natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ved udarbejdelsen af IAS-standarder spillede sådanne betragtninger normalt ikke ind, hvilket medfører ret abstrakte regler, som ikke har nogen speciel tilknytning til et specifikt nationalt system.
The preparation of IAS is normally not affected by such considerations and results in abstract rules which have no particular linkage with a specific national environment.
Disse forskelle har betydelige praktiske konsekvenser.
These differences have important practical consequences.
F.eks. kræves der langt flere og komplekse oplysninger i henhold til IAS-standarderne end efter EF's regnskabsdirektiver.
For example, the number and complexity of the disclosures required under IAS are in general significantly more demanding than those required under the Accounting Directives.
Dette skyldes, at EF's regnskabsdirektiver kun opstiller minimumskrav, som har til formål at sikre en vis sammenlignelighed og et minimum af oplysninger.
This is due to the fact that the Accounting Directives provide for minimum requirements which aim at establishing minimum comparability and ensuring a minimum level of information.
Grund idéen bag IAS-standarderne er fuldstændig forskellig, da de har til formål at sikre så udtømmende oplysninger som muligt og en ensartet regnskabsmæssig behandling.
The approach of IAS is completely different in that they aim at ensuring the most complete guidance and uniformity in accounting treatments.
Regler vedrørende kreditorbeskyttelse og udbytteudlodning er normalt forskellige fra land til land, og der tages derfor ikke specifikt hensyn hertil i IAS-standarderne, som tilsigter at være så internationale som muligt.
Rules relating to creditor protection and profit distribution are usually different from one country to another and are therefore not specifically taken into account by IAS, which aim at being as international as possible.
EF's regnskabsdirektiver derimod indeholder specifikke bestemmelser, som omhandler disse spørgsmål.
On the contrary, the Accounting Directives contain specific provisions which deal with these matters.
F.eks. indeholder artikel 34 og 37 i det fjerde direktiv en bestemmelse om, at der ikke må udloddes overskud, når summen af de reserver, der står til rådighed til dette formål, ikke over stiger det beløb, der er nødvendigt til afskrivning af visse kapitaliserede omkostninger (udgifter til uddannelse samt forsknings- og udviklingsomkostninger)5. omkostninger)5.
For instance, Articles 34 and 37 of the 4th Directive do not allow profits to be distributed when the level of the reserves available for distribution does not exceed the amount necessary to cover the residual amortisation of certain
Ligeledes gælder det, at de skattemæssige lempelser, der er hjemlet i artikel 35, stk. 1, litra d) og artikel 39, stk. 1, litra e), i fjerde direktiv og i artikel 29, stk. 5, i det syvende direktiv, ikke er tilladt i henhold til IAS-standarderne.
In a similar way, the derogations for fiscal considerations allowed in Articles 35(l)(d) and 39(l)(e) of the 4th Directive and also allowed in Article 29(5) of the 7th Directive are not permitted under IAS.
I henhold til disse to artikler i det fjerde direktiv kan anlægsaktiver og omsætningsaktiver gøres til genstand for ekstraordinære værdireguleringer udelukkende af skattemæssige grunde, forudsat at størrelsen af værdireguleringen og begrundelsen herfor er angivet i regnskabsnoterne.
These two Articles of the 4th Directive allow fixed and current assets to be subject to exceptional value adjustments for taxation purposes only, provided that the amount of the adjustments and the reasons for making them are indicated in the notes on the accounts.
I henhold til IAS-standarderne er der ikke mulighed for sådanne ekstraordinære værdireguleringer, da de er blevet udarbejdet med henblik på situationer, hvor skattemæssige betragtninger ikke spiller ind ved regnskabers udarbejdelse.
IAS do not permit such exceptional value adjustments, as they have been drawn up to deal with situations in which accounting is free from fiscal considerations.
Af disse grunde vil en systematisk sammenligning mellem IAS-standarder og EF's regnskabsdirektiver medføre en overordentlig lang liste over forskelle.
For the above reasons, a systematic comparison between IAS and the Accounting Directives would result in the collection of a huge amount of differences.
Men kun en begrænset del af denne information vil kunne benyttes til brug for denne analyse.
However, only a limited part of this information would be useful for the objective of the analysis.
Artikel 37, stk. 1, i det fjerde direktiv giver dog under visse omstændigheder medlemsstaterne ret til at fravige artikel 34, stk. 1, for så vidt angår forsknings- og udviklingsomkostninger.
The Contact Committee has therefore not entered into a detailed examination of those issues which are logically dependent on the fundamentally different nature of the two systems (Accounting Directives and IAS).
