natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er vanskeligt ikke i dette billede over tyve år at se en betydelig indsats for at vise en højere værdsættelse af lærererhvervet.
It is difficult not to see in this picture sketched over 20 years a major attempt at a revaluation of the teaching profession.
Den gradvise gennemførelse af reformen af uddannelsessystemet, der blev vedtaget i 1990, og som er kendt under navnet LOGSE, er gennemgribende ved at ændre strukturen og tilrettelæggelsen af undervisningen samt lærernes arbejdsvilkår.
However, the progressive implementation of the reform of the education system passed in 1990, known as the LOGSE, is bringing about far-reaching changes in the structure and organization of education and the working conditions of teachers.
Konsekvenserne af denne reform for lærererhvervet og for skolesystemet vil uden tvivl bedre kunne måles i de kommende år.
It will probably be possible to gauge better this reform's consequences on the teaching profession and the education scene in the coming years.
Det kan konkluderes, at de forskellige belysninger af samme emne - lærererhvervet - på ny har klarlagt forskellene mellem landene i Den Europæiske Union.
In conclusion, the different lights in which the same subject — the teaching profession — has been shown have revealed again the diversity of the situations in the Member States of the European Union.
Desuden har denne metode gjort det muligt at konstatere, at mange medlemsstater stiller sig de samme spørgsmål og forsøger at klare de samme vanskeligheder.
This approach has also made it possible to see that many Member States are asking the same questions and trying to solve the same problems.
Dette temaafsnit har til formål at hjælpe alle, der forsøger at drage den bedst mulige nytte af forskellene og at udlede, i hvilken retning overvejelserne skal gå for at oplyse og hjælpe de uddannelsespolitisk ansvarlige i de valg, de står overfor.
This information dossier is intended for the use of all those who are trying to derive maximum benefit from the diversity and to find there some lines of thinking to illuminate and assist educational policy makers in the choices with which they are faced.
Vi vil nemlig helt sikkert her i slutningen af århundredet opleve store ændringer i den måde, hvorpå de uddannelsespolitisk ansvarlige planlægger at forvalte skolesystemet.
The end of the century will certainly see major changes in the way in which educational policy makers think of managing the education systems.
Den aktuelle debat om statens rolle i finansieringen af uddannelse, om lærernes status, om fordelingen af investeringerne mellem de forskellige uddannelsesniveauer, om det pensum, der skal undervises i osv., vil munde ud i en eller anden løsning, og disse foranstaltninger vil uundgåeligt få konsekvenser for selve lærererhvervet.
The current debates on the role of governments in financing education, the status of teachers, the distribution of resources between the different levels of education, and the curricula to be followed will come to one conclusion or another, and these measures will inevitably have repercussions on the teaching profession itself.
Man må blot håbe, at der i de kommende beslutninger tages hensyn til flest mulige parametre, så uddannelseskvaliteten og demokratiseringsprocessen sikres.
It is to be hoped that the decisions which will have to be made will take into account as many parameters as possible so as to underwrite the quality of education and its démocratisation.
BIBLIOGRAFI OVER LÆRERNES UDDANNELSE
BIBLIOGRAPHY ON
PROCENTDEL AF UNGE UNDER 25 ÅR, 1973,
PERCENTAGE OF UNDER 25-YEAR-OLDS, 1973,1983 AND 1
UNGDOMSARBEJDSLØSHED
YOUTH UNEMPLOYMENT RATES (%) BY COUNTRY, 1983-93
Ungdomsuddannelserne
Lower secondary or less
Videregående uddannelse
Upper secondary
SAMLET, OG FOR DE HØJEST UDDANNEDE I SEKS LANDE
MOVEMENT IN GRADUATE AND OVERALL UNEMPLOYMENT RATES, IN SIX MEMBERS STATES
Frankrig: INSEE. data analyseret af CEREQ. Spanien: Encuesta de población activa, Instituto Nacional de Estadística.
France: INSEE, data analysed by GEREQ. Spain: Encuesta de población activa, Instituto Nacional de Estadística. Netherland: CBS, Enquete Beroepsbevolking.
Østrig: Qstrigs centrale statistiske kontor, Mikrozensus. Finland: Finlands statistik 1995, Series Labour Market, 1995/7. Sverige: Sveriges statistik; Swedish labour force surveys.
