natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rådet (almindelige anliggender) vedtager afgørelsen om den fælles aktion vedrørende kontrol al'eksport af varer med dobbelt anvendelsesformål.
The General Affairs Council adopts the Decision on the joint action con cerning the control of exports of dual-use goods.
O — De transatlantiske forbindelser
O — Transatlantic relations
Topmødet i Berlin den 12. juli mellem EU og USA i forbindelse med den transatlantiske erklæring (november 1990) bekræftede de to parters beredvillighed til at styrke deres bilaterale forbindelser.
The summit meeting between the EU and the United States, held in Berlin on 12 July in the framework of the Transatlantic Declaration (November 1990). confirmed the desire of the two parties to strengthen their bilateral relations.
I dette øjemed besluttedes det på mødet at
The report on the CFSP emphasized the identification of priorities, the maintenance of' a close link between the EU Presidency and flic
') Af'gorelse 94/509/FUSP--EFTL 205 al'8.8.1994.
Decision 94/509/CFSP, OJ L 205, 8.8.1994.
Rapporten om den fælles udenrigs­ og sikker­hedspolitik gik navnlig kraftigt ind for identifikation af de væsentligste opgaver, opretholdelse af et nært forhold mellem EU­fonnandskabet og USA's viceudenrigsmi­nister for europæiske anliggender samt udvikling af konsultationer og et konkret samarbejde mellem missionscheferne i tredjelande.
Assistant Secretary for European Affairs, the development of consultations, and practical cooperation between heads of mission in third countries.
Topmøde mellem EU og USA i Berlin.
EU-United States summit meeting in Berlin.
Det besluttes at nedsætte tre arbejds­grupper til at behandle emner af fælles udenrigspolitisk interesse.
A decision is taken lo set up three working parties to deal with external political issues of common interest.
Ρ — Menneskerettighederne
Human rights
Den Europæiske Union var stærkt optaget af respekten for og beskyttelsen af menneskerettighederne.
The observance and protection of' human rights is one of the European Union's major concerns.
Dette engagement gav sig udslag dels i den politiske dialog og indgåelsen af aftaler med tredjelande — hvorom der er redegjort i et memorandum om EU's aktiviteter på menneskerettighedsområdet i 1994 — dels i bestræbelserne for at sikre iværksættelsen af henstillingerne fra verdenskonferencen om menneskerettig­hederne i Wien i juni 1993.
This was reflected in the political dialogue and the conclusion of agreements with third countries — a report of which is given in the Memorandum concerning the EU's human rights activities in 1994 — and in the efforts to ensure implementation of the recommendations of the World Conference on Human Rights held in Vienna in June 1993.
Den betydning, som EU tillægger respekten for de demokratiske principper og menne­skerettighederne, kom også frem i Unionens bidrag til arbejdet i internationale organi­sationer og fora.
The importance attached by the EU lo respect for democratic principles and human rights was also reflected in its contribution to the proceedings of international organizations and fora.
EU støttede således udnævnelsen af en ny FN­højkommissær for menneskerettigheder og dennes virke samt tildelingen af yderligere finansielle midler til FN's center for menneskerettigheder.
The EU supported the appointment and the activities of the new UN High Commissioner for Human Rights and also the allocation of additional funds to the UN Centre for Human Rights.
Desuden tilkendegav EU særlig i forbindelse med arbejdet på samlingen i tredje udvalg under FN's generalforsamling følgende holdninger:
The EU expressed the following position at the session of the Third Commission of the UN General Assembly:
— støtte til styrkelse af højkommissærens mandat og finansieringen heraf og til finansieringen af centret for menneskerettigheder
• support for reinforcing the mandale of lhe High Commission and for increasing both its funding and that of the Centre for Human Rights;
— afvisning af betragtningen om »kulturel relativitet«, som visse tredjelande anvender for at relativisere og tilpasse tanken bag og princippet om menneskerettighedernes almene gyldighed.
• rejection of the 'cultural relativity' argument used by certain third countries to relativize and modify the concept and the principle of the universality of human rights.
Endvidere fortsatte EU med at varetage opfølgningen og iværksættelsen af resolutionen fra Rådet (udviklingssamarbejde) (den 28. november 1991), der knytter menneskerettighederne, demokratiet og udviklingen sammen.
The EU continued to ensure the follow-up and implementation of the Development Council's resolution (28 November 1991 ) linking 'human rights, democracy and development'.
Unionen tilbod i denne forbindelse sin bistand — herunder i visse tilfælde gennem fælles aktioner — til processerne omkring afholdelse af valg i en række lande, især Rusland (1993) og Sydafrika.
