natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Emnebladene skulle derfor udarbejdes som resumeer, der indeholdt alle vigtige aspekter uden for mange detaljer, og som var udformet så pædagogisk som muligt.
This meant that each fact sheet took the form of a summary, outlining the main aspects without going into detail, in a clear and instructive approach.
Dette oprindelige mål blev delvis glemt i de følgende udgaver: Emnebladenes antal øgedes, og en del blev over drevent detaljerede og dermed tunge at læse.
The original purpose has been somewhat obscured in successive editions, as fact sheets have proliferated, sometimes taking detail to excess.
Med den nye udgave tilstræbes det at vende tilbage til den oprindelige ¡de.
This edition attempts to return to the original intentions.
Ved at fjerne eller sammenlægge en række tidligere emneblade (der er nu 143 i stedet for 191), begrænse antallet af henvisninger og anvende strenge kriterier for de enkelte emneblades længde er det samlede dokument gjort mindre omfattende.
The complete set has been abridged by deleting or combining some sheets, reducing the total from 191 to 143, cutting down the reference system and imposing strict physical limits on each fact sheet in turn.
Samtidig er dokumentets opbygning - i dele og kapitler - gjort mere hensigtsmæssig.
The general structure, in parts and chapters, has been tightened up.
Målet har været at give alle emneblade samme form og struktur og udfærdige dem så klart og præcist som muligt.
We have taken pains to ensure that every sheet follows a standard pattern and presentation and is worded as concisely and clearly as possible.
Desuden er det naturligvis tilstræbt at tage hensyn til den seneste udvikling ved at ajourføre de eksisterende emneblade eller oprette nye.
At the same time, we have of course endeavoured to take account of recent developments by updating old fact sheets and creating new ones.
Det er håbet, at disse bestræbelser har gjort embladene lettere at læse og dermed mere nyttige for brugeren, så det er muligt hurtigt at opnå tilstrækkeligt indblik i, hvor langt den europæiske integrationsproces er nået på et givent område.
We hope that these efforts will produce a more readable result, of greater use to readers by providing them with a rapid but adequate review of the state of progress of any of the main aspects of European integration.
Hvis læseren ønsker at uddybe sin viden, må han ty til specialiserede værker, bl.a. de undersøgelser, som Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Forskning også udgiver, og som interesserede kan rekvirere gratis, så længe lager haves.
Readers wishing to go into greater detail are referred to more specialist works, including those produced by the Directorate-General for Research itself, which can be forwarded to the general public free of charge while stocks last.
Denne nummerering er anvendt, når der i teksten henvises til et andet emneblad, idet sådanne henvisninger er markedet med en asterisk (*) foran nummeret.
This numbering system is used for cross-references to other fact sheets, indicated by an asterisk.
I indholdsfortegnelsen forrest i dokumentet er emnebladene opstillet i nummerorden under angivelse af de enkelte dele og kapitler.
At the beginning of the collection a contents section lists all the fact sheets numbered in this way and arranged in parts and chapters.
Der gøres endelig opmærksom på, at der også er adgang til emnebladene via databasen Epoque.
Fact Sheets can also be accessed via the Epoque database.
DEN EUROPÆISKE UNIONS STRUKTUR OG OPBYGNING
HOW THE EUROPEAN COMMUNITY WORKS
Den europæiske integrationsproces - historisk baggrund
Historical bases of European integration
De oprindelige traktater Udviklingen frem til Maastrichttraktaten
The first Treaties Developments up to the Treaty of Maastricht
Den Europæiske Union og dens perspektiver
The European Union and its prospects
Fællesskabets retsorden i hovedtræk
Main characteristics of the Community legal system
Nærhedsprincippet
The principle of subsidiarity
Europa-Parlamentet: historisk udvikling
The European Parliament: historical background
Europa-Parlamentet: beføjelser Europa-Parlamentet: opbygning og arbejdsgang Europa-Parlamentet: valgregler Europa-Parlamentet: forbindelserne med de nationale parlamenter Rådet Det Europæiske Råd Kommissionen Domstolen og Retten i Første Instans Revisionsretten Det Økonomiske og Sociale Udvalg Regionsudvalget Den Europæiske Investeringsbank Ombudsmanden Beslutningsprocedurer
The European Parliament: powers The European Parliament: organization and operation The European Parliament: electoral procedures The European Parliament: relations with the national parliaments The Council The European Council The Commission The Court of Justice and the Court of First Instance The Court of Auditors The Economic and Social Committee The Committee of the Regions The European Investment Bank The Ombudsman