Austria: Austrian Central Statistical Office, Mikrozensus. Finland: Statistics Finland 1995, Series Labour Market, 1995/7.
FORDELING I PROCENT AF SKOLER OG ELEVER PÅ »PRIMÆRT« OG »SEKUNDÆRT« NIVEAU. SKOLEÅRET 1992/1993
PUBLIC AND PRIVATE EDUCATION, 1992/93 NUMBERS OF SCHOOLS AND PUPILS (PRIMARY AND SECONDARY EDUCATION)
Elever
Schools
Statsstottet privat
Private grantaided
Ikke­statsstøttet privat
Private non-grant-aided
Finland: Eksklusive erhvervsfaglige ungdomsuddannelser. Sverige: Eksklusive specialskoler.
Finland: Upper secondary vocational schools are not included.
Det Forenede Kongerige: Further Education Colleges (der tilbyder erhvervsfaglig undervisning på »post­sekundært« niveau) er ikke medtaget.
United Kingdom: Further Education Colleges (which provide post-compulsory vocational education) are not included.
UDVIKLING I ANTALLET AF 4­ÅRIGE BØRN, DER ER TILMELDT FØRSKOLEUNDERVISNING FRA 1950 TIL 1990
OF PRE­SCHOOL ATTENDANCE OF 4­YEAR­OLDS,
NB: Belgien: Dataene fra 1950/1951, 1960/1961, 1970/1971 foreligger kun for samtlige børn I børnehaveklasse.
Belgium: The data for 1950/51, 1960/61 and 1970/71 are only available for all the children attending school (école maternelle).
Procenten er derfor beregnet for børn på 3, 4 og 5 år.
The rates of enrolment were thus calculated for children aged 3, 4 and 5 years.
Danmark: De ældste data stammer fra 1973/1974. Tyskland: Tallene vedrører udelukkende de gamle delstater.
Denmark: The earliest data date from 1973/74.
Luxembourg: De her anførte procenter gælder for 4­ og 5­årige børn, der går i skole. Finland: Dataene vedrørende 70'erne er fra skoleåret 1975/1976.
Luxembourg: The percentages presented here represent the enrolment of children.
DEMOGRAFISKE DATA OG ANTAL/PROCENTDEL BØRN I FØRSKOLEUNDERVISNING PR. LAND OG PR.
DEMOGRAPHIC DATA AND RATE OF ATTENDANCE BY COUNTRY AND BY INSTITUTION,
) Pa grundlag af fordelingen offentlige/private skoler fra 1993: offentlige 50,4% - private 49,6%.
' Based on the proportion of public to private schools in 1993: public 50.4%, private 49.6%.
WS; Finland: Dataene omfatter ikke Alandsøerne.
Finland: The data do not take into account the Aland Islands.
PROCENT AF 3­ÃRIGE PÀ INSTITUTION, FORDELT EFTER NUTS 1 ­REGIONER. SKOLEÅRET 1992/1993.
PRE­SCHOOL ATTENDANCE RATES AT 3 YEARS OF AGE, BY NUTS1 REGION, 1992/93
91,8 (s) 0,2 (s) 1 til 2 af de 4­ärige 28,8 44,8
0.2 (e) 1 to 2% of the 4-year-olds
NB: Finland: Dataene omfatter Ikke Ålandsøerne.
Finland: The data do not take into account the Aland Islands.
UNDERVISNING PA »PRIMÆRT« NIVEAU
CHANGES IN THE NUMBER OF TEACHING HOURS PER YEAR
UDVIKLING I DET ÅRLIGE ANTAL UNDERVISNINGSTIMER (OMKRING 9­ÅRS ALDEREN) FRA 1970 TIL 1994
(AROUND AGE 9),
NB: Der er her tale orn minimumsværdier.
General comments: Only minimum numbers are presented here.
Tyskland: Gennemsnitligt undervisningstimetal med mindre variationer fra Land til Land over en årrække. 6 (5) skoledage om ugen (i alle delstater går tendensen mod en fast 5­dages uge eller mod en fast 6­dages uge med skemafri hver anden lørdag I måneden), af 24 undervisningstimer om ugen (skønnet gennemsnit for alle delstateh, idet hver time varer 45 minutter.
