natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det fremgår endvidere, at den frygt, familier med børn under 16 år nærer for, at det kan blive nødvendigt ("ja, kan muligvis ske"), svarer til faktiske erfaringer ("ja, er sket") hos de forældre, som kun har hjemmeboende børn, der er fyldt 16 år. Tallene synes kort sagt at pege i retning af, at det er rimeligt at nære denne frygt, idet den, efterhånden som børnene bliver ældre, viser sig begrundet.
F\rrthernore, it energes that what is nainly erpressed inthe form of a possibility ("it nay happenn) in fa.nilieswith ehild.:ren rmcl.erL6, correspond.s to genuine experience(ttit has happeneclrt) anorrg parents who are the most concerned,i.er those who onLy have adolescent children of 16 and over Living at hone. lthat ie to say that the figures tendl toshow that fears a,re well fountledl - the olcler the chilctrentthe nore reaLietic the fearso
- Mens kun 7% af de forældre, som har liberale erhverv eller overordnede stillinger, berøres af problemet, er dette tilfældet for 19% af arbejderne, 23% af de næringsdrivende og landbrugerne og 27% af de forældre, som er uden beskæftigelse.
The other analyses run reveal e fairly olear poaltlveoorrelation between this eerlee of erperiences ancl fearsof stndies being out short on the one hancl andl this seriesof experiences ancl the sooio-profeeslonal, socio-ouLtural or even socio-econonic leve1 of the parents on the other t tthile on J : y l$ of the faniLies of people in the professionsandl. higher mainagement are actual.l.y concerned by thts problent'J,f," of sranual workersr fa"rnilies aF€; 8,s are 23fi of tradesmen and farmers and 27f, of nonrlrorking household.s.
Sammenhængen med uddannelsesniveau er også klar: 26% af de forældre, som selv har afsluttet deres uddannelse i en meget tidlig alder (inden det 16. år), berøres af problemet, mens dette kun er tilfældet for 6% af de forældre, som har kunnet fortsætte indtil det 20. år eller længere.
_BAR_flre f.ink with the leveL of edlucation ls aLEo obvious - theproportion of parents concerned is 26f" of those who theneelvesleft school at the earliest possible opportlnity (under 16) anddrops to 6f" anong thoee who went on to 2O andl beyondl.
Det stillede spørgsmål har, sammen med en liste over mulige årsager, som er blevet forelagt de adspurgte forældre, givet mulighed for at vise, hvor ofte afbrydelsen af uddannelsen har økonomisk baggrund. Listen ser således ud:
b) Reasons for cutting stuclies short (Q. f33, Table xulll) subjects were shown a list of possible reasons for outting chilcLrenf s stuclies short anct their answers made it possibleto see how far financial problens were to bla,meo trtre listwas as foLLows I
10% af alle "nuværende forældre", dvs. over halvdelen af dem, som har måttet eller frygter at måtte sende et af deres børn ud at arbejde tidligere end beregnet (l8%), har angivet de to økonomiske årsager, der således er de hyppigste årsager til en afbrydelse af uddannelsen.
lllre two financial reasons were quotect by Lflo of, rtpresent parentsrr,i.e. more than half of those who have had to or naörhave to sencltheir chilcl out *o work earLier than anticipatea (f8l), anawoulcl. therefore seem to be the most oommon reasons for chiLdtren dlropping out of educationr the
De rent økonomiske årsager er dog ikke de mest almindelige blandt alle grupper af forældre:
But these purely economio reasons cto not predl.oninate in all categories of parents in our anal;rsis : llhey are particularLy notlceable in fa.rnilies with forrr chilcl.renor nore, in those where there are only adolesoents ancl ln thefa,milies of farmers, tradesmen, nanual workers a"nd non-workersanclr nore generally, in households with the lowest edlucational womies at the encl of
- derimod er det andre årsager, som er fremherskende blandt forældre, der selv har været under uddannelse efter det 16. eller 20. år, blandt forældre, der har overordnede stillinger eller driver liberalt erhverv, og blandt forældre, som kun sjældent eller aldrig har pengesorger sidst på måneden.
However, tlifferent reasons d.ominate when the parents concernedl themselves stayetl on at schooL beyond.the age of 16 or 20, whenthey belong to a farniLy where the headl is in higher nanagement or one of the professions and.ruhere there are rareLy or neverany cLay-to-day financiaL problems.