It offered its assistance — including joint actions in some cases — in the electoral process initiated in a number of countries, in particular in the Russian Federation (1993) and in South Africa.
Erklæring fra formandskabet, hvori EU udtrykker tilfredshed med udnævnelsen af'Ayala Lasso som FN's højkommissær for flygtninge.
Presidency declaration expressing the EU's satisfaction at the appointment of' Mr Ayala Lasso to the post of UN High Commissioner for Human Rights.
Q — De Forenede Nationer
Q — United Nations
Den Europæiske Union lagde vægt på, at der skabes den fornødne koordination mellem De Forenede Nationer og regionale organisationer og internationale organer som CSCE. NATO.
The European Union emphasized the need for appropriate coordination between the UN and regional organizations and international bodies such as the CSCE.
Mødet i New York den I. august mellem FN's generalsekretær og repræsentanter for de nævnte organisationer var i denne forbindelse et positivt skridt.
A positive step in this connection was the meeting between the UN Secretary-General and representatives of these organizations in New York on 1 August.
EU bidrog endvidere i nært samarbejde med FN til opretholdelsen af international fred og sikkerhed, til fremme og beskyttelse af menneskerettighederne samt til hjælp ved afholdelse af valg og fordeling af humanitær bistand.
The EU also contributed, in close cooperation with the UN. to maintaining international peace and security, promoting and protecting human rights (including electoral assistance) and distributing humanitarian aid.
En betydelig del af de beløb, som FN bar til gode, kan tilskrives manglende bidrag til de fredsbevarende aktioner.
A sizeable proportion of the arrears due to the UN is linked to contributions relating to peace-keeping measures.
På FN's 49. generalforsamling i New York (den 20. september - 23. december) spillede EU en aktiv rolle i drøftelserne om reformen af bidragsskalaerne til del almindelige budget og til finansieringen af de fredsbevarende operationer med sigte på, at landenes økonomiske bidrag kunne blive indbetalt i deres helhed og til de fastsatte tidspunkter.
At the 49th UN General Assembly in New York (20 September to 23 December), the EU played an active part in lhe discussion on reforming the scale of assessments in connection with the general budget and the financing of peace-keeping operations, the aim being to ensure that States' financial contributions are paid in full and on time.
De Forenede Nationers 49. generalforsamling.
49th UN General Assembly.
Erklæring fra fomiandskabet på EU's vegne (den 27. september) og forslag fra en medlemsstat (Nederlandene) vedrorende spørgsmål i forbindelse med fredens bevarelse og humanitær histand.
Presidency declaration on behalf of the EU (27 September): proposal by a Member State (the Netherlands) on matters relating to peace and humanitarian aid.
EU gik ind i et samarbejde og en aktiv dialog med både de narkotikaproducerende lande og transitlandene for på én gang at kunne bekæmpe narkotikasvøben mere effektivt på alle niveauer (misbrug, ulovlig produktion, ulovlig handel) og skaffe materiale til brug for Unionens egne analyser af den internationale udvikling med hensyn til narkotika.
The EU embarked on a process of active cooperation and dialogue with the drug-producing countries and with transit countries, its aim being to deal with this scourge more effectively at all levels (abuse, illegal production and trafficking) and to fuel its own studies on international trends in this area.
De institutionelle mekanismer, som har hjemmel i unionstraktaten, tjener i denne sammenhæng til at sikre kontinuiteten i og sammenhængen mellem de aktioner, som Unionen iværksætter på dette område med sigte på at nå såvel sine eksterne som sine interne mål.
The institutional machinery established in this connection by the TEU ensured the continuity and consistency of the Union's activities in this area in the context of both its external and internal objectives.
Det Europæiske Råd i Essen anmodede under henvisning til Kommissionens meddelelse (den 23. juni) vedrørende en aktionsplan for Unionen inden for narkotikabekæmpelsen (1995-1999) om, at arbejdet med denne plan måtte blive afsluttet tidsnok til, at konklusionerne deraf kunne forelægges på mødet i Det Europæiske Råd i juni 1995.
Referring to the Commission communication (23 June) on a Union action plan to combat drugs (1995-99), the Essen European Council asked for the work on this plan to be completed and for conclusions to be submitted to its meeting in June 1995.
Ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union (TEU) har gjort det muligt for EU at sikre sammenhængen og kontinuiteten i sine tiltag til bekæmpelse af terrorisme.
The entry into force of the Treaty on European Union (TEU) enabled the EU to ensure the consistency and continuity of its activities to combat terrorism.
Udviklingen af terrortruslen i verden følges med opmærksomhed, og EU's optagethed af spørgsmålet er især kommet til udtryk i forbindelse med den politiske dialog, som Unionen fører med visse tredjelande.
