finansielle interventioner er dog fortsat uden for denne struktur, nemlig EUF's (Den Europæiske Udviklingsfonds) låneaktiviteter. viteter.
However, two categories of financial operation are still outside this structure: the Euro pean Development Fund (EDF) and borrowing and lending activities.
Forpligtelsesbevillingerne dækker regnskabsårets nye forpligtelser, mens betalingsbevillingerne skal dække udgifterne til eksisterende og kommende forpligtelser.
Commitment appropriations cover new commitments for the year, whereas payment appropriations must cover the amounts payable against both new and existing commitments.
Arsprincippet indebærer, at budgettet vedtages for ét regnskabsår ad gangen, og at bevillinger både til forpligtelser og betalinger skal anvendes i løbet af det pågældende regnskabsar.
Annuality means that a budget is adopted for a single year and that the appropriations it contains, both for commitments and pay ments, must be used during that year.
EUF blev oprettet ved EØF-traktaten for at øge samhandlen med de associerede udvik lingslande og videreføre den fælles indsats for deres økonomiske og sociale udvikling. EUF får sine midler fra medlemsstaternes bidrag.
The EDF was set up by the EEC Treaty with a view to stepping up trade with associated de veloping countries and assisting them in carrying out economic and social development projects.
Medlemsstaterne har hidtil - hovedsagelig af politiske grunde - ønsket at opretholde den direkte kontrol med bestemte finansielle støtteordninger i forbindelse med udviklingshjælpen, og det sker fortsat gennem en særskilt fi nansieringsordning og ved hjælp af nogle forvaltningsprocedurer, der afviger fra unions retten.
For what are essentially political reasons, the Member States wish to retain their direct in fluence over certain development aid operations by maintaining an independent financial regime and management procedures which are not subject to the ordinary rules.
Arsprincippet udelukker dog ikke, at bestemte forpligtelser kan løbe over mere end ét år.
The principle does not rule out the possibility that certain commitments may last for more than one year.
Naturligvis må Unionen indgå forpligtelser for mere end ét regnskabsår i forbindelse med f.eks. strukturfonde, forskning og samarbejde med tredjelande.
Clearly, in sectors such as the Structural Funds, research and external cooperation, the EU needs to enter into some commitments which exceed the period of one year.
I sådanne sektorer tillader et system af såkaldte »opdelte bevillinger« separat vedtagelse af forpligtelser og betalinger år for år.
In these sectors, a mechanism known as 'differentiated appropriations' allows for a separate annual vote of commitments and payments.
På bestemte, klart definerede og begrænsede betingelser kan visse ubrugte bevillinger over føres til det følgende regnskabsår.
Under certain clearly defined conditions, some unused appropriations may be carried over to the following year.
Der skal være balance mellem de anslåede indtægter og betalingsbevillingerne inden for samme regnskabsår.
Estimated revenue for the year must equal payment appropriations for that year.
Unionen har ingen lov hjemmel til at optage lån for at dække et budgetunderskud.
There is no Community legal instrument authorising borrowing to cover a budget deficit.
Eventuelle overskud overføres til næste regnskabsår.
Any surplus for the year is carried forward to the following year.
Et mindre driftsunderskud kan ligeledes overføres.
A modest operating deficit can also be carried forward.
Er der tale om store overskridelser i forhold til det oprindelige budget, skal der derimod vedtages et ændrings- eller tillægsbudget.
On the other hand, a significant departure from the original budget during the year requires the adoption of a supplementary or amending budget.
FIGUR 1 Årlige indkøb i ECU 1992-1996
FIGURE 1 Purchases of ecus 1992-96
_BAR_ Indkøb af ECU
Purchases
struktur (i budgetnomenklaturen identificeres bevillingerne efter art og destination gennem en underopdeling af sektionerne, hvoraf den vigtigste (sektion III) omfatter alle Unionens driftsudgifter i afsnit, kapitler, artikler og konti).
expenditure into six individual sections for each of the institutions) and the vertical structure of the budget (the budget nomenclature distinguishes appropriations according to their nature and purpose by subdividing sections — and in particular Section III, which contains all EU expenditure on operations — into titles, chapters, articles and items).
Der er sammenfaldende tegn på, at Unionens økonomi befinder sig i en opgangsfase. Kvartalstallene for bruttonationalproduktet (BNP) viser en gradvis stigning i væksten.
only temporary, giving way to a certain upturn in economic activity from mid-1996.