Germany: The number of hours is based on 188/208 school days a year (the average for all Ländeή, 6 (5) days a week (the tendency towards a regular week of 5 days or one of 6 days without lessons on one or other Saturday in the month continuing in all the Länder), 24 lessons a week (estimated average for all the Ländeή, each lesson lasting 45 minutes.
ANTAL ELEVER, DER LÆRER ENGELSK, FRANSK ELLER ET ANDET FREMMEDSPROG PÅ »PRIMÆRT« NIVEAU.
NUMBER OF PUPILS LEARNING ENGLISH, FRENCH OR ANOTHER FOREIGN LANGUAGE IN PRIMARY SCHOOL, 1992793, (GRAPHS D8, D9, D10)
Antal elever, der lærer engetsk Antal elever, der lærer fransk
Number of pupils enrolled in primary education
Antal' elever, der lærer ef fremmedsprog
Number of pupils learning English
Antal elever, der er indskrevet pá »primært« niveau
Number of pupils learning French
DK D GR Ε F IRL I L
E F IRL I L
WS: Grækenland: Antal elever indskrevet på »primært« niveau i 1991/1992.
Greece: Number of pupils enrolled in primary education 1991/92.
Portugal: Skøn, antal Indskrevet på »primært« niveau i 1991/1992. Sverige: Skøn.
Portugal: Estimated number of pupils enrolled in primary education 1991/92. Sweden: This is an estimate.
GENNEMSNITLIG VARIGHED FOR UNDERVISNINGEN PÅ »PRIMÆRT «NIVEAU. SKOLEÅRET 1992/1993. (FIGUR D11)
AVERAGE DURATION OF PRIMARY EDUCATION, 1992/93
Elever i den tysk Antal elever i Belgien talende del i alt
Pupils Germanspeaking Community
15 ar og derover
15 years and over
Elever
Pupils
15 år og derover
15 years and over
UNDERVISNING PA »SEKUNDÆRT« NIVEAU
PERCENTAGES OF PUPILS IN GENERAL AND VOCATIONAL UPPER SECONDARY EDUCATION, 1992/93
Erhvervsfaglige ungdomsuddannelser
Total second cycle
Gymnasiale ungdomssuddannelser
% pupils — general
Erhvervsfaglige ungdomsuddannelser (% elever)
Number of pupils — vocational
(% elever) 46,41
Number of pupils — general
NB: Belgien: De anførte tal er skøn.
Belgium: The figures presented here are estimates.
Det Forenede Kongerige: Der findes ingen erhvervsfaglige erhvervsfaglige uddannelser efter endt skolegang.
United Kingdom: There is no separate secondary vocational education. This is post-obligatory vocational education.
ANDEL AF ELEVER I DE GYMNASIALE UNGDOMSUDDANNELSER FORDELT PÅ NUTS 1-REGIONER. SKOLEÅRET 1992/1993 (KORTE1)
PROPORTIONS OF PUPILS IN GENERAL UPPER SECONDARY
TEKNISK/ERHVERVSFAGLIG
Technical/vocational
UDVIKLING I ANTALLET AF PIGER PR.
CHANGES IN THE NUMBERS OF GIRLS PER 100 BOYS IN UPPER SECONDARY EDUCATION (ISCED 3), 1975-90
UDVIKLING I ANTALLET AF PIGER PR. 100 DRENGE I DE GYMNASIALE UNGDOMSUDDANNELSER (ISCED 3), FRA 1985 TIL 1991 (FIGUR E5)
CHANGES IN THE NUMBERS OF GIRLS PER 100 BOYS IN UPPER SECONDARY GENERAL EDUCATION (ISCED 3), 1985-91
100 DRENGE I DE ERHVERVSFAGLIGE UNGDOMSUDDANNELSER (ISCED 3), FRA 1985 TIL 1991 (FIGUR E6)
IN UPPER SECONDARY VOCATIONAL EDUCATION (ISCED 3), 1985-91
WS: Det Forenede Kongerige: Der findes Ingen erhvervsfaglige uddannelser på »sekundært« niveau, men derimod erhvervsfaglige uddannelser efter endt skolegang.
United Kingdom: There is no separate secondary vocational education. This is post-obligatory vocational education.