2) Sammenligning mellem de forskellige lande (tab. XIX)
2) Comparison by country (ratre xrx)
Afbrydelse af eller frygten fer en afbrydelse af uddannelsen varierer meget fra det ene fællesskabsland til det andet; procenten af berørte "nuværende forældre" fordeler sig således:
Elcperience of possibiLity of stucties being cut short in fact variesconsid.erably from one country of the Cornmunityto another. Percentages vary between t
- er på 4-10% i de lande, hvor problemet er mindst, nemlig Nederlandene (4%)» Danmark og Det forenede Kongerige (6%), Belgien og Tyskland (henholdsvis 10 og 11%),
- Flfl" in countries where the probLem ariseg Leastr i.e. in the Netherland.s (4/'), Denmark and the United Kingüom (6/"), Be1giun and Gernany (ro-rrl),
- når op på 20% i Frankrig og Irland og er højest i Italien med 39%.
- ancl 24" in France and. Irel.ancl. arrd a peak 3fl" ln ltal'yr
En analyse af de årsager, forældrene i de forskellige lande har angivet, viser, at økonomiske problemer er hovedårsag til en af brydelse af uddannelsen i tre lande: Frankrig og, især Irland og Italien.
A breakdl.own of the rea,sons given by parents of various nationalitiesshows that there is a cLear predominance of financial causes in threecountries - Ibance and, to an even greater extentr lrelancl ancl ltaly.
ALDER VED AFSLUTNING AF UDDANNELSE
AGE ON COMPTSTTONOF SfiIDIES
DET FORENEDE KONGERIGE .....
KII{GDoM o r r r I o
TABEL XVII AFBRYDELSE AF ELLER FRYGT FOR AFBRYDELSE AF BØRNS STUDIER ELLER SKOLEGANG (Sp. 132) (EUROPA SOM HELHED)
EXnPMIMICE OF ANDFEARS A3O1M CHTLDRNüTS S1IIDTES
Ja, er sket
It{ay happen
Ja, kan mulig­vis ske
IIas happened rf p nE S ENT pAR H \ i l fS ü
HJEMMEBOENDE BØRNS AffTAL OG ALDER
NTJMEER ITND AGE OF CHTLDRNTAT HOME
­ J.5 år eller derunder. ­ 16­19 år ­ 20 år og derover
Lgss ooooroo.ooo.o oooooo..oooo.ooooo more orooo.r.oofe
­ Hele tiden ­ Ofte
FREOITSITT OF }IONEYWONRIES WONRIES
­ Nu og da · ··· ­ Næsten aldrig eller aldrig
-Often..r.ooff.o.o..ooo.-r Erom time to time o . o o r.
TABEL XVIII ÅRSAGERNE TIL, AT ET BAR» HAR MATTET ELLER MULIGVIS VIL BLIVE NØDT TIL AT AFBRYDE STUDIER ELLER SKOLEGANG (Sp. 133)
NEASONS WITTCHITD CUT OR MAY CUT SHORT rrrs/HER sr u Dr ns ( Q. rr: ) rot*r( r ) fo
Andet
Not to
Έτ eket^ og "kan muligvis ske" I AV.
. tl other ?
For 'at'bi Dårlige For ikke drage til skole at være familiens result ater afhængig indkomst
GrA,t bed'e-pend ent extra pay aEASOTSS)
(ØKONO MISKE ÅR SAGER I ALT)
PAREIT{T'S?I to whomit hashappenedor mayhappen packet
:- Hele tiden 1- Ofte
,n AL1 the time
Ja, ^r sket Ja, kan muligvis ske
- Hardly ever o .. o. . . .
For at barnet ikke længere skulle være afhængigt
-' So as no Longerfully d.ependent
Andet Ved ikke iRÆLDRE FOR HVEM DET ER EET ELLER MULIGVIS KAN £E I ALT ΠΤ"
TOTAT PANMITS TOh III OM IT IIAS HAPPUVED
1) Det samlede antal «var kan ligge over denne total, da nogle forældre har anført flere årsager.