Ordrebeholdningerne vokser, og det samme gælder optimismen i erhvervslivet, der i de seneste kvartaler er blevet større og større, og på det seneste ledsages af tegn på optimisme også hos forbrugerne.
There are convergent signs that the Union's economy is in an upward phase: the quarterly GDP figures show that growth is gradually speeding up; order books are filling up, and business confidence has been improving in the last few quarters, mirrored more recently by the consumer confidence indicator.
Ifølge de se neste vurderinger har den faktiske vækst i BNP for hele Unionen sandsynligvis nået 1,6% i 1996, dog med visse forskelle mellem medlemsstaterne.
According to the most recent estimates, real GDP growth for the Union as a whole probably averaged 1.6% in 1996, with some disparities between Member States.
Specifikationsregien lempeliggøres gennem overførsel af bevillinger, der på visse betingelser åbner mulighed for ny anvendelse af midlerne til andre formål end de vedtagne.
A certain flexibility in the application of the rule of specification is achieved by means of transfers of appropriations, which, subject to certain conditions, allow appropriations to be moved to headings other than those to which they were assigned when the budget was established.
Disse overførsler hjemles i traktaten og skal sikre den bedst mulige udnyttelse af budget bevillingerne.
The Treaty itself makes provision for transfers, the object being to ensure the best possible utilisation of budget appropriations. tions.
Den Europæiske Unions møntenhed er ecu.
The recovery which started in mid-1996 should continue in 1997.
Den er en kurv af tolv af medlemsstaternes valutaer, og dens sammensætning ændres ikke, før enhedsvalutaen indføres.
It is sustained by the high level of external demand from outside the Union, good returns on investments, a more flexible mix of economic policies, the decline in interest rates, a better balance in ex change rates both within Europe and against the US dollar and moderate wage growth.
Ecu anvendes i de fleste af Kommissionens programmer bortset fra EUGFL, Garantisektionen.
After three consecutive years of declining employment, caused by the 1992-93 recession and major restructuring operations undertaken by many firms, employment in creased in 1995 but tended to level off in 1996 as a result of the slackening in economic growth.
For 1996 var betalingsmidlet ecu for 95 % af budgettet og for 44% af de operationelle programmer, bortset fra EUGFL, Garantisektionen.
Unemployment in the Union in 1996 therefore remained relatively high at 10.9% of the labour force, the same level as in 1995.
Situationen på arbejdsmarkedet er fortsat utilfredsstillende. Efter tre på hinanden følgende år med nedgang i beskæftigelsen, som skyldtes recessionen i 1992-1993 og store omstruktureringer i talrige virksomheder, voksede be skæftigelsen igen i 1995, hvorefter den nærmest stagnerede i 1996 som følge af konjunkturafmatningen.
The Commission promotes the adoption of the ecu as the single currency by using it as much as possible in the execution of the budget.
Følgelig lå arbejdsløsheden i Den Europæiske Union stadig i 1996 på et relativt højt niveau, nemlig 10,9% af den erhvervsaktive befolkning eller det samme som i 1995.
In 1996, for example, 95 % of the budget and 44 % of the operational programmes other than EAGGF-Guarantee were implemented in ecus.
Den Europæiske Unions økonomiske situation i 1996
The economic situation in the European Union in 1996
Igen i 1996 nåede Unionen et godt resultat med hensyn til inflationen.
The European Union's inflation performance was again good in 1996.
Målt med forbrugerprisindekset er inflationen i gennemsnit for hele Unionen faldet fra 3,0 % i 1995 til 2,6 % i 1996. Og udviklingen ledsages af en bemærkelsesværdig konvergens mellem medlemsstaterne.
As measured by the private consumption deflator, average inflation in the Union dropped from 3.0% in 1995 to 2.6 % in 1996 with a marked trend towards convergence between Member States.
Arbejdsmarkedssituationen og ikke mindst den fortsatte prisstabiliseringspolitik samt løntilbageholdenhed har bidraget til den fortsatte inflationsdæmpning.
Labour market trends, wage restraint and, above all, economic policies designed to foster price stability helped to maintain this movement to wards lower inflation.
Ved det trepartsmøde, som Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen afholdt den 4. april 1995 ifølge den nye samrådsprocedure, der indfortes med den interinstitutionelle aftale af 29. oktober 1993, blev institutionerne enige om ikke at foretage nogen revision af de finansielle overslag for 1996.