Traditionelle beslutningsprocedurer (hørings- og samarbejdsproceduren) Den fælles beslutningsprocedure Budgetproceduren
Up to the Treaty on European Union After the Treaty on European Union The budgetary procedure
Fællesskabets indtægter og udgifter Gennemførelse af budgettet Budgetkontrol
Community revenue and expenditure Implementation of the Community budget Budgetary control
BORGERNES EUROPA
CITIZENS' EUROPE
Overholdelse af de grundlæggende rettigheder i EU Unionsborgerne og deres rettigheder Fri bevægelighed for EU-medlemsstatemes borgere Valgret og valgbarhed Unionsborgernes ret til at indgive andragender
Respect for fundamental rights in the Union Citizens of the Union and their rights Freedom of movement for persons Electoral rights and eligibility The right of petition
DET INDRE MARKED
THE SINGLE MARKET
Principperne for og den almindelige gennemførelse af det indre marked
Principles and general completion of the internal market
Fri bevægelighed for arbejdstagere Etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser samt gensidig anerkendelse af eksamensbeviser Frie kapitalbevægelser
Free movement of goods Freedom of movement for workers Freedom of establishment and provision of services and mutual recognition of diplomas Free movement of capital
Konkurrencereglerne
Rules on competition
Statsstøtte Statsvirksomheder, særlige eller eksklusive rettigheder, offentlige tjenester Åbning af markederne for offentlige indkøb, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter
Concerted practices Abuse of a dominant market position and merger control State aid Public undertakings, special or exclusive rights and public services Opening up public contracts
Tilnærmelse af lovgivningerne
Approximation of legislation
Selskabsret Banker, forsikringsvæsen og værdipapirer Intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret Merværdiafgift (moms) Punktafgifter på alkohol og tobak Energiafgifter Personbeskatning og selskabsbeskatning Skatte- og afgiftspolitik
Company law Banking, insurance and securities Intellectual, industrial and commercial property Value added tax Excise duties on alcohol and tobacco The taxation of energy Personal and company taxation Budgetary policy and taxation
DE FÆLLES POLITIKKER
COMMON POLICIES
Rom-traktaten og Det Grønne Europa Reformen af den fælles landbrugspolitik Markeds- og prispolitikken: de fælles markedsordninger (FMO) Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen Den samfundsstrukturelle landbrugspolitik - Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen Den agromonetære ordning Landbrugspolitikken over for tredjelande - landbrugsaftalerne inden for rammerne af GATT/WTO Landbrugspolitiske aspekter i forbindelse med udvidelsen af EU Den fælles landbrugspolitik i tal
Reform of the common agricultural policy The agricultural market and price policy - common organizations of the market EAGGF - Guarantee section The agricultural sociostructural policy: EAGGF - Guidance section The agrimonetary system The external agricultural policy: agricultural agreements under GATT/WTO The agricultural aspects of enlargement The CAP in figures
Skovbrugspolitik
Forestry policy
Økonomisk og social samhørighed Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)
Economic and social cohesion The European Regional Development Fund
Definition af transeuropæiske net
Definition of transEuropean networks
Finansiering af de transeuropæiske net
Financing the transEuropean networks
Stålindustrien Skibsbygningsindustrien Automobilindustrien Den kemiske industri og medicinalindustrien Fly- og rumfartsindustrien Telekommunikation Den audiovisuelle industri Nye industriteknologier
Steel industry Shipbuilding The automobile industry The chemical and pharmaceutical industry The aerospace industry Telecommunications The audiovisual industry New industrial technologies
Social- og arbejdsmarkedspolitik
Social and employment policy
Generelle principper for EU's social- og arbejdsmarkedspolitik Den Europæiske Socialfond Beskæftigelsespolitik Social tryghed for vandrende arbejdstagere Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter - information, høring og deltagelse af arbejdstagere Lige muligheder for mænd og kvinder Mennesker med handicap, ældre og socialt udstødte
General principles of social and employment policy The European Social Fund Employment policy Social security for migrant workers Health and safety at work Social dialogue. Information, consultation and participation of workers Equal rights for men and women The disabled, the elderly and the excluded
Generelle principper for EU's miljøpolitik Luftforurening Vandforurening Behandling af affald Støj Farlige stoffer og farlige teknologier Naturbeskyttelse
Environment policy: general principles Air pollution Water pollution Treatment of waste Noise Dangerous substances and technologies Nature conservation