ANTAL PIGER PR. 100 DRENGE I DE GYMNASIALE UNGDOMSUDDANNELSER. SKOLEÅRET 1992/1993 (FIGUR E7)
NUMBER OF GIRLS PER 100 BOYS IN UPPER SECONDARY GENERAL EDUCATION, 1992/93
Antal piger 122 124
Number of girls 122 124
NB: Det Forenede Kongerige: Der findes ingen erhvervsfaglige uddannelser på »sekundært« niveau, men derimod erhvervsfaglige uddannelser efter endt skolegang.
United Kingdom: There is no separate secondary vocational education. This is post-obligatory vocational education.
ANTAL PIGER PR. 100 DRENGE I DE ERHVERVSFAGLIGE UNGDOMSUDDANNELSER. SKOLEÅRET 1992/1993 (FIGUR E8)
NUMBER OF GIRLS PER 100 BOYS IN UPPER SECONDARY VOCATIONAL EDUCATION, 1992/93
Antal piger 124 734
Number of girls 124 734
NB: Det Forenede Kongerige: Der findes Ingen erhvervsfaglige uddannelser på »sekundært« niveau, men derimod erhvervsfaglige uddannelser efter endt skolegang.
United Kingdom: There is no separate secondary vocational education. This is post-obligatory vocational education.
ANTAL ELEVER, DER LÆRER ENGELSK, FRANSK, TYSK, SPANSK ELLER ET ELLER FLERE FREMMEDSPROG PÅ GYMNASIALT NIVEAU. SKOLEÅRET 1992/1993 (FIGUR E15, E16, E17, E18 OG E19)
NUMBER OF PUPILS IN SECONDARY GENERAL EDUCATION LEARNING ENGLISH, FRENCH, GERMAN, SPANISH, OR ONE OR MORE FOREIGN LANGUAGES, 1992/93
Antal elever, der lærer engelsk
Pupils learning German
Antal elever, der lærer spansk
Pupils learning Spanish
Antal elever, der lærer fransk
Pupils learning English
Antal elever, der lærer tysk
Pupils learning French
Antal elever, der lærer et eller flere fremmedsprog
Pupils learning one or more foreign languages
Antal elever indskrevet på gymnasialt niveau
Pupils enrolled in general secondary education
ANTAL PIGER, DER FULDFØRER EN UNGDOMSUDDANNELSE.
NUMBER OF GIRLS OBTAINING AN UPPER SECONDARY EDUCATION QUALIFICATION, 1991 /92
UDVIKLING I ANTALLET AF STUDERENDE I DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER (ISCED 5, 6, 7), ι TUSINDER, FRA 1975 TIL 1990 (FIGUR F1)
INCREASE IN THE NUMBER OF STUDENTS IN HIGHER EDUCATION (ISCED 5, 6, 7), IN THOUSANDS, 1975-90
100 MÆND I DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER (ISCED 5, 6, 7), FRA 1975 TIL 1990 (FIGUR F3)
MOVEMENT IN THE NUMBER OF WOMEN PER 100 MEN IN HIGHER EDUCATION (ISCED 5, 6, 7), 1975-90
ANTAL PIGER, DER ER INDSKREVET PÅ EN VIDEREGÅENDE UDDANNELSE PR. 100 MÆND (ISCED 5, 6, 7).
Total higher education
UNDERVISNINGSÅRET 1992/1993
Boys in higher education
VOREIA ELLADA
Page 170
UNDERVISNINGSÅRET 1992/1993
Number of students Number of women
Demografi Mænd
Age Under 16
Demografi Mænd
Under 16
UNDERVISNINGSÅRET 1992/1993
HIGHER EDUCATION STUDENTS BY FIELD OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1992/93
Ingeniør­ og arkitekt­uddannelser
Mathematics, Medical computer sciences sciences theology, fine arts
UNDERVISNINGSÅRET 1992/1993
NUMBER OF WOMEN STUDENTS IN HIGHER EDUCATION, BY AREA OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1992/93
SAMFUNDSVIDENSKAB
SOCIAL SCIENCES
NATURVIDENSKAB
NATURAL SCIENCES
INGENIOR­ OG ARKITEKTUDDANNELSER
ENGINEERING, ARCHITECTURE
ANTAL STUDERENDE, DER FØLGER EN VIDEREGÅENDE UDDANNELSE I EN ANDEN EU­MEDLEMSSTAT, FORDELT PÅ NATIONALITET.