At a trialogue meeting held on 4 April 1995 under the new collaboration procedure introduced by the institutional agreement of 29 October 1993. Parliament, the Council and the Commission agreed not to revise the financial perspective for 1996.
Parterne nåede i øvrigt til enighed om en tilpasning af de fi nansielle overslag efter vilkårene for gennem førelsen (den interinstitutionelle aftales afsnit 10).
They also reached agreement on the adjustment of the financial perspective under paragraph 10 of the interinstitutional agreement to take account of conditions of implementation.
De offentlige underskud i Unionen er fortsat faldende efter at have været helt oppe på 6,2% af BNP i 1993.
Public sector deficits in the Union have steadily decreased after peaking at 6.2% of GDP in 1993.
For 1996 ansættes det gennemsnitlige, offentlige underskud til 4,4 % af BNP.
The average public sector deficit in 1996 was estimated to be 4.4% of GDP.
Dette resultat er nået takket være re geringernes konsolideringsbestræbelser i de senere år, takket være den (ganske vist be skedne) vækst og takket være faldet i renten på den offentlige gæld.
This was achieved by means of the consolidation efforts which governments have been making for a number of years, with the help of growth (albeit on a modest scale) and also as a result of the drop in interest rates which affect public debt.
Den jævne nedgang i de offentlige underskud har endnu ikke i 1996 gjort det muligt at stabilisere den offentlige gæld i procent af BNP for Den Europæiske Union som helhed.
The steady reduction in public sector deficits did not. in 1996. pro duce any stabilisation in public debt as a per centage of GDP for the Union as a whole.
Ifølge Kommissionens se neste udsigter er den offentlige gæld faldet fra 71,3% i 1995 til ca. 73,5% i 1996.
According to the Commission's most recent estimates, public debt rose from 71.3% in 1995 to around 73.5 % in 1996.
Faldet i gælden i forhold til BNP forventes at fortsætte i 1998.
Debt as a pro portion of GDP is expected to fall in 1998.
Disse merbeløb dækker betalingsbevillinger svarende til overførte forpligtelser under struktur fondene og omfatter i øvrigt den underudnyttelse af bevillingerne, der er konstateret for 1994.
These increases cover the payments corresponding to commitment appropriations transferred for the Structural Funds and also take account of the underutilisation of appropriations in 1994.
Budgetproceduren for 1996 følger de finansi elle overslag, der i december 1994 blev afpasset efter udvidelsen af Unionen med Østrig, Finland og Sverige, og forløber i henhold til den interinstitutionelle aftale af 29. oktober 1993 om budgetdisciplin og forbedret budget procedure, artikel 24.
The 1996 budget procedure came within the framework of the financial perspective as ad justed in December 1994 following the enlargement of the Union to include Austria, Finland and Sweden in accordance with paragraph 24 of the interinstitutional agreement of 29 October 1993 on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure.
Efter teknisk justering og tilpasning af de fi nansielle overslag ifølge vilkårene for gen nemførelsen, beløber betalingskreditteme sig således til 1,20 % af BNI for 1996.
After the technical adjustment of the financial perspective and the adjustment lo take account of the conditions of implementation, the ceiling for appropriations for payments was 1.20% of GNP for 1996.
Budgettet for regnskabsåret 1996
Budget for the 1996 financial year
Parlamentet godkendte budgettet for 1996 den 21. december 1995, dvs. en uge efter anden behandling i Parlamentet.
The President of Parliament declared the 1996 budget finally adopted on 21 December 1995, one week after Parliament's second reading.
Efter tilpasning, teknisk justering og indregning af de finansi elle overslag blev det samlede beløb 86 525 mio. ECU i forpligtelsesgarantier og 81 888 mio. ECU i betalingsgarantier. Efter tillægs- og ændringsbudgettet giver det en fremgang i forhold til 1995-budgettet på hhv. 8,37 % og 8,55 %.
The budget complied with the ceilings of the adjusted financial perspective and totalled ECU 86525million in appropriations for commitments and ECU 81 888 million in appropriations for payments, 8.37 and 8.55 ck up on the 1995 budget, including the supplemen tary and amending budget.
Som foreskrevet i den interinstitutionelle aftales afsnit 9 foretog Kommissionen i februar 1995 den tekniske tilpasning af de finansielle overslag for 1996 på grundlag af de dengang seneste til rådighed stående makroøkonomiske udsigter for udviklingen i bruttonationalindkomsten og priserne.