Forbrugerpolitik: principper og instrumenter Forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger Folkesundhed
General consumer policy: principles and instruments Consumer protection measures Public health
Samarbejde om retlige og indre anliggender
Cooperation in justice and internal affairs
Visum, indvandrings- og asylpolitik
Justice and home affairs: rules and practice on cooperation Judicial and police cooperation Visa, immigration and asylum policy
Små og mellemstore virksomheder
EUROPEAN PARLIAMENT · Directorate-General for Research
Den monetære integrations historiske udvikling EMS og ECU Den Økonomiske og Monetære Union: faser Den Økonomiske og Monetære Union: institutioner
The historical development of monetary integration The EMS and the Ecu The stages of economic and monetary union The institutions of economic and monetary union
Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)
Common foreign and security policy (CFSP)
Udenrigspolitikken: mål, mekanismer og resultater Forsvar af menneskerettighederne
Foreign policy: aims, instruments and achievements Defending human rights
Den fælles sikkerhedspolitik og WEU
Common security policy and the WEU
EU og Verdenshandelsorganisationen (WTO/GATT)
The European Union and the World Trade Organization (WTO/GATT)
EU's forbindelser med forskellige lande og områder
Relations with certain countries or regions
EU's udvidelse og problematikken i forbindelse hermed
The problem of enlargement
Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) Landene i Central- og Østeuropa De uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen Landene i det nordlige Middelhavsområde Det sydlige og det østlige Middelhavsområde - Maghreb- og Machrek-landene De Forenede Stater og Canada Latinamerika Golfstaterne Japan Kina SAARC (Den Sydasiatiske Organisation for Regionalt Samarbejde) - landene i Sydasien ASEAN og andre lande i Sydøstasien Australien og New Zealand Generel udviklingspolitik Generelle principper for EU's udviklingspolitik Den generelle præferenceordning (GSP) Finansiel og faglig bistand til udviklingslandene i Asien og Latinamerika Humanitær bistand
A general survey of development policy The Community's generalized system of preferences (GSP) Financial and technical aid Humanitarian aid
Den fjerde Lomé-konvention: generelt Stabilisering af eksportindtægterne (Stabex) og systemet for mineprodukter (Sysmin) Finansielt og fagligt samarbejde
Fourth Lomé Convention: general survey Stabilization of export earnings (STABEX) and system for mineral products (SYSMIN) Financial and technical cooperation
Den Europæiske Unions Struktur og opbygning
How the European Community works
DE OPRINDELIGE TRAKTATER
THE FIRST TREATIES
RETSGRUNDLAG som starten på Det Europæiske Fællesskab.
LEGAL BASIS
— Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) eller Paris-traktaten, der blev undertegnet den 18. april 1951, trådte i kraft den 25. juli 1952.
— The Treaty of the European Coal and Steel Community (ECSC), or Treaty of Paris, was signed on 18 April 1951 and came into force on 25 July 1952.
For første gang accepterede en gruppe lande at indlede en integrationsproces.
For the first time, a group of states agreed to work towards integration.
Med denne traktat skabtes grundlaget for opbygningen af et Europæisk Fællesskab (EF), eftersom der oprettedes en "Høj Myndighed", en Parlamentarisk Forsamling, et Ministerråd, en Domstol og et Rådgivende Udvalg.
The Treaty made it possible to lay the foundations of the Community by setting up a 'High Authority', a Parliamentary Assembly, a Council of Ministers, a Court of Justice and a Consultative Committee.
Den 9. maj 1950 erklærede Robert Schuman: "Europa skabes ikke på én gang, eller med et bygningskompleks.
On 9 May 1950 Robert Schuman declared: 'Europe will not be built in a day nor as part of some overall design; it will be built through practical achievements that first create a sense of com mon purpose'.
Det udvikles gennem konkrete handlinger, som i første omgang skaber en faktisk samhørighed". På basis· af dette princip undertegnede Frankrig, Italien, Tyskland og Beneluxlandene Paris-traktaten, som hovedsagelig til sigter følgende:
— the free movement of products and free access to sources of production;
— frie varebevægelser og fri adgang til produktionssiderne; derne;
— respect for the rules of competition and price trans parency;
— Traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Økono miske Fællesskab (EØF) og om oprettelse af Det Euro pæiske Atomenergifællesskab (EAEF eller Euratom), også kaldet Rom-traktaterne, der blev undertegnet den 25. marts 1957, trådte i kraft den 1. januar 1958.
— The Treaties of the European Economic Community (EEC) and the European Atomic Energy Community (EAEC, otherwise known as 'Euratom'), or the Treaties of Rome, were signed on 25 March 1957 and came into force on 1 January 1958.