( t ) Total may be more than thisthan one anslrero
HOLDNINGER OVER FOR BØRN, DERES OPDRAGELSE OG PLADS I SAMFUNDET
IV aTT Ifi I DES TO C H rt mEN, THHTN I'PBBNTGTT{$ AfiD S f rE I B PIACE IN SOSMSY
For at måle indstillingen til dette spørgsmål er alle svarpersonerne blevet bedt om at tage stilling til to påstande, uanset om de har børn eller ej:
1) In the Comnrmitv as a whol.e (fatfe xx) lllhe following statenents were put to alL subJeots, with orwtthout chil.ctren, to see how they reacted to parenthoodl. r nParenthood. is the ultirnate fulfilnent of men ancl womenrl
"At blive forældre er den vigtigste mening med tilværelsen for mænd og kvinder" (pkt. 147)
(Itern 14?) ln the futurer nllo bring a chil.ct into the worlcl. shows fatth (Item151)
To tredjedele af europæerne har erklæret sig enige i begge påstande, idet den ene tredjedel har svaret "fuldstændig enig" (34% i den første påstand, 29% i den anden) og den anden tredjedel "stort set enig" (32% i den første påstand, 35% i den anden).
Two thizds of Europeans a€ree with both of these statenents- a third. are sstrongLyn in agreement (34f" wi+n the firststatement an_BAR_ 2f," with the second) ancl a thid ttslightl.y in with the first statement and 3ffi witb the agreenent" ß4 seconct).
Kort Bagt mener et stort flertal af borgerne i Det europæiske Fællesskab her i 1979» at det at blive forældre ikke blot er meningen med hver enkelt mands og kvindes tilværelse, men også udtryk for, at de nærer håb for fremtiden.
So, a large najority of the people of the European Comtmitytoctayl in L/lj' a€ree that parenthoocl is both a fulfilment and.a proof of faith in the future.
Vi bør dog ikke overse, at godt og vel en fjerdedel er uenige i de fremsatte påstande: 27% mænd og kvinder inden for Fællesskabet bestrider enten fuldstændig (11%) eller stort set (16%), at det at blive forældre er den vigtigste mening med tilværelsen for mænd og kvinder, og næsten lige så mange (26%) bestrider, at det at sætte børn i verden viser, at man har tillid til fremtiden.
However, we should. stress that each of these statenents pollecla gooit qr.rarter of negative votes. llhe fact that Z'lfo o! menarrd women in the Comnonnity categoricaLLy (tt{") or nocterately (tS/r) disagree with the iclea that parenthood. is necessar;r forthe fulfiLment of the inclivich:al is quite important. Fquallyinteresting is that nearly as nany peopte (26/") contegt theiclea that briuging a chiLcl into the worlcl is an act ofconfidence in the future.
Ved at analysere Fællesskabet som helhed får vi en bedre for ståelse af dette mindretals forbeholdne indstilling til det at blive forældre:
Analyses run at the leveL of the whole Comnr:nity explainthis minority attitucle of reserve as to the value of parenthood :
- selv om påstandene i stort omfang bekræftes af et absolut flertal, som kun sjældent er under 60%, og det uanset forældreerfaring, køn, alder og uddannelsesniveau, er tilslutningen til påstandene både svagere og mindre udbredt, når det gælder personer under 40 år (31-39% af disse bestrider de to påstande mod 15-27% af dem, som er over 40 år) samt personer, der har været under uddannelse indtil det 20. år eller længere (34-41% af disse er uenige mod 20-29% af dem, som har været kortere tid under uddannelse);
- ALthor:€ih the positive value of parenthoocl is largel'yconfirnedl by absoLute majori*ies (ttrat rareLy fal]. below6fl" rcgafrless of parental expenienc€1 B€c1 a€e or levelof edlucation), this opinion is utuch less categorical antlmuch less wideLy held a.rnong the *tdEp-{Os (lt-1f," disagreewith both statenentsr as opposedl. to l\21f" in the overb4Ogroup) ancl arnongthose who stayecl in edlucation to age 20and above (la-n/" cl.isagree as against 2b2fl' of those who s tu c Lie c l for a shorter periodt) I
- disse forskelle ses især tydeligt i forbindelse med den mest kategoriske påstand, nemlig den, hvori det at blive forældre defineres som den "vigtigste mening" med tilværelsen for mænd og kvinder; her finder vi også den største sociologiske mod standergruppe, nemlig kvinder med højere uddannelse ' : 48% af disse er enige i påstanden, men 47% er uenlige, hvorimod 60% mænd på samme uddannelsestrin er enige og kun 36% uenige·.