NUMBER OF HIGHER EDUCATION STUDENTS STUDYING IN ANOTHER MEMBER STATE OF THE EUROPEAN UNION, BY NATIONALITY, 1992/93
UNDERVISNINGSÅRET 1992/1993
NUMBERS OF NON­NATIONAL STUDENTS IN HIGHER EDUCATION, BY NUTS 1 REGION, 1992/93
UNDERVISNINGSÅRET 1991/1992
WOMEN HIGHER EDUCATION GRADUATES, BY MEMBER STATE, 1991/92
ANTAL, DER FULDFØRER EN VIDEREGÅENDE UDDANNELSE. FORDELING EFTER FAGOMRÅDE OG LAND.
HIGHER EDUCATION GRADUATES, BY FIELD OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1991/92
UNDERVISNINGSÅRET 1991/1992 (FIGURF12OGF13)
(GraphsF12andF13)
Ingenior­ og arkitekt­uddannelser
Engineering, architecture
Dataene for 1975, 1980 og 1985 vedrørende det stigende antal kvinder stammer fra statistiske årbøger fra 1989 og 1991, UNESCO, Paris, og det samme gør dataene for 1990 vedrørende de erhvervsfaglige ungdomsuddannelser og de videregående uddannelser.
Data for 1970, 1980 and 1985 are taken from the Statistical Yearbooks for 1989 and 1991, Unesco, Paris, as are the data on secondary technical and higher education.
Dataene for 1975, 1980, 1985 og 1990 vedrørende det stigende antal kvinder ved de videregående uddannelser (akademiske og ikke­akademiske) stammer fra statistiske årbøger fra 1989 og 1991, UNESCO, Paris.
Data for 1975, 1980, 1985 and 1990 on feminization at higher education level (university and non­university) are taken from the Statistical Yearbooks for 1989 and 1991, Unesco, Paris.
Dataene for 1980 vedrørende de videregående uddannelser stammer fra statistiske årbøger fra 1989 og 1991, UNESCO, Paris.
The 1980 data on higher.education are taken from the Statistical Yearbooks for 1989 and 1990, Unesco, Paris. Statistics Finland, OECD.
BEREGNING AF PROCENTDELEN AF ELEVER I FORHOLD TIL DEN SAMLEDE BEFOLKNING (TABEL 12)
PUPILS AS A PERCENTAGE OF TOTAL POPULATION, 1992/93 (TABLEI2)
(') Foreløbige data.
* Provisional data.
Forskole
Preschool
»Sekundært« niveau, almen og erhvervs­faglig
Secondary general, technical and vocational
NB: Tyskland: Alle skoleformer pá det »sekundære« niveau er taget under ét.
Germany: All types of schools at secondary level.
Bfr Forskole og »primært" niveau
Pre­school + primary Secondary general,
Bnl Forskole og »primært« niveau "Sekundært« niveau, almen og erhvervsfaglig Ikke­akademiske videregående
B ni Pre­school + primary Secondary general,
Ungdomsuddannelserne
Lower and upper secondary
Ikke­akademiske videregående uddannelser og universitet
Higher non­university + university
Ikke­akademiske videregående uddannelser og universitet
Pre­school Primary
"Sekundært« niveau, erhvervs­faglig
Secondary technical
Ikke­akademiske videregående uddannelser
Pre­school Primary Secondary qeneral Secondary technical Hiqher non­university University
Ikke­akademiske videregående uddannelser Universitet
Secondary qeneral Secondary technical Hiqher non­university University
­Sekundært« niveau, erhvervs­faglig
Pre­school Primary Secondary qeneral Secondary technical Hiqher non­university University
•Sekundært« niveau, erhvervs­faglig
Higher nonuniversity
10 643 faglig Ikke­akademiske videregående uddannelser Universitet
Secondary technical Hiqher nonuniversity University
»Sekundært« niveau, gymnasiale uddannelser
Preschool peruskoulu/qrundskola Upper secondary general Upper secondary technical
Ikke­akademiske videregående uddannelser
Upper secondary general + upper secondary technical
Ferskole og »Primært« niveau
Preschool + primary
NB: Grækenland, Spanien og Portugal: De data, der er markeret med en asterisk, er taget fra UNESCO­ elier Eurostat­publikationer (se kilder med henblik pá referencer).