Kontaktudvalget har derfor koncentreret sig om punktuelle spørgsmål ved at tage hensyn til deres relative betydning og ved at placere dem i den særlige kontekst, der er specifik for de to forskellige systemer (IAS-standarder og EF's regnskabsdirektiver. Dette indebærer en række konsekvenser: a.
Accordingly, the Contact Committee has proceeded with the consideration of individual issues by taking account of the relative importance and relationship with the particular environment in which the two different systems (IAS and Accounting Directives) exist.
Da dette dokument udelukkende vedrører europæisk regnskabslovgivning, vil denne specifikke kontekst alene være af relevans for konklusionerne heri.
As this document refers exclusively to European Accounting legislation, the considerations here expressed refer exclusively to this specific framework.
Anvendelsen af de resultater, man når frem til i dette dokument på nationalt plan, kan derfor kun ske under hensyntagen til den juridiske, økonomiske og sociale kontekst, hvori disse løsninger er blevet vedtaget.
Any national application of the considerations expressed in this document can therefore only be made by taking into account the legal, economic and social environment in which these solutions might be adopted.
EF's regnskabsdirektiver giver ofte mulighed for forskellige løsninger, og de opfattelser, der kommer til udtryk i dette dokument, er derfor en konsekvens af de mange valgmuligheder, som EF's regnskabsdirektiver giver.
The Accounting Directives often allow for different solutions and consequently the opinions expressed in this document are the consequence of the wide range of possibilities offered by the Accounting Directives themselves.
Nationale regler derimod er resultatet er en specifik og kohærent approach. Det er derfor muligt, at de resultater, man når frem til i dette dokument, ikke umiddelbart kan anvendes på nationalt plan.
In contrast, national rules are the consequence of a specific approach which is consistent in its own.
I nærværende analyse fokuseres der alene på konsoliderede regnskaber.
The present work focuses exclusively on consolidated accounts.
Da det syvende direktiv henviser til det fjerde direktiv, for så vidt angår regnskabsopstilling og værdiansættelsesregler, vil man også i dette dokument henvise adskillige gange til det fjerde direktiv.
As the 7th Directive refers to the 4th Directive for matters concerning the formats and valuation rules, this document also makes several references to the 4th Directive.
Men dette er ikke ensbetydende med, at de konklusioner, som vil blive draget i dette dokument, også finder anvendelse på individuelle regnskaber6. Det for hold, at de betragtninger, som Kontaktudvalget har givet udtryk for i dette dokument, udelukkende refererer sig til konsoliderede regnskaber, stemmer overens med formålet med analysen og også med karakteren af IAS-standarderne.
However, this does not mean that the conclusions drawn in this document are equally applicable to the individual accounts.5 The fact that the considerations expressed by the Contact Committee in this paper refer exclusively to the preparation of consolidated accounts is consistent with the objective of the analysis and also with the characteristics of IAS.
Selv om Kontaktudvalget har draget fordel af de erfaringer og informationer, der er blevet givet af de europæiske medlemmer af IOSCO's arbejdsgruppe nr. 1, forfølger de to analyser fundamentalt forskellige mål (der resulterer i for skellige metoder), som nødvendigvis vil føre til forskellige resultater.
Article 37(1) of the 4th Directive, however, allows Member States to permit, under certain circumstances, derogations from Article 34(1) as regards costs of research and development.
Men medlemsstaterne kan dog beslutte, at de betragtninger, som er kommet til udtryk i dette dokument, eventuelt også skal gælde for individuelle regnskaber.
Member States might, however, decide to apply (where appropriate) the considerations expressed in this document also to individual accounts.
omspændende kapitalmarkeder. En sådan sammenligning ville helt klart ikke være i overensstemmelse med formålet med dette dokument, således som defineret under afsnit 5.
theory issued for both annual and consolidated accounts, they are in practice prepared with the main purpose of harmonising rules for consolidated accounts, which constitute the financial information effectively used in financial marketplaces world-wide.
Formålet med dette dokument er at behandle de problemer, som gør sig gældende for europæiske selskaber, der - selv om de er i overensstemmelse med europæisk lovgivning - også ønsker at udarbejde deres konsoliderede regnskaber under anvendelse af IAS-standarderne.
According to its objective, this document strives to deal with the problems faced by those European companies which, while complying with European legislation, also wish to prepare their consolidated accounts by applying IAS.
Med henblik herpå er det primært af interesse at få fastlagt, i hvilket omfang IAS-standarder er i overensstemmelse med europæisk lovgivning.