Medens EKSF-traktaten blev indgået for 50 år (artikel 97), blev Rom-traktaterne indgået for ubegrænset tid (EØF-trakta-tens artikel 240 og Euratomtraktatens artikel 208); denne fremgangsmåde svarer bedst til målsætningen for euro pæisk integration.
Although the EAEC Treaty was concluded for 50 years (Article 97), the Treaties of Rome were concluded 'for an unlimited period' (Article 240 of the EEC Treaty and Article 208 of the EAEC Treaty), a for mula that most closely serves the purposes of European integration.
— konstant overvågning af markedet for at undgå forstyrrelser, som kan gøre det nødvendigt at indføre produktionskvotaer;
— support for modernization and conversion of the coal and steel sectors.
Efter undertegnelsen af traktaten forelagde René Pieven (fransk minister) på et tidspunkt, hvor Frankrig var imod gendannelsen af en tysk militær styrke på nationalt plan, planer om oprettelse af en Europahær.
Following the signing of the treaty, although France was opposed to the reconstitution of a German national military force, René Pleven envisaged the formation of a European army.
Det Euro pæiske Forsvarsfællesskab (EDC), som man forhandlede sig frem til i 1952, skulle ledsages af et politisk fælles skab (EPC).
The European Defence Community (EDC) negotiated in 1952 was to have been accompanied by a political Community (EPC).
De to projekter blev opgivet, efter at den franske Nationalforsamling havde nægtet at godkende ratifikationen af traktaten den 30. august 1954.
Both plans were shelved following the French National Assembly's refusal to ratify the treaty on 30 August 1954.
— Det Europæiske Økonomiske Fællesskab havde som mål at skabe et fælles marked baseret på fri bevægelighed på fire områder - varer, personer, kapital og tjene steydelser - og gradvis at tilnærme medlemsstaternes økonomiske politik til hinanden.
— The avowed intentions of the founders of the ECSC were that it should be merely a first stage towards a 'European Federation'.
— Formålet med Euratom var at samordne de forskningsprogrammer, som medlemsstaterne allerede havde påbegyndt eller stod umiddelbart for at påbegynde.
The common market in coal and steel was to be an experiment which could gradually be extended to other economic spheres, culminating in a 'political' Europe.
Konkrete planer med det formål at sætte skub i den europæiske integrationsproces, efter at EDC-traktaten var faldet til jorden, fremsattes på Messina-konferencen (juni 1955) på to områder, toldunion og atomenergi. Disse planer førte til undertegnelsen af de to traktater, EØF-traktaten og Euratom-traktaten.
Efforts to get the process of European integration under way again following the failure of the EDC took the form of specific proposals at the Messina Conference (in June 1955) on a customs union and atomic energy.
— De tre traktaters præambler viser, at inspirationen til oprettelsen af Fællesskaberne var den samme, nemlig en overbevisning om, at det var nødvendigt for de euro pæiske lande at skabe grundlaget for en fælles skæbne, som er deres eneste mulighed for at styre fremtiden.
— The aim of the European Economic Community was to establish a common market based on the four free doms of movement - of goods, persons, capital and services - and the gradual convergence of economic policies. cies.
a. EØF-traktatens bestemmelser havde bl.a. til formål: — at ophæve toldafgifterne mellem medlemsstaterne; — at indføre en fælles toldtarif;
— The aim of Euratom was to coordinate the research programmes already under way or being prepared in the Member States.
GRUNDLÆGGENDE PRINCIPPER - UDVIKLING I RETNING AF EØF-TRAKTATENS DOMINANS
— the elimination of customs duties between Member States;
— at indføre en fælles politik på landbrugsområdet og i transportsektoren;
— the introduction of a common policy for agriculture and transport;
— at oprette en europæisk socialfond; — at oprette en europæisk investeringsbank;
— the creation of a European Social Fund; — establishment of a European Investment Bank;
— at udvikle tættere forbindelser mellem medlemsstaterne. terne.
— the development of closer relations between the Member States.
De Europæiske Fællesskaber (EKSF, EØF og Euratom) er resultatet af en langsom gradvis udvikling af den euro pæiske idé, der hænger uløseligt sammen med de begivenheder, som rystede kontinentet.
The European Communities (the ECSC, EEC and Euratom) were born of a gradual process of thinking about Europe, an idea that was closely bound up with the events that had shattered the continent.
Efter Anden Ver denskrig var det nødvendigt at omlægge nøgleindustrierne, navnlig stålindustrien.
In the wake of the Second World War the major industries, in particular the steel industry, needed reorganizing.