Greece, Spain and Portugal: Figures marked with an asterisk are taken from the Unesco or Eurostat publications (See Sources for individual references.)
FÅ KVINDER BLANDT INSTITUTIONSLEDERNE (FIGUR 15 OG 16)
(Graphs 15 and 16)
UNDERVISNING PA «PRIMÆRT« NIVEAU
PRIMARY EDUCATION
UNDERVISNING PÎ »SEKUNDÆRT« NIVEAU
SECONDARY EDUCATION
UDVIKLING I FORDELINGEN AF LÆRERE EFTER ALDERSGRUPPE PÀ »PRIMÆRT« OG »SEKUNDÆRT« NIVEAU MELLEM 1 965 OG 1993.
BY AGE BAND, PUBLIC AND PRIVATE SECTORS COMBINED, 1965-93
OFFENTLIG OG PRIVAT SEKTOR UNDER ET (FIGUR I7, I8, I9 OG 110)
(Graphs I7, I8, I9 and 110)
LÆRERNES ARBEJDSVILKÅR
CONTACTUAL WORKING TIME AND ANNUAL NUMBER OF TEACHING HOURS BY LEVEL OF EDUCATION, 1992/93 (GRAPH J1)
BEREGNING AF DET TEORETISKE ANTAL UNDERVISNINGSUGER.
Annual number of school days
Antal undervisningsuger ekskl. feriedage
Number of teaching weeks, excluding public holidays
Årligt antal divideret med antallet af ugentlige skoledage
Annual number of school days divided by weekly number of school days
= Undervisningstid
·= to
1 265 t 195 dage
(1 4h x 35 w
Kilde: OECD: Nationalregnskaber, detaljerede oversigter: 1964­1981 (1983­udg.); 1981­1993 (1995· udg.;
Source: OECD, National Accounts, detailed tables: 1964-81 (1983 ed.); 1981-93 (1995 ed.).
NB: BNP er udtrykt i mio. undtagen for Spanien og Italien, hvor det er opgjort i mia.
GDP is expressed in millions except for Spain and Italy where it is in billions (thousands of millions).
BEFOLKNING I TUSIND INDBYGGERE (FIGUR J5, J6 OG J7)
(Graphs J5, J6 and J7)
UDVIKLING I ÅRLIG BRUTTOBEGYNDELSES- OG SLUTLØN I NATIONAL VALUTA FORDELT PÅ UDDANNELSESNIVEAU (FIGUR J4, J5, J6 OG J7)
MOVEMENT OF MINIMUM AND MAXIMUM SALARIES IN NATIONAL CURRENCIES BY LEVEL OF EDUCATION
Begyndelseston
Minimum salary
Begyndelsesløn
Minimum salary
Erhvervsfaglige ungdomsuddannelser
Upper sec. vocational
Erhvervsfaglige ungdomsuddannelser
96 500 Upper sec. general 78 000 Upper sec. vocational Maximum salary
Den årlige bruttoløn defineres som det belob, arbejdsgiveren betaler pá et år (inklusive bonus, forhojelser og bidrag som f.eks. pristalsregulering, den trettende månedsløn (hvis man har det system), ferie osv.) minus arbejdsgiveres bidrag til sygesikring og pension.
Gross annual salary is defined as the amount paid by the employer in a year, including bonuses, increases, and allowances such as those for the cost of living, 13th month (where applicable), and holidays etc., minus the employer's social security and pension contributions.
Denne Ion medtager ikke nogen anden økonomisk fordel (embedstitulatur, ekstra kvalifikationer, særligt ansvar).
Salary figures are based on the case of a teacher who is (a) single, with no children, and (b) living in the capital.
Minimumslønnen er lönnen til en lærer med de ovennævnte karakteristika i begyndelsen af vedkommendes karriereforlob, efter afslutningen af studierne, grunduddannelsen og provetiden.
Minimum salary is the salary received by teachers with the above characteristics at the start of their career, after completing their education, initial training and period of probation.