For this purpose, what really matters is to identify to what extent IAS are compatible with European legislation.
Da europæiske multinationale selskaber under alle omstændigheder skal anvende den nationale lovgivning, der er resultatet af EF's regnskabsdirektiver, kan eventuelle uoverensstemmelser mellem IAS-standarderne og EF's regnskabsdirektiver bedst løses, ved at de anskues i relation til regnskabsdirektiverne.
As for European transnational companies the application of the relevant national legislation deriving from the Accounting Directives is "a must", the issue of the possible incompatibilities between the IAS and the Accounting Directives is best addressed by looking at them from the point of view of the Accounting Directives.
Man skal derfor analysere de problemer, som et europæisk selskab (der udarbejder sine regnskaber i overensstemmelse med EF's regnskabsdirektiver) kommer ud for, når det ønsker også at opfylde IAS-standarderne.
Accordingly, one should analyse the problems that a hypothetical European company (which prepares its accounts according to the Accounting Directives) may face when it also wishes to comply with IAS.
Hvis et selskab - ud over at opfylde de i den europæiske lovgivning fastsatte krav - også ønsker at overholde IAS-standarderne, kan man gå ud fra, at: dette selskab er villig til at acceptere alle supplerende krav, der følger af IAS-standarderne, når sådanne krav ikke er i strid med EF's regnskabsdirektiver direktiver dersom EF's regnskabsdirektiver direkte giver selskaberne mulighed for at vælge mellem to regnskabsmæssige behandlinger eller tillader medlemsstaterne at give dem et sådant valg, vil selskabet logisk set vælge den behandling, der er i overensstemmelse med IAS-standarderne.
— when the Accounting Directives leave directly to companies or permit Member States to leave to companies the possibility of choosing between two accounting treatments, the company will logically select the treatment that conforms with IAS.
Visse af disse tilfælde omhandles i afsnittet "De valgmuligheder, som aktieselskaber har i henhold til regnskabsdirektiverne, og som ikke kan anvendes af selskaber, der ønsker at følge de internationale regnskabsstandarder".
Some of these cases are listed in the Section "Options available for companies as a result of the Accounting Directives which cannot be applied by companies wishing to comply with International Accounting Standards".
De selskaber, der reelt ønsker at anvende IAS-standarderne, skulle ikke have problemer med at opfylde disse supplerende krav og kan uden vanskelighed se bort fra de ovennævnte valgmuligheder.
Companies really wishing to apply IAS should have no problems in complying with these additional requirements and should have no difficulty setting aside the above-mentioned options.
Tilfælde, hvor en medlemsstat vælger en i EF's regnskabsdirektiver hjemlet valgmulighed, der ikke er tilladt i henhold til IAS-standarderne.
— Cases where a Member State option in an Accounting Directive is not allowed by an IAS.
Kontaktudvalget har klassificeret disse tilfælde på følgende måde: "spørgsmål, der kan rejse problemer for så vidt angår foreneligheden mellem internationale regnskabsstandarder og de valgmuligheder, som medlemsstaterne har i henhold til EF's regnskabsdirektiver", fordi der kun vil opstå et problem, når en medlemsstat gør brug af en specifik valgmulighed i regnskabsdirektiverne.
The Contact Committee has classified these cases as "Issues which might raise problems of compatibility between International Accounting Standards and the options granted by the Accounting Directives to Member States" because a problem would arise only when a specific option in the Accounting Directives is selected by a Member State.
I dette tilfælde vil et selskab, der er hjemmehørende i en medlemsstat, og som har valgt en i EF's regnskabsdirektiver hjemlet valgmulighed, der ikke er forenelig med IAS-standarderne, ikke kunne overholde disse.
In this case, a company belonging to the Member State which has selected an option in the Accounting Directives which is not compatible with the requirements of IAS will not be able to comply with IAS.
I denne del af dokumentet vil man således kortlægge, hvilke områder der skal undersøges nærmere på nationalt plan.
This part of the document thus points to areas which should be a particular focus for examination at national level.
Endelig skal det nævnes, at der er visse tilfælde, hvor EF's regnskabsdirektiver er formuleret anderledes end IAS-standarderne, hvilket kan give anledning til en konflikt.
Finally, certain cases exist where the different wording used in an Accounting Directive and an IAS could be understood as being a possible source of conflict.
For de vigtigste af disse tilfælde gives der i dokumentet en begrundelse for, hvorfor disse divergenser ikke reelt skulle give anledning til konflikter.