Europas fremtid, som var truet af konfrontationen mellem Øst og Vest, afhang af Frankrigs og Tysklands forsoning.
The future of Europe, threatened by East-West confrontation, lay in Franco-German reconciliation.
Den appel, som den 9. maj 1950 blev udsendt af den franske udenrigsminister Robert Schuman, kan betragtes
The appeal made by Robert Schuman, the French Foreign Minister, on 9 May 1950 may be considered as the starting point for the Community.
Til gennemførelse af disse målsætninger indeholdt EØF-traktaten retningsgivende principper og fastsatte rammerne for EF-institutionernes lovgivningsvirksomhed. Der var tale om følgende fælles politikker: den fælles
At that time, the choice of coal and steel was highly symbolic: in the early 1950s coal and steel were still seen as vital industries, b. The Euratom Treaty laid down highly ambitious objectives, including the 'speedy establishment and growth of nuclear industries'.
Den Europæiske Unions Struktur og opbygning landbrugspolitik (artikel 38-43), transportpolitikken (artikel 74-75) og den fælles handelspolitik (artikel 110-113).
How the European Community works delicate nature of the nuclear sector, which involved the vital interests of the Member States (defence and nation al independence), the Euratom Treaty had to scale down its ambitions.
Hermed understregedes EØF's dominans i forhold til de mere sektorrelevante fællesskaber, EKSF og Euratom.
From that time onwards, the EEC became more prominent than the ECSC and the EAEC (the sectoral Communities).
Det var de mere generelle EØF-bestemmelsers sejr over sameksistensen af to organisationer med kompetence inden for specifikke sektorer og dermed EØF-institutio-nernes sejr.
It represented a triumph for the general purpose and institutions of the EEC over the two coexisting sectoral organizations.
Udskiftningen af medlemsstaternes finansielle bidrag med Fællesskabernes egne indtægter (toldafgifter, landbrugsafgifter og momsandel) bevirkede, at Europa-Parlamentets budgetbeføjelser blev udvidet en første gang; Luxembourg-traktaten af 22. april 1970 indeholdt de konkrete bestemmelser herom.
The replacement of financial contributions from the Member States by the Community's own resources (customs duties, agricultural levies and a percentage of VAT) led to extension of the European Parliament's budgetary powers for the first time.
En anden traktat, der vedrørte samme spørgsmål, og som øgede Parlamentets beføjelser yderligere, blev undertegnet den 22. juli 1975 i Bruxelles.
The Treaty of Luxembourg, signed on 22 April 1970, laid down their scope. A second
UDVIKLINGEN FREM TIL MAASTRICHT-TRAKTATEN
DEVELOPMENTS UP TO THE TREATY OF MAASTRICHT
FÆLLESAKTENS INDHOLD
CONTENT OF THE SINGLE ACT
Den europæiske fælles akt (fællesakten eller "EF-pak-ken"), som er et resultat af konklusionerne fra Det Euro pæiske Råds møde i december 1985, kan betragtes som et første skridt i en lang proces, der hører sammen med Europa-Parlamentets initiativ på det institutionelle område og Det Europæiske Råds beslutninger i årene 1984-1985.
The Single European Act (SEA), which was the outcome of a European Council meeting in December 1985, may be regarded as the first stage in a lengthy process which is linked to an institutional initiative by the European Parliament and decisions taken by the European Council meetings in 1984 and 1985.
Fællesakten er den første omfattende ændring af Rom traktaterne.
It was the first substantial change to be made to the Treaty of Rome.
Reformen af traktaterne indebærer først og fremmest, at Fællesskabets virkefelt udvides ved udvikling af de eksisterende fælles politikker og indførelse af nye politikker, at der træffes flere flertalsafgørelser i Rådet, at der ind føres en samarbejdsprocedure mellem Europa-Parlamentet og Rådet, at Parlamentets får beføjelse til at afgive "samstemmende udtalelse", og at det politiske samarbejde styrkes.
The revision of the treaties is mainly concerned with widening the Community's scope for action by developing common policies and new policy-making, extending majority voting in the Council, introducing a procedure for cooperation between the Council and Parliament, granting Parliament a power of 'assent' and strengthening political cooperation.
Desuden får Kommissionen i sin egenskab af traktaternes vogter udvidede gennemførelsesbeføjelser og eneret til at fremsætte forslag vedrørende alle EF-spørgsmål (jf. EØF-traktatens artikel 145, 3. led).
The Commission, as guardian of the treaties, is also given wider implementing powers and an exclusive right to submit proposals on all matters subject to Community legislation (see Article 10, third indent).