Maksimumstønnen er lönnen til en lærer med de ovennævnte karakteristika i slutningen af vedkommendes karriereforlob, det vil sige i lobet af det sidste år for pensionen.
Maximum salary is the salary received by teachers with the above characteristics at the end of their career, i.e. in their last year before retirement.
UDVIKLINGEN I DET ANTAL ÅR, DER SKAL ARBEJDES FOR AT NÅ FRA BEGYNDELSESLØNNEN TIL SLUTLØN NEN PÅ HVERT UNDERVISNINGSNIVEAU (FIGUR J8)
TO REACH MAXIMUM SALARY FROM STARTING SALARY BY LEVEL OF EDUCATION
Gynnasiale ungdomsuddannelser
Upper secondary (general)
Gymnasiale ungdomsuddannelser
Upper secondary (general)
Erhvervsfaglige ungdomsuddannelser
Upper secondary (vocational)
Erhvervsfaglige ungdomsuddannelser
Upper secondary (vocational) f
Data fra undersøgelsen af arbejdsstyrken til figur C5, E 20 og F10.
Data from Eurostat labour force survey for Graphs C5, E20 and F10.
Det Forenede Kongerige, England og Wales Det Forenede Kongerige, Nordirland Det Forenede Kongerige, Skotland
Belgium French Community Belgium Germanspeaking Community Belgium Flemish Community Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Austria Portugal Finland Sweden United Kingdom, England and Wales United Kingdom, Northern Ireland United Kingdom, Scotland
Den internationale klassificering af uddannelsestype Den Internationale Arbejdsorganisation Bruttonationalprodukt
International Standard Classification for Education International Labour Office Gross domestic product
Højere Forberedelseseksamen Erhvervsuddannelser Højere Handelseksamen Højere Teknisk Eksamen
Højere Forberedelseseksamen (higher preparatory examination) Erhvervsuddannelser (vocational education) Højere Handelseksamen (higher commercial examination) Højere Teknisk Eksamen (higher technical examination)
Techniki Epaggelmatiki Skoli (teknisk­erhvervsfaglig skole) Panepistimio/anotati skoli (højere universitetsundervisning) Technologiko Ekpedeutiko idryme (videregående teknologisk undervisning)
Techniki Epaggelmatiki Skoli (technical-vocational school) Panepistimio/Anotati Skoli (higher university education) Technologiko Ekpedeutiko Idryma (higher technological education)
Bachillerato Unificado Polivalente (undervisning på sekundært niveau, 2. trin tværfaglig) Curso de Orientación Universitaria (forberedelsesår til universitetet)
Bachillerato Unificado Polivalente (general education at upper secondary level) Curso de Orientación Universitaria (one-year university orientation course)
Denne anden udgave af publikationen Nøgletal for Uddannelse i Den Europæiske Union, 1995 er udarbejdet takket være bidrag fra nedenstående personer.
This second edition of the report 'Key data on education in the European Union, 1995 has been produced thanks to the contribution of the following persons:
Udarbejdelse af temaafsnittet om lærere
Drafting of the dossier on teachers
Grafiske fremstillinger og sideopsætning
Preparation of graphics and layout
Koordinering af trykning
Translation and revision of English version
Følgende har bidraget ved udarbejdelsen af første del
The following provided support in the preparation of the first part
Da De har læst publikationen »Nøgletal for Uddannelse i Den Europæiske Union, 1995«, vil vi gerne høre Deres mening om kvaliteten og nytten af denne publikation, for at De således kan hjælpe os med at forbedre fremstilling og indhold.
As a reader of the document on Key data on education in the European Union, you are asked to give your opinion of its quality and usefulness to help us to improve its presentation and content.
Vi beder Dem derfor venligst udfylde nedenstående spørgeskema og sende det til følgende adresse.
We should therefore be grateful if you would complete the questionnaire below and return it to:
DERES NATIONALITET: DERES ERHVERV/BESKÆFTIGELSE:
YOUR NATIONALITY: YOUR PROFESSION/OCCUPATION:
Hvordan har Defaet adgang til dennepublikation?
How didyou gain access to this document?
Hvordan er De kommet i besiddelse afden? den?
By what means didyou obtain it?