- lfhese variations particuLarly noticeable in respect ofthe nost exclusive statenent, whereby parenthood is thetrultimatett ful.filnent of nen and.lrrotn€rrr It is on thispoint that the analyses reveal the stronsest d.isa,qreement- ?Jnot€ women who went on to higher ectucation (1). while
2) Sammenligning mellem de forskellige lande (tab. XX)
2) Conparison by countrn (fatfe n)
I alle fællesskabslandene mener det absolutte flertal af populationen, at det at sætte børn i verden er den vigtigste mening med tilværelsen og viser, at man har tillid til fremtiden.
In aL1 the corrntries of the Conmunity, there is an absolutemajority at Least to agree that parenthood is the ultinatefulfilment of the inclividual ancl an expression of hope inthe futrrre.
Men størrelsen af dette flertal varierer stærkt fra land til land:
But the size of the najority varies considerablyfrom one country to the nerct.
- franskmændene, italienerne, belgierne og luxembourgerne mener hyppigere end gennemsnittet (i disse lande er 73~78% "fuldstændig" eller "stort set" enige, mod 66% i Fællesskabet som helhed) og er stærkere overbevist om (40-56% er "fuldstændig enige" mod 34% i Fællesskabet som helhed) at det at blive forældre er den vigtigste mening med tilværelsen;
- There is very much more than avera€e a€feement as to thefulfilnent of parenthoocl in France, Ita}ys Be J . g iu m ancl Lurcernbourg (totat of ttpositiveft or rtfairly positivetl replies Ls 73-78/", as agains+ 66/" in the Corununity as awho!.e) anct there is much fi:mer conviction ("strong as agreenenttt po!.Lec[between 4C-.5B/" in these countries, opposett to a Er:ropear average of 34f")i those who continued. stud.ying rmtil 20 or beyondt- repr€sentingof European wonen and 6% of Suropean nen and wonenr
— 65 — også i spørgsmålet om at have tillid til fremtiden er der stort flertal blandt luxembourgerne, belgierne og franskmændene: fra 69% til 85% (i Luxembourg) mod 63%, som er gennemsnittet for Europa; og den mest positive holdning indtages fra 37-57% (i Luxembourg), hvor gennemsnittet for Europa er 28%; derimod synes nederlænderne, englænderne og danskerne mere for beholdne end gennemsnittet, idet antallet af ja-svar altid ligger under 60%.
- As to parenthoodl as a reflection of faith in the futurelthe sa,ne renark holcls goodtfor Luxenbourg, Selgiun and.Fbance. They have positive majorities of 6F85% (trrxenbourg)r as against the Er:ropean avera€e of 63y'q anct categoricaL a,ffirmations' varying between 37/' ed 57/" (In;u:enbourg again),as a4:ainst the Enropean average of 28fi7
Alle svarpersoner er blevet stillet forskellige spørgsmål om dette emne. Spørgsmålene har følgende ordlyd:
Here are the various quästions put to all eubjects : rr Now ad a ;r s ' with reganl to their chilclrens dlo you think parents : a)
"Hvordan synes De, forældre i vore dage er overfor deres børn? - Er de
I Are too strict2 Are not strict enough
142. . for strenge . ikke strenge nok . passende . ved ikke
3 Or are about right0 Donrt lcro/no answer b)
143. . forkæler deres børn for meget . forkæler ikke børnene nok . passende . ved ikke
I fnd.u1gethei:r child.ren too much2 Dontt indtuLge their chilclren enough3 Or about right
. passende • ved ikke
3 Or about ri,ght0 Donrt krro{no answer d)
145. . interesserer sig for meget for deres børns meninger . interesserer sig ikke nok for deres børns meninger
I Are too conoerrred with their chiLcLrenrs opinions2 Are not concerned enough with their chiLdlrenrs opinions rl
. passende . ved ikke
3 Or are about right0 Donrt lcoo/no anshrer
Svarperssnerne er yderligere blevet bedt om at sige, om de er enige eller uenige i følgende påstand (se pkt. I46-I5I):
To this shouLd be ad.d.ed.the negative or positive attitude to the foLlowlng etatement
149· "I dag står forældre nærmere deres børn, end vi selv gjorde, da vi var børn"
ohiLctren than we nParents toilay are closer to their ourselvee were when chiLd.renrr.
Det fremgår som helhed, at forældre i vore dage ikke er strenge nok overfor deres børn (60%) og at de forkæler dem for meget (59%)· Kun 6% mener, at forældre i vore dage er for strenge, og kun 8%, at de ikke forkæler børnene nok.
0vera11, subjects coneider that parents, these clayer are not etrict enough with their childtren ßq") andl that theytendl to indtulge them too nucn (59fr).
Et mindretal på 25% finder tingenes nuværende tilstand tilfredsstillende, idet de besvarer de to spørgsmål med "passende".
Diarnetrically opposite opinions a,re rare - only 6{' of Europeans thinkthat parents are too strict these ctays andt say they do not incluLge their childl.ren enough.
Når vi analyserer grupperne eller forældreerfaring, ser vi, at for skellig familiestørrelse kun giver anledning til små forskelle; derimod er "potentielle forældre" mere positive end negative, hvor imod "nuværende forældre" og især "tidligere forældre" er mest enige i, at forældre i vore dage er for eftergivende overfor deres børn.
An analysis by g"oup of parentaL experience reveals fewclifferences linkecl to size of fa,mily, but it cloes reveala sharp dietinction between rrpotential parentsfr, who are more approving than criticaL, rrpresent parentsrrl particularly andl the group whole of frss-pätontsI, who are of the la:city of modern methoclsof of the most critical upbringing.
Størst klarhed over dette spørgsmål får vi dog ved at analysere materialet dels efter køn og alder, dels efter køn og uddannelsesniveau: niveau:
Cross references by sex ant[ age and by sex and 1evel ofeducation are the rnost informative :
- den kritiske holdning, der går ud på, at forældre er for efter givende overfor deres børn, finder vi hyppigst hos mænd og kvinder over 54 år (lidt under eller over 70%) og sjældnest hos de 15-24 årige: unge kvinder og navnlig unge mænd i denne aldersgruppe finder, at forældre er "passende" eller "for strenge" (det mener 49~53%j den modsatte opfattelse deles af 36-40%), samt at de forkæler deres børn "passende" eller "ikke nok" (det mener 47-51%; 37-44% mener det mod satte);
At this agel young people, particularly nenttendl to think that parents wielcl their authority in a satisfactory or even excessive nanner (qyf$" agree withthis whereas only 3G4q" support the opposite, general view) andt think that parents indulge their childlren "iustabouttr the right a,nount or even trnot enough" (ql-Ztf" a€ree with this, aB opposeclto 37-44/" supporting the opposite view) ;
- ved at isolere de to små grupper af unge mænd og kvinder, som stadig er under uddannelse ' - og således stadig afhængige eller netop hørt op med at være afhængige af deres forældre - kan vi stille deres og de ældres holdning overfor hinanden: et klart flertal af disse unge under uddannelse mener, at forældre i vore dage er "passende" eller "for strenge" (65%-72%) og forkæler deres børn "passende" eller "ikke nok" (58%).
Similarly, if the two srnall gtoups of young nen and young!'tomen who are still in education (r) - and therefore st.illitepenclent or on]y just ind.ependent - are isolatedr theirjurdguente can be compareclto those of the olcler groupsof people. A cLear najority of the groups of young peoplesti1l in educatiön consicler that parents toilay are Etrictenongh or even too stric+ (62-1{) and indl'ulge their chiLilren just enoughr or even not enough (54").
b) Sammenligning mellem de forskellige lande (tab. XXI)
xxf) b) C om B a r is on by country (ratfe
I alle ni fællesskabslande mener flertallet, at forældrene ikke er strenge nok, samt at de forkæler deres børn for meget.
In each of the nine aountries of the Communityr thenajority trendt is the Bsrns- people criticlze a laok of authority on the part of parents who spoil their ohllclren.But this tend.ency ls nore widlespread in oertain oormtries alrctless widespread in others : of all the Europeans interviewedl.
— 68 i forhold til gennemsnittet for Europa mener englænderne i langt højere grad, at forældrene ikke er strenge nok (78%), mens tyskerne og danskerne er mest moderate i så henseende (henholdsvis 42 og 44%);
People in the IK have a nuoh gteater than average ten-dLency to complain about lack of authority (lW), whereas the Germans a.ndt the Danes have the least tendlency to dloso (q4' aniL q A /") i
67-69% af italienerne, franskmændene og belgierne mener, at forældrene forkæler deres børn for meget, medens nederlænderne ligger tat på tyskerne og danskerne: 42-52% mener, at forældrene forkæler deres børn for meget.