The rise of the terrorist threat throughout the world was monitored closely, and the EU's concerns in the matter were expressed in the context of its political dialogue with a number of third countries.
Kapitel VIII Samarbejdet om retlige og indre anliggender
Chapter VIII Cooperation on justice and home affairs
Ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union den 1. november 1993 har betydet en indgående ændring af rammerne for samarbejdet om retlige og indre anliggender. Ændringerne har berørt både samarbejdets indhold og dets strukturer.
The entry into force of the Treaty on European Union on 1 November 1993 brought about profound changes in the framework for cooperation on JHA, changes which affected bofh the substance and the structures of such cooperation.
1994 er det første år med denne forbedrede samarbejdsform.
The first year of this improved form of cooperation was 1994.
Udvidelsen og intensitets­forøgelsen af arbejdet har været yderst mærkbar.
The work was broadened and intensified to a very considerable extent.
Det er naturligvis for tidligt at give et samlet overblik over denne dybtgående reform.
It is of course too early to attempt an assessment of this far-reaching reform.
De følgende sider har blot til formål at gøre rede for de mangeartede aktiviteter, der er foregået i årets løb.
The purpose of what follows is simply to report the many activities that took place during the year.
I nedenstående rækkefølge behandles:
The following are dealt with in turn:
A — Asyl­ og indvandringspolitik.
Policy on asylum and immigration
Β — Politi­ og toldsamarbejde.
Police and customs cooperation
C — Retligt samarbejde.
Judicial cooperation
D — Forbindelserne med tredjelande og deltagelse i arbejdet i internationale organisa­tioner og konferencer.
Relations with third countries and participation in the work of intcrnalional organizations and conferences
E — Bekæmpelse af racisme og fremmedhad.
Fight against racism and xenophobia
A — Asyl­ og indvandringspolitik
A — Policy on asylum and immigration
Ni medlemsstater har ratificeret konventionen om fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der indgives i en af De Europæiske Fællesskabers medlemsstater (Dublin­konventionen).
Nine Member States ratified the Convention determining the State responsible for examining applications for asylum lodged in one of ihc Member States of the European Union (Dublin Convention).
De øvrige medlemsstater fortsæt­ter ratifikationsproceduren i forventning om at fuldende den hurtigst muligt.
The other Member States continued their ratification procedures with a view to completing them as soon as possible.
IVÆRKSÆTTELSE AF DUBLIN-KONVENTIONEN
IMPLEMENTATION OF THE DUBLIN CONVENTION
Næsten alle de foranstaltninger, der er nødvendige torat iværksætte Dublin-konventionen, er udarbejdet, og de skal formelt vedtages af den eksekutivkomité, som er omtalt i artikel 18, efter konventionens ikrafttræden.
Practically all the measures required to implement lhe Dublin Convention were drawn up, the intention being that the Executive Committee provided for in Article 18 should adopt them formally after the Convention had come into force.
Følgende elementer af gennemførelsen blev formelt vedtaget af Rådet den 20. juni 1994: — bevismidler inden for rammerne af Dublin-konventionen
The following aspects were fonnally adopted by the Council on 20 June 1994:
— overførsel af asylansøgere.
• evidence in the context of'the Dublin Convention;
Tilbage står at afslutte drøftelserne af forretningsordenen for den komité, der skal nedsættes i henhold til artikel 18.
Work on the Executive Committee's rules of procedure has yet to be completed.
MINDSTEGARANTIER I PROCEDUREN FOR BEHANDLING AF ASYLANSØGNINGER
MINIMUM GUARANTEES FOR ASYLUM PROCEDURES
Rådet afsluttede næsten udarbejdelsen af en resolution om mindstegarantier for behandling af asylansøgninger, som har til fonnål at sikre flygtninge en passende beskyttelse i overensstemmelse med bestemmelserne i Geneve-konventionen af 1951.
The Council all but completed the preparation of a resolution on the determination of the minimum guarantees for asylum procedures. This seeks to assure refugees of appropriate protection under the Geneva Convention of' 1951.
Selv om Det Europæiske Råd oprindelig havde tænkt at vedtage en fælles aktion, har det på grundlag af Rådets drøftelser vist sig. at både indholdet og de synspunkter, der blev udtrykt af langt de fleste medlemsstater på indeværende stadium, syntes at kræve en ikke-bindende resolution.
Although the European Council had originally envisaged a 'joint action', it became clear, in the light of discussions in the Council, that lhe subject matter as well as the positions of'the great majority of Member States called for a non-binding resolution at the present stage.