For those cases which appeared to be important, the document explains the reasons why these differences should not be perceived as conflicts.
Disse tilfælde omtales nærmere i afsnittet "Andre spørgsmål".
These cases are listed in the Section "Other issues".
KRAV I HENHOLD TIL INTERNATIONALE STANDARDER, DER REJSER PROBLEMER, FORDI DE IKKE ER I OVERENSSTEMMELSE MED REGNSKABSDIREKTIVERNE
D) REQUIREMENTS OF INTERNATIONAL ACCOUNTING STANDARDS WHICH RAISE PROBLEMS OF CONFORMITY WITH THE ACCOUNTING DIRECTIVES
I visse tilfælde er de krav, der følger af IAS-standarderne, ikke i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i EF's regnskabsdirektiver.
In certain cases, the requirements contained in IAS do not conform with those contained in the Accounting Directives.
Der er derfor konflikt mellem IAS-standarderne og den europæiske lovgivning.
A conflict therefore exists between IAS and European legislation.
IAS22 - Regnskaber for en flerhed af virksomheder
IAS22 - Business combinations.
I punkt 49-51 i IAS22-standarden fastsættes det, at negativ goodwill skal behandles som forudbetalte indtægter.
Paragraphs 49-50-51 of IAS22 state that negative goodwill should be treated as deferred income.
Den negative goodwill skal derfor systematisk anerkendes som indtægt i en periode, der ikke må overstige 5 år, regnet fra erhvervelsestidspunktet, medmindre en længere periode, der dog ikke må overstige 20 år, kan begrundes.
Accordingly, it should be recognised as income on a systematic basis over a period not exceeding five years unless a longer period not exceeding twenty years from the date of acquisition can be justified.
Artikel 31 i det syvende direktiv indeholder en bestemmelse vedrørende det særlige tilfælde, hvor et negativt forskelsbeløb kan opføres på resultatopgørelsen.
Article 31 of the 7th Directive establishes the specific cases in which the recognition of negative goodwill in the profit and loss account may be made.
De i syvende direktiv indeholdte regler divergerer således fra IAS22-standarden, og der kan derfor opstå en konflikt.
The rules contained in the 7th Directive differ from those in IAS22 in the same respect and therefore a conflict arises.
opføres på resultatopgørelsen, hvis forventede ugunstige resultater eller udgifter virkeliggøres.
Indeed, Article 31(a) of the 7th Directive states that the recognition in the profit and loss account can be made in so far as the expectation of unfavourable results or costs materialises.
En sådan forventning om ugunstige resultater og udgifter vil normalt virkeliggøres gradvist og inden for et begrænset tidsrum, således at den regnskabsmæssige behandling, der følger af artikel 31, litra a), i syvende direktiv i praksis vil have samme virkning som en systematisk aktivering, således som foreskrevet i IAS22-standarden.
Normally, such an expectation relating to unfavourable costs and results will materialise gradually and in a limited period of time, so that the accounting treatment arising from the application of Article 31(a) of the 7th Directive would in practice have identical effects as the "systematic" recognition in income prescribed by IAS22.
Hertil kommer, at ordet "systematisk", der er anvendt i IAS22-standarden, ikke altid forstås som værende en "gradvis, lineær" afskrivning.
In addition, the word "systematic" used by IAS22 is not always understood as meaning "gradual, straight-line" amortisation.
Da artikel 33 ikke indeholder nogen bestemmelse om, hvorledes negativ goodwill skal behandles, foreslår Kontaktudvalget, at Kommissionen - når syvende direktiv skal ændres - foreslår en ny affattelse af artikel 31, således at det præciseres, hvorledes negativ goodwill skal behandles regnskabsmæssigt for derved at komme i overensstemmelse med den regnskabsmæssige behandling, der er foreskrevet i IAS22-standarden.
As Article 31 does not state how negative goodwill should be treated, the Contact Committee suggests that the Commission, at the occasion of an amendment of the 7th Directive, propose a re-draft of Article 31, so as to clarify the accounting treatment of negative goodwill and bring it in line with the treatment required by IAS22.
IAS27-standarden - Konsoliderede regnskaber og regnskabsmæssig behandling af kapitalinteresser i datterselskaber7
IAS27 - Consolidated Financial Statements and Accounting for Investments in Subsidiaries.6
I henhold til artikel 14, stk. 1, i det syvende direktiv kan en virksomhed, udelades af det konsoliderede regnskab, hvis dets medtagelse vil være uforeneligt med kravet om, at regnskabet skal give et pålideligt billede.