In February 1995, acting under paragraph 9 of the interinstitutional agreement, the Commission made the technical adjustment to the financial perspective for 1996 on the basis of the most recent macroeconomic forecasts available for gross national product and prices.
Udsigterne omfattede de tolvs Fællesskab for årene 1992 til 1995 og de femtens Fællesskab for 1995 og 1996.
The data for these forecasts concerned the 12-member Community from 1992 to 1995 and the 15-member Community from 1995 to 1996.
Efter denne tekniske regulering lagde loftet over betalingsbevillingerne for 1996 sig til rette på 81 267 mio. ECU eller 1,19% af bruttonationalindkomsten (BNI).
Following this technical adjust ment, the ceiling on payment appropriations required for 1996 was ECU 81 267 million, or 1.19% of GNP.
Derved blev der en margen på 0.03 % under det loft over egne indtæger, der ved udarbejdelsen af de finansi elle overslag i 1993 blev fastsat til 1,22 %.
This left a margin of 0.03% below the own resources ceiling, which was set at 1.22% when the financial perspective was laid down in 1993.
Betalingsbevillingerne svarede til 1,196% af bruttonationalindkomsten.
The appropriations for payments were equivalent to 1.196% of GNP.
FIGUR 2 De finansielle overslag for regnskabsåret 1996
FIGURE 2 Financial perspective applicable to 1996 financial year
Bevillinger 1996 40 828 29 131
39 108 28 609 iations 1996 40 828 29 131
Forpligtelser 1996 39 108 28 609
Structural operations
"] Strukturforanstaltninger I—1 (EUGFL, Udviklingssektionen, EFRU, ESF ...)
(EAGGF-Guidance. ERDF, ESF, etc.)
^_ Interne politikker _BAR_ (forskning, uddannelse, fiskeri og søfart, energi, industri, uddannelse og transeuropæiske net,...)
Internal policies (research, education and training, fisheries and the sea, energy, industry, trans-European networks, etc.)
^B Eksterne foranstaltninger 1 (fødevarehjælp og udviklingssamarbejde,...) ι i Diverse B (administrative udgifter, reserver, garantier, kompensationer)
Miscellaneous (administrative expenditure, reserves, guarantees, compensation)
Endelig er det godkendte budget udtryk for viljen til at give strukturaktionernes miljøeffekt højeste priori­tet.
Fund. Finally, the budget adopted reflected the particular attention to be given to the environmental impact of structural operations.
Landbrugsudgifterne fastsattes i henhold til konklusionerne på ad hoc­samrådene om de obligatoriske udgifter og blev godkendt i hen­hold til landbrugsretningslinjen til et beløb af 40 828 mio. ECU.
Agricultural expenditure, which was fixed in line with the conclusions of the ad hoc conciliation meeting on compulsory expenditure, was set at the level of the agricultural guideline — ECU 40 828 million.
Med et beløb på 29 131 mio. ECU er bevillin­gerne til strukturaktionerne blevet fastsat i henhold til beslutningerne på topmødet i Edinburgh i 1992.
The commitment appropriations allocated to internal policies totalled ECU 5 324 million (ECU 12.7 million below the ceiling for the heading); ECU 3 183million, i.e. almost 60% of the total, was for research and technological development.
Der er desuden taget hen­syn til udvidelsen med Østrig, Finland og Sverige, ligesom en overførsel af ikke­an­vendte bevillinger fra 1994 til et beløb af 869 mio. ECU er dækket ind.
Account was taken of new budget priorities such as information (ECU 50 million for information campaigns — Prince), the establishment of a European voluntary service as a pilot project (ECU 15 million) and continuation of the employment and growth initiative.
Bevillingerne gives til finansiering i 1996 af støtteordninger under strukturfondene ifølge den nye pro­grammering, der er vedtaget for denne perio­
The agencies (including the Turin Foundation which comes under heading
Hvad de interne politikker angår, er der af den globale bevilling på 5 324 mio. ECU (eller 12,7 mio. ECU under loftet for dette udgifts­område) reserveret 3 183 mio. ECU til forsk­ning og teknologisk udvikling svarende til næsten 60 % af de samlede bevillinger på om­rådet.
At ECU 29 131 million, the commitment appropriations for structural operations were the amounts fixed at the Edinburgh Summit in 1992; they also took account of the enlargement of the European Union to cover Austria, Finland and Sweden and included the transfer of ECU 869 million not used in 1994.