CIr the question of whether parents lnd.ulge their ohilttrentoo much, ftalia,n, Flench andl.Belgian pa.rents hold. the records for oritiofsrn (67-5 f,"), *eteas the Dntoh arenuoh nea:rer the Gernan andl.the Danes clorm at the less oritieal endtof the soa!.e (qZ-54).
2) Den tid, forældre tilbringer gammen med deres børn
2) ftre tirne parents spencl with their childtren
Vi har tidligere set , at den indstilling, der går ud på, at for ældre er for eftergivende overfor deres børn, går hånd i hånd med en følelse af, at forældre tilbringer for lidt tid sammen med deres børn - en følelse, som findes blandt to tredjedele af svarpersonerne og, med visse små forskelle, blandt flertallet inden for alle grupper af forældre og ikke-forældre samt blandt de adspurgte i alle landene. Den er mest udpræget blandt de bedst uddannede mænd og kvinder (74%) samt blandt danskerne, englænderne og franskmændene (72-75%)·
As we have already.seen (f ), tfris iclea of excessive laxityin parental attitr:d.es to chiLclren goes hand. in ha,ndlwith with a feeling that parents dl.onot epencl enough time wlth theiroffspring. tho thirds of the Enropean publio bel.ievesthis ancl.,with one or two finer dlistinctionsr the majorityof all the groups of parents and nonpparents and eaph of the national sa.rnplessubscribe to this view. lftre ideais particularLy connon along the best-edr:aated men anclwomen (lq/") ancl anong subJects in Dennark, the M andl' trbance (lz-lS%).
3) Nærhed mellem forældre og børn
Contact between child
Man kan under dette punkt samle svarene på to spørgsmål, dels om for ældre interesserer sig for meget for deres børns meninger (pkt. 145)» dels om forældre i dag står deres børn nærmere, end dengang svar—
Ithis covers all the responses obtained.from the guestionson whether parents take too much noticeof their child.renrsopinions (item 145) and. nrhether parentstod.ay have as much
69 — personerne selv var børn (pkt. I49) a) Europa Bom helhed (tab. XXII)
69 oontact wlth their chiklren as they ctirl when the subJects thenselveo were chikl.ren (ftem L49).
Ved at stille disse to spørgsmål har vi forsøgt at få en meget bred vurdering af, hvor nær forældre og børn står hinanden i vore dage; i forhold til svarene på spørgsmålene om strenghed og tid til at være sammen med børnene har vi her fået langt mere forskellige svar:
XXII) llhese two questions wene an attenpt to get an overallld[ea of how Europeans see oontact between parents anclohilcl.rea to,["ü. llhey provoketl far nore varied responses than dtidl.the questions on authority and avallabiLity
- på spørgsmålet, om forældre interesserer sig nok for deres børns meninger, svarer over en tredjedel (37%) "nej, ikke nok", mens godt en fjerdedel (28%) siger "passende" og godt en femtedel (22%) "for meget";
I lflhe pred.oninant a,n€wer to the question of whether parentstake enough notice of their ohilcl.renrs opinions is nnotnot enoughft in a good thir.ct of cases (11il. Ä, gooclquarter say tbat parents take nJust enoughtf notice (Zgß)and a goodt fi ft U (24) that they take rtoo truohF notLoe of, thelr ohildlrenrs opialous;
- med hensyn til spørgsmålet om nærhed mellem forældre og børn er meningerne delte: 45% finder, at forældre i dag står nærmere deres børn, end de selv gjorde, da de var børn, og 46% finder ikke, det er tilfældet.
- Oo the question of whether nparents are closer to their child.ren parats than wtren !üe ourselves were child.reott r 45/, ofa€ree ane 46/" tl.isagree;
Analysen viser, at der med hensyn til det første spørgsmål - om forældre interesserer sig for deres børns meninger - er betydelige forskelle i opfattelsen, afhængigt af forældreerfaring og aldersgruppe: gruppe:
On the first point (nottce parents take of theirchildtrenfs opinions), in fact, the analysis revealssigoificant variations accord.ing to parentaL experiearceancl age : lFhe young chlLdLees subjects (whose replies may refleotthe reactions of both chiLdren antL Epotential parentsn)are the only ones to ytelcl. an abeoLute majoritp $4) enough interestrtpresent parentsrr on the question of parentsr not taking i.n their childlrents opinions. AL1 the are very much clivicl.edl. - 36f" are criticall