Article 14 (1) of the 7th Directive states that an undertaking must be excluded from the consolidated accounts when its inclusion would be incompatible with the true and fair view.
IAS27-standarden indeholder derimod en bestemmelse om, at udelukkelse fra det konsoliderede regnskab kun skal ske, hvis kontrollen er af midlertidig karakter, eller dersom datterselskabet opererer under strenge og langvarige restriktioner.
In contrast, IAS27 only provides for an exclusion from consolidation when the control is intended to be temporary or where the subsidiary operates under severe longterm restrictions.
Men en obligatorisk udelukkelse fra det konsoliderede regnskab i henhold til artikel 14, stk. 1, i det syvende direktiv vil næppe forekomme hyppigt.
However, the mandatory exclusion from consolidation in Article 14(1) of the 7th Directive is not likely to occur frequently.
Der er nemlig sket en udvikling, siden syvende direktiv blev vedtaget, fordi flere og flere datterselskaber nu medtages i de konsoliderede regnskaber, uanset karakteren af den virksomhed, de udøver i forhold til moderselskabet.
As a matter of fact, a development has taken place since the adoption of the 7th Directive, whereby more and more subsidiaries have been included in consolidated accounts, regardless of the nature of their business compared with that of the parent undertaking.
Det er nu den generelle opfattelse, at datterselskaber bør medtages i de konsoliderede regnskaber, men hvor man så i regnskabsnoterne giver relevante oplysninger om, hvilke former for aktiviteter der udøves.
It is generally believed now that preference should be given to the inclusion of the subsidiary in the consolidated accounts with appropriate information (on a segmented basis) in the notes.
Kontaktudvalget mener, at selv om der er en konflikt mellem affattelsen af artikel 14, stk. 1, i syvende direktiv og IAS27-standarden, skal kravet om, at et datterselskab skal udelukkes fra konsolideringen i henhold til artikel 14, stk. 1, ikke i dag forstås på samme måde, som det var intentionen, da syvende direktiv oprindeligt blev udarbejdet.
The Contact Committee believes that, although a conflict exists between the wording of Article 14(1) of the 7th Directive and IAS27, the requirement to exclude a subsidiary from the scope of the consolidation on the basis of Article 14(1) should not be read today in the same way as it was intended when the 7th Directive was originally drafted.
Kontaktudvalget er derfor af den opfattelse, at IAS27-standarden, hvorefter man ikke kan udelukke en virksomhed fra det konsoliderede regnskab på grund af divergerende aktiviteter, bedre afspejler den
The Contact Committee therefore considers that the wording of IAS27 which does not allow for any exclusion on the ground of different activities better reflects the present situation and suggests that the Commission, at the occasion of an amendment of the 7th Directive, propose a re-draft of Article 14, in order to bring it more in line with today's practice and with IAS27.
De betragtninger, som fremføres i dette afsnit gælder ikke for blandede koncerner, der både omfatter banker og forsikringsselskaber, og som ofte omtales som "finansielle konglomerater", fordi dette aspekt endnu ikke har været nærmere behandlet af Kontaktudvalget.
The considerations expressed in this paragraph do not apply to those mixed groups comprising banks and insurance undertakings which are often referred to as "financial conglomerates", because this matter has not yet been specifically examined by the Contact Committee.
FORHOLD, DER KAN GIVE ANLEDNING TIL PROBLEMER I RELATION TIL SPØRGSMÅLET OM, HVORVIDT DE INTERNATIONALE REGNSKABSSTANDARDER ER I OVERENSSTEMMELSE MED DE VALGMULIGHEDER, SOM MEDLEMSSTATERNE HAR I HENHOLD TIL REGNSKABSDIREKTIVERNE
E) ISSUES WHICH MIGHT RAISE PROBLEMS OF COMPATIBILITY BETWEEN THE INTERNATIONAL ACCOUNTING STANDARDS AND THE OPTIONS GRANTED BY THE ACCOUNTING DIRECTIVES TO MEMBER STATES.
En række problemer opstår, fordi en bestemt regnskabsmæssig behandling er obligatorisk i henhold til en IAS-standard, mens den er fakultativ i henhold til EF's regnskabsdirektiver.
A certain number of issues result from accounting treatments that are compulsory under the IAS but that are optional under the Accounting Directives.
Risikoen for konflikt gør sig ikke gældende i relation til den europæiske lovgivning, da det altid er muligt at vælge en behandling som stemmer overens med IAS-standarderne.
These issues do not generate any conflict from the point of view of European legislation, as it is always possible to choose a treatment which is in line with IAS.