Det blev desuden vedtaget at udarbejde en særskilt resolution om de mindstegarantier, der skal fastsættes i forbindelse med proceduren for fastlæggelse af, hvilken medlems stat der er ansvarlig ifølge Dublin-konventionen.
It was agreed to draw up a separate resolution on the minimum guarantees to be specified in the procedure for determining the responsible Member State in accordance with the Dublin Convention.
Arbejdet hermed begynder i 1995.
Discussion on this will start in 1995.
HARMONISERING AF ANVENDELSEN AF DEFINITIONEN AF »FLYGTNING« I DEN I ARTIKEL 1 A I GENEVE-KONVENTIONEN AF 1951 ANVENDTE BETYDNING
HARMONIZING THE APPLICATION OF THE DEFINITION OF 'REFUGEE' WITHIN THE MEANING OF ARTICLE 1A OF THE GENEVA CONVENTION OF 1951
Det igangværende arbejde drejer sig om udarbejdelse af retningslinjer for anvendelse af kriterierne for fastlæggelse af flygtningestatus i henhold til artikel 1 A i Geneve-konventionen.
The cunent discussions concern the establishment of guidelines on applying the criteria for determining refugee status as provided for in Article 1A of the Geneva Convention.
Disse retningslinjer skal dække en række fundamentale punkter i forbindelse med behandlingen af asylansøgninger.
The guidelines will cover a series of basic points that arise when asylum applications are examined.
De skal fuldt ud overholde bestemmelserne i Gcncvckonventionen af 1951 som ændret ved New York-protokollen al' 1967.
They will be fully in accord with the Geneva Convention of 1951 as amended by the New York Protocol of 1967.
Retningslinjerne går også ud fra det princip, at vejledningen fra De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge er et væsentligt redskab for medlemsstaterne ved fastlæggelse af flygtningestatus.
They are also based on lhe principle that the UNHCR Handbook represents for the Member Stales an important tool in determining refugee status.
Det drejer sig om komplicerede spørgsmål, som kræver et langvarigt arbejde.
These are complex matters calling for a great deal of sustained effort.
Drøftelserne fortsætter i 1995.
The discussions will have to continue in 1995.
IVÆRKSÆTTELSE AF ANDET AFSNIT AF ERKLÆRINGEN OM ASYL I TILKNYTNING TIL SLUTAKTEN TIL TRAKTATEN OM DEN EUROPÆISKE UNION
IMPLEMENTATION OF THE SECOND PARAGRAPH OF THE DECLARATION ON ASYLUM ANNEXED TO THE FINAL ACT OF THE TREATY ON EUROPEAN UNION
Rådet vedtog formelt på samlingen den 20. juni 1994 konklusioner om dette spørgsmål.
Conclusions on this matter were formally adopted by the Council at its meeting on 20 June 1994.
Ligesom Kommissionen mente Rådet, at det endnu ikke var belejligt at foreslå anvendelse af artikel K.9 på asylspørgsmål, da ikrafttrædelsen af TEU er af så ny dato.
The Council took the view, as did the Commission, that it was not yet time to propose that Article K.9 be applied to asylum matters, given that the TEU had come into force only very recently.
Rådet mente imidlertid, at det kunne være hensigtsmæssigt at tage spørgsmålet op igen senere i lyset af erfaringen og senest inden udgangen af 1995.
But if thought it might be advisable to re-examine the question later on in the light of experience and certainly before the end of 1995.
På grundlag af mandatet fra Det Europæiske Råd den 10. og 11. december 1993 blev spørgsmålet om ansøgning fra en statsborger i en medlemsstat om asyl i en anden medlemsstat behandlet.
In the light of instructions issued by the European Council at its meeting on 10 and 11 December 1993, consideration was given to the question of asylum applications submitted by a national of a Member State in another Member State.
Med henblik herpå blev der lavet en liste og en oversigt over situationen i medlems staterne.
An inventory and a summary of the situation in the Member States were drawn up.
Sagen behandles for øjeblikket i forbindelse med resolutionen om mindstegarantier for asylansøgere.
This matter is currently being addressed during discussions on the resolution concerning minimum guarantees for asylum seekers.
Medlemsstaterne vedtog at undersøge mulighederne for indførelse af et europæisk system til automatisk identifikation af fingeraftryk (Eurodac) for mere effektivt at afsløre svigagtige eller flere asylansøgninger fra samme person.
The Member States agreed to consider the possibility of setting up a European system of automatic fingerprint recognition (Eurodac) to enable fraudulent or multiple asylum applications to be detected more effectively.
I den forbindelse blev det vedtaget at overdrage til et konsulentfirma at lave en undersøgelse over brugerbehov og -krav til Eurodac-systemet.
Consultants were commissioned to carry out a study on the needs and requirements of potential users of the system.
Beslutningen om, hvorvidt der skal laves et system af Eurodac-typen eller ej bliver højst sandsynligt truffet i 1995 på baggrund af ovennævnte undersøgelse.
The decision whether to set up a system of this type will very probably be taken in 1995. in the light of the study.
CIREA (Oplysnings-, Analyse- og Udvekslingscenter for Asyl) har fortsat sit arbejde.
CIREA (Centre for Information. Discussion and Exchange on Asylum) continued with its work.
Medlemsstaterne har halt lejlighed til at udveksle oplysninger om lovgivningsændringer i medlemsstaterne, national praksis på forskellige områder, markante tilfælde af national retspraksis samt statistikker vedrørende navnlig asylansøgninger.
Member States had occasion to exchange information on the legislative changes which had taken place in fhe Member States, the national practices followed in certain fields, particular cases of important national case law, and statistics dealing specifically with asylum applications.
CIREA har ligeledes drøftet, hvordan medlemsstaterne vurderer asylansøgninger fra visse tredjelande.
CIREA also looked at the way in which Member States assessed asylum applications from certain third countries.
En sådan drøftelse bidrager til koordinering al' praksis og politik på asylområdet samt til den almindelige diskussion om. hvordan medlemsstaterne an vender Genève-konventionens artikel 1 A.
This discussion made a contribution to fhe coordination of asylum practices and policies and to the general debate on the way in which the Member States apply Article 1A of the Geneva Convention.
Desuden har CIREA som led i samarbejdet med Flygtningehøjkommissariatet forberedt iværksættelse af et pilotprojekt til udveksling al'oplysninger med dette organ.
In the context of cooperation with the UNHCR. CIREA prepared for the implementation of a pilot project on the exchange of information with that body.
Endelig vedtog Rådet formelt den 20. juni 1994 forskellige foranstaltninger vedrørende CIREA's arbejde. Disse vedrører:
On 20 June 1994 the Council fonnally adopted a number of measures concerning flic operation of CIREA.
— retningslinjer for indholdet af fælles rapporter om situationen i tredjelande — proceduren for udarbejdelse af fælles rapporter om situationen i tredjelande — formidling og klassificering af fælles rapporter om situationen i visse tredjelande.
• the distribution and confidentiality of joint reports on the situation in certain third countries.
Indvandringspolitik
Policy on immigration
KONVENTION OM PASSAGE AF MEDLEMSSTATERNES YDRE GRÆNSER
CONVENTION ON THE CROSSING OF THE EXTERNAL FRONTIERS OF THE MEMBER STATES
Der skal erindres om, at Kommissionen ved udgangen af 1993 forelagde dette initiativ, der henhører under traktatens artikel K 3. stk. 2.
It will be recalled that the Commission submitted this initiative under Article K3(2) of the Treaty at the end of 1993.
I de fleste henseender følger det bestemmelserne i det udkast til tekst, som var blevet udarbejdet i mellemstatslig sammenhæng før gennemførelsen af unionstraktaten, men som ikke var blevet under skrevet af de kontraherende parter pga. vanskeligheder med dets territoriale anvendelse.
In most respects, it follows the provisions of'the draft text which had been elaborated in the purely intergovernmental context prior lo the application of the Union Treaty, but which was not signed by the contracting parties because of difficulties over its territorial application.
Samme problem gør sig gældende for den nuværende tekst.
The same problem affects the present text.
Formålet med konventionen er at sikre ensartet anvendelse af kontrol ved passage af Unionens ydre grænser.
The purpose of the convention is to ensure uniform application of controls at the crossing of' external borders of the Union.
Den fastlægger en række ordninger vedrørende særlige om stændigheder især med hensyn til statsborgere fra tredjelande.
It defines a number of arrangements for specific circumstances in particular with regard lo third-country nationals.
Bortset frådet territoriale spørgsmål om Gibraltar varde fleste vanskeligheder af teknisk art blevet løst under de forudgående mellemstatslige forhandlinger.
Apart from the territorial question relating to Gibraltar, the majority of difficulties of a technical nature had been resolved during the previous intergovernmental negotiations.
Drøftelserne blev ført ud fra den betragtning, at ændringer skulle begrænses til et minimum og hovedsagelig dreje sig om ændringer som følge af' unionstraktaten.
Discussions have been conducted bearing in mind that any changes should be limited to the minimum and mainly be concerned with alterations arising oui of' the Union Treaty.
Uløste problemer har hovedsagelig forbindelse med følgende områder:
Outstanding problems relate mainly lo the following areas: