natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kvinder har tendens til at starte tidligere på en videregående uddannelse end mænd.
Women tend to enter higher education younger than men.
Dette kan være en følge af, at kvinder foretrækker de ofte kortere almene uddannelser på gymnasialt niveau, og at de har et mere harmonisk uddannelsesforløb (færre går om). Det kan ligeledes formodes, at værnepligten indvirker på mænds uddannelsesforløb.
This earlier entry could be the result of more girls opting for shorter courses of general secondary education, of a less disrupted school career (less repeating of years), or of the effect of compulsory national service on boys' education.
Beregningen af det europæiske gennemsnit for andelen af studerende på de videregående uddannelser fordelt efter alder og køn er foretaget ved at sætte det samlede antal studerende fordelt efter alder og køn for de ti medlemslande i Den Europæiske Union, som der foreligger data for (Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Nederlandene, Østrig, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige), i forhold til det samlede antal unge i de pågældende aldersgrupper i disse medlemslande.
The European higher education rate by age and sex is calculated as the ratio of the total numbers of students, broken down by age and by sex, in the 10 Member States for which data are available (Denmark, Germany, Spain, France, Ireland, the Netherlands, Austria, Finland, Sweden, the United Kingdom) to the total age cohorts in question in these Member States.
DE SAMFUNDSVIDENSKABELIGE UDDANNELSER: DET MEST ATTRAKTIVE STUDIEOMRÅDE — I SAMTLIGE EUROPÆISKE MEDLEMSLANDE —
SOCIAL SCIENCES: THE MOST POPULAR AREA OF STUDY IN ALL THE MEMBER STATES
FIGUR F6 — STUDERENDE PÁ DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER FORDELT PÅ STUDIEOMRÅDE 1992/1993
GRAPH F6: HIGHER EDUCATION STUDENTS BY FIELD OF STUDY (ESTIMATE FOR 12 MEMBER STATES), 1992/93
En stor del af de studerende vælger de samfundsvidenskabelige fag.
A considerable proportion of students are pursuing studies in the various social sciences subjects.
Fag. som forbereder de unge til erhverv industrien, udgør den næststørste gruppe, idet 17% af de unge ønsker at blive ingeniør eller arkitekt eller at beskæftige sig med transport og telekommunikation.
The next commonest group of subjects is that leading to careers in industry, with 17% wanting to become engineers or architects, or work in transport or telecommunications.
Jura og medicin vælges af hhv. 9% og 10% af de studerende.
Law and medical sciences attract 9 and 10% respectively of the student population.
Os'r'c , 'isas sr„ce'r"Cr e" rat ~ec cá 'ere studieområder. Ce: Foranede Kongerige, ...ra e' ~dxr?~.e' ·\,Γ­.= 'ΊΟ-=, -~ > *;ΙΟ~ reseci -'..r;=: ­­,·—¿ζο~ :ς io-.j-e-rexr ί'· -adage
Austria: Some students are included in more than one subject area.
Eier er flest studerende inden for de samfund; die fleste irmiedlleniislande. Dette er især markar
It is in the category of Social sciences and business studies that one finds the greatest proportion of students in most countries.
Ingenior-„ arkitekt- og tiransportuddannelser indtager generelt andenpladsen — de ligger endda på foirstepJadsen i Girækenland og Finland.
The field of Engineering, architecture and transport is generally the second most popular or even the most popular (Greece and Finland).
Det drejer sig imidlertid om mindre forskelle.
However, the differences are minor.
I Spanien og litalleni Basser mange studerende jura. Sammenlignet med de ovrige medlemslande er der flest staterande ¡oden for de eksakte videnskaber i Irland.
In Spain and Italy, a large number of students are enrolled in law.
Uddannelserne inden for kategorien »andet«, som ¡isaeir omfatter læreruddannelsen, er særlig attraktive i Portugal og Det Forener!
Subjects included under 'Other', leading mainly to teaching careers, are extremely popular in Portugal and the United Kingdom.
PIGER FORETRÆKKER HUMANIORA OG MEDICIN
WOMEN PREFER ARTS AND MEDICAL SCIENCES
Kvinder foretrækker klart visse fag frem for andre.
Some subject areas are clearly more dominated by women than others.
I hele Den Europæiske Union vælger kvinder således i hojere grad end mænd de humanistiske fag, kunst, religion, jura og medicin samt de fag, der horer under kategorien »andet«, som især omfatter læreruddannelsen.
Throughout the European Union, women choose humanities, religion and fine arts, law, medical sciences, health and hygiene, and non-classified disciplines, including in particular teacher training, more often than men.
Antallet af kvindelige studerende overstiger det europæiske gennemsnit inden for humaniora, kunst og religion i Italien og inden for de samfundsvidenskabelige fag i Spanien, Irland, Portugal, Finland og Sverige.
The women's participation rate is above the European average in arts, religion and fine arts in Italy, and in social sciences in Spain, Ireland, Portugal, Finland and Sweden.
Kvinder vælger oftere matematik og datalogi i Italien og Portugal og ingeniøruddannelser i Danmark, Grækenland, Spanien, Italien og Portugal.
Women enrol more frequently in mathematics and information technology in Italy and Portugal, and in engineering studies in Denmark, Greece, Spain, Italy and Portugal.
Der er især mange kvindelige studerende inden for medicin i Danmark, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige.
A great number of women take medical sciences courses in Denmark, Portugal, Finland, Sweden and the United Kingdom.
SAMFUNDSVIDENSKABELIGE FAG, HANDEL
SOCIAL SCIENCES, BUSINESS STUDIES
EKSAKTE VIDENSKABER
NATURAL SCIENCES m%
Der europæiske gennemsnit for andelen af kvindelige studerende pr. studieområde er beregnet på grundlag af det samlede antal studerende fordelt på studieområde og køn for de medlemslande i Unionen, som der foreligger data for.
The European rate for women by field of study is calculated on the basis of the total number of students, broken down by area of study and by sex, in those Member States for which data are available.
STUDERENDE I VISSE MEDLEMSLANDE VÆLGER AT TAGE EN ­ VIDEREGÅENDE UDDANNELSE I ET ANDET UNIONSLAND ­
SOME NATIONALITIES PURSUE THEIR HIGHER EDUCATION IN ANOTHER MEMBER STATE
Figur F9 viser andelen af unge, der i hver af Unionens femten medlemslande vælger at tage en videregående uddannelse i udlandet.
The graph below presents the percentages of young people with each of the 15 nationalities of the European Union pursuing their higher education abroad.
FIGUR F9 — ANDELEN AF STUDERENDE, DER TAGER EN VIDEREGÅENDE UDDANNELSE I ET ANDET EU­MEDLEMSLAND FORDELT PÅ NATIONALITET, 1992/1993
GRAPH F9: PERCENTAGES OF HIGHER EDUCATION STUDENTS STUDYING IN ANOTHER MEMBER STATE OF THE EU, BY NATIONALITY, 1992/93
Wß: Belgien, Portugal, Sverige: Der foreligger Ingen data, der skelner mellem udenlandske studerende og nationale studerende ved de videregående uddannelser.
Belgium, Portugal and Sweden: There are no data differentiating between foreign and indigenous students in higher education.
Tallene er derfor underestimerede.
Percentages are therefore underestimated.
Grækenland: Kun studerende på ISCED­niveau 5 og 6 er medregnet. Dataene for ISCED­niveau 6 omfatter kun nye studerende.
Greece: Only students enrolled at ISCED levels 5 and 6 are taken into account.
Italien, Finland: Kun studerende på ISCED­niveau 7 er medregnet.
Italy and Finland: Only students enrolled at ISCED level 7 are taken into account.
Der er flest græske, irske, luxembourgske, østrigske og portugisiske studerende, der tager en videregående uddannelse i et andet medlemsland i Den Europæiske Union.
A greater number of Greek, Irish, Luxembourg, Austrian and Portuguese students than any other nationality go abroad to pursue their higher education in another Member State of the European Union.
Luxembourg udgør et særligt tilfælde, idet der i dette medlemsland kun er et begrænset tilbud af videregående uddannelser; de studerende er derfor nødt til at fortsætte deres uddannelse i udlandet.
The case of Luxembourg is very particular; there is only a limited provision of higher education in that country, and students are therefore obliged to study abroad.
Andelen af studerende, der tager er / videregående uddannelse i et ar idet medlemsland i Den Europæiske Union, er beregnet på grundlag af i mtallet af studerende af en given nationalitet, der studerer i et andet medlemsland, divideret med antall 3? af studerende af samme na tionalitet, der er indskrevet på en videregående uddannelse i deres ege t land.
The percentage of higher education students studying in another Member State of the European Union is arrived at by dividing the total number of students of a given nationality enrolled to study in a country other than their own, divided by the number of students of that nationality studying in their own country, and then multiplied by 100.
KORT F2 — ANDEL AF UDENLANDSKE STUDERENDE PÅ DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER
MAP F2: PERCENTAGES OF NON-NATIONAL STUDENTS IN HIGHER EDUCATION,
Østrig: Visse studerende medregnes flere gange. Det Forenede Kongerige: Studerende defineres som udlændinge, hvis de ikke har status som fastboende i landet.
Austria: Includes some multiple counting.
Deltidsstuderende er ikke medregnet.
Part-time students are excluded.
De europæiske hovedstæder udøver en vis tiltrækning på udenlandske studerende.
European capital cities have an attraction for foreign students.
Der er ligeledes en relativt stor procentdel af udenlandske studerende i visse regioner: Østfrankrig, den østlige og vestlige del af Østrig, den sydøstlige del af England, East-Anglia, Wales og Nordirland.
Other regions are also chosen by a relatively significant number of foreign students: eastern France, eastern and western Austria, the South-East of England, East-Anglia, Wales and Northern Ireland.
Hver gruppe indeholder samme antal regioner.
The quantité method was used in the construction regions.
OVER EN FEMTEDEL AF DE UNGE EUROPÆERE HAR EN VIDEREGÅENDE UDDANNELSE —
MORE THAN ONE FIFTH OF YOUNG EUROPEANS ARE HIGHER EDUCATION GRADUATES
Andelen af 30­årige med en videregående uddannelse er højest i Belgien (29%).
It is in Belgium that the greatest number of 30­year­olds hold a higher education qualification (29%).
Man kan observere en relativt høj procentandel i Danmark (26%) og i Sverige (25%).
In Denmark, there is also a relatively high percentage (26%) and likewise in Sweden (25%).
Der er mellem 20% og 25% 30­årige med en videregående uddannelse i ni medlemslande (Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Finland og Det Forenede Kongerige). I Italien og Østrig er denne andel lavest med henholdsvis 8% og 7%.
In nine countries, the percentage of 30­year­olds who are higher education graduates varies between 20 and 25% (Germany, Greece, Spain, France, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Finland and the United Kingdom).
DK
SE
Kilde: Eurostats arbejdsstyrkeundersogelse, 1993.
Source: Eurostat labour force survey, 1993.
NB: Østrig, Finland, Sverige: Dataene stammer fra nationale undersøgelser og er opgivet direkte af de statistiske kilder, der er anført i bilaget.
Austria, Finland and Sweden: The data are taken from national studies and have been provided by the statistical offices given in the Annex.
Dataene stammer fra omfattende stikprøveundersøgelser, der hvert år gennemføres af medlemsstaternes statistiske kontorer.
The data derive from large­scale sample surveys, which are carried out annually by the statistical offices of the Member States.
LIGE SA MANGE KVINDER SOM MÆND GENNEMFØRER EN VIDEREGÅENDE UDDANNELSE
AS MANY WOMEN HIGHER EDUCATION GRADUATES AS MEN
Det modsatte er tilfældet i de øvrige medlemslande i Den Europæiske Union.
The opposite is the case in other Member States.
I Tyskland observeres den laveste andel af kvinder med en videregående uddannelse.
Germany has the smallest proportion of women among higher education graduates.
NB: Belgien, Luxembourg, Portugal: Der foreligger ingen data.
Belgium, Luxembourg and Portugal: Data not available.
Frankrig: De eksamensbeviser, der indgår I denne beregning, dækker 88% af de videregående uddannelser.
France: The qualifications covered account for 88% of the total for higher education.
Østrig: Beregningen er eksklusive fjernundervisning.
Austria: Distance learning is not included.
Det europæiske gennemsnit for antallet af kvinder pr. 100 mænd er beregnet på grundlag af det samlede antal færdiguddannede fordelt på køn for de tolv medlemslande i Unionen, som hvilke der foreligger data for.
The European rate of women per 100 men is calculated on the basis of the total numbers of graduates, down by sex, in the 12 EU Member States for which data are available.
EN FJERDEDEL AF DE FÆRDIGUDDANNEDE FRA DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER HAR EN SAMFUNDSVIDENSKABELIG UDDANNELSE
A QUARTER OF HIGHER EDUCATION GRADUATES ARE IN THE SOCIAL SCIENCES
FIGUR F12 — FÆRDIGUDDANNEDE FRA DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER FORDELT PÅ FAGOMRÅDE (SKØN BASERET PÅ DATA FRA TRETTEN MEDLEMSLANDE), 1991/1992
GRAPH F12: HIGHER EDUCATION GRADUATES, BY FIELD OF STUDY (ESTIMATE FOR 13 MEMBER STATES), 1991/92
En fjerdedel af de færdiguddannede fra de videregående uddannelser afsluttede i 1991/1992 en samfundsvidenskabelig uddannelse.
A quarter of higher education graduates in 1991/92 completed social sciences courses.
Kategorien »andet«, der omfatter læreruddannelsen, udgør den næststørste gruppe af færdiguddannede.
The next highest group with a considerable percentage of graduates is the 'Other' category, which includes future teachers.
Andelen af færdiguddannede inden for jura er lavere end andelen af jurastuderende.
Law has a lower proportion of graduates than students.
Derimod er andelen af studerende lavere end andelen af færdiguddannede inden for de eksakte videnskaber og i kategorien »andet«.
Conversely, in the field of natural sciences and in the 'Other' category, the percentages of students are lower than the percentages of graduates.
FIGUR F13 — FÆRDIGUDDANNEDE FRA DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER FORDELT PÅ FAGOMRÅDE OG MEDLEMSLAND, 1991/1992
GRAPH F13: HIGHER EDUCATION GRADUATES BY FIELD OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1991/92
SAMFUNDSVIDENSKABELIGE FAG. HANDEL
ENGINEERING, ARCHITECTURE.
MEDICIN, SUNDHEDSFAGLIGE UDDANNELSER
SOCIAL SCIENCES, BUSINESS STUDIES
JURA
LAW
NB: Belgien, Luxembourg: Der foreligger Ingen data.
Belgium and Luxembourg: Data not available. Denmark: Data are for 1992/93.
Frankrig: Jura er indbefattet de samfundsvidenskabelige fag; matematik er inkluderet i de eksakte videnskaber; information og dokumentation er medtaget i kategorien »andet«. Det Forenede Kongerige: Jura er indbefattet humaniora, religion, teologi og kunst; information og dokumentation er medtaget i kategorien »andet«.
France: Law is included under Humanities etc., mathematics under Natural Sciences, and information and documentation under Other\ United Kingdom: Law is included under Humanities etc; and information and documentation under 'Other'.
Der er flest færdiguddannede inden for de samfundsvidenskabelige uddannelser og handel i Frankrig, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige.
The field of social sciences and business studies produces the greatest number of French, Irish, Dutch and British graduates.
I Italien og Finland observeres den største andel af færdiguddannede inden for medicin.
In Italy and Finland, the greatest numbers of graduates are in the medical sciences.
Kategorien »andet« producerer flest færdiguddannede i Danmark, Grækenland, Spanien, Østrig, Portugal og Sverige.
The 'Other' category provides the greatest number of graduates in Denmark, Greece, Spain, Austria, Portugal and Sweden.
Eurostat skelner normalt mellem otte studieområder: humaniora, kunst, religion; samfundsvidenskabelige uddannelser (herunder uddannelser inden for handel, information og dokumentation); jura; eksakte videnskaber; matematik, datalogi; medicin; ingeniør- og arkitektuddannelser (herunder transport og erhverv inden for industrien); andet (pædagogiske uddannelser, landbrugs- og husholdningsuddannelser, uddannelse til den tertiære sektor, andre ikke-specificerede fag).
Eurostat generally distinguishes eight fields of study: Humanities, religion and theology; Social sciences (commercial and business administration, mass media); Law; Natural sciences; Mathematics and computer sciences; medical sciences; Engineering, architecture ( transport, trade, craft and Industrial programmes); Other (education; agriculture; services sector: others unspecified).
Dette kapitel er kun et udsnit af det kapitel om finansiering af uddannelse, der gradvis vil blive integreret i »Nøgletal for uddannelse i Den Europæiske Union«, som vil udkomme regelmæssigt.
NOTE This chapter on the financing of education is only one part of the chapter which should have an increasing place in the regular publication Key data on education in the European Union.
Kommissionen (Eurostat), OECD og UNESCO har udarbejdet et fælles, meget omfattende spørgeskema, der i øjeblikket testes.
A very detailed questionnaire prepared jointly by the Commission (Eurostat), the OECD and Unesco is being tested.
Det vil kunne give mere detaljerede oplysninger, der vil gøre det muligt at måle den indsats, samfundet (stater, regioner, husholdninger, virksomheder osv.) yder på uddannelsesområdet og at sammenligne strukturer for såvel udgifter (fordelt på uddannelsesniveau, udgiftsart osv.) som indtægter (fordelt på finansieringskilde, finansieringsform osv.).
It will enable more detailed information to be made available, making it possible to measure the collective investment in education (by Member State, region, household, business etc.), and to compare the make­up of both income (by source of finance, method of financing etc.) and expenditure (by type of education, nature of expenditure etc.).
Disse oplysninger foreligger endnu ikke.
At the time of writing, this information is not yet available.
Derfor indeholder dette kapitel foreløbig kun en række data, der hovedsagelig er indsamlet af OECD (1995) inden for rammerne af INES­projektet, som beskæftiger sig med internationale uddannelsesindikatorer.
For this reason, this chapter contains only some of the data collected, mainly by the OECD (1995) for its INES project, a international education indicators.
UDDANNELSESUDGIFTERNES ANDEL AF BNP
EDUCATION'S SHARE OF GDP
Uddannelsesudgifternes andel af bruttonationalproduktet (BNP) er et mål på, hvor stor en del af et lands samlede årligt producerede rigdom (målt i BNP), der anvendes på uddannelsesområdet.
Education expenditure as a percentage of GDP gives an indication of the collective public investment in relation to national wealth; it shows the share of the national wealth produced annually (measured as GDP) which is invested in the field of education.
Figur G1 viser andelen af BNP, der ydes til samtlige uddannelsesniveauer (forskole, grundskole, ungdomsuddannelser og videregående uddannelser).
Graph G1 shows the percentages of GDP devoted to education all at levels (nursery, primary, secondary and higher).
Der skelnes mellem udgifter til offentlige og private statsstøttede og ikke­statsstøttede uddannelsesinstitutioner.
A distinction is made between expenditure on public and private institutions, both grant­aided and non­grant­aided.
Nederlandene er den eneste medlemsstat, der afsætter en større andel af sit BNP til den private sektor end til den offentlige sektor.
Of all the Member States, only the Netherlands spends a greater proportion of its GDP on the private rather than the public sector.
De private statsstøttede uddannelsesinstitutioner er i flertal dér, og forfatningen ligestiller private og offentlige skoler med hensyn til finansiering.
There, private grant­aided schools are in the majority and equality of financing between the private and public sectors is a constitutional right.
Finland er det medlemsland, der bruger flest økonomiske ressourcer på uddannelse (7,9% i alt).
Finland is the country which spends the largest share of its financial resources on education (7.9% in total) while Germany and the Netherlands devote a relatively modest proportion of their national resources to education (about 5%).
FIGUR G1 — UDDANNELSESUDGIFTER I PROCENT AF BNP, 1992 ALLE UDDANNELSESNIVEAUER UNDER ET
GRAPH G1 : EDUCATIONAL EXPENDITURE AS A PERCENTAGE OF GDP ALL LEVELS OF EDUCATION COMBINED ,1992
OFFENTLIG
PUBLIC INSTITUTIONS
NB: Belgien, Grækenland, Italien, Luxembourg, Østrig: Der foreligger ingen data. Tyskland: Dataene vedrører udelukkende de tidligere delstater.
Belgium, Greece, Italy Luxembourg and Austria: Data not available.
Portugal, Det Forenede Kongerige: Der foreligger ingen oplysningerom udgifter til private uddannelsesinstitutioner.
Portugal and United Kingdom: No data are available on expenditure on private institutions.
OFFENTLIGE SKOLER
PUBLIC INSTITUTIONS
NB: Belgien, Grækenland, Italien, Luxembourg, Østrig: Der foreligger ingen data. Tyskland: Dataene vedrører udelukkende de tidligere delstater.
Belgium, Greece, Italy, Luxembourg and Austria: Data not available.
Portugal, Det Forenede Kongerige: Der foreligger ingen oplysninger om udgifter til private uddannelsesinstitutioner.
Portugal and United Kingdom: No data are available on expenditure on private institutions.
UDGIFTER PR. ELEV
EXPENDITURE PER PUPIL
Elevtallet udgør en væsentlig faktor for de ressourcer, det enkelte land afsætter til uddannelse.
One major factor determining the amount of resources a country spends on education is the number of pupils.
Således vil et land med en stor andel unge uundgåeligt bruge en større andel af sit BNP på uddannelse end et land, der har en lavere andel unge i samme aldersgruppe.
Given roughly equivalent rates of participation in education, a country with a high percentage of young people would be expected to spend a larger share of its GDP on education than one with a much lower percentage in the same age band.
Det er muligt at omgå denne vanskelighed ved kun at sammenligne udgifterne pr. elev.
This difficulty can be overcome by looking instead at expenditure per pupil.
Figur G3 viser udgifterne pr. elev i grundskolen og ungdomsuddannelserne for de tolv medlemslande i Den Europæiske Union, som der foreligger data for.
Graph G3 shows the expenditure per pupil in primary and secondary education in 12 Member States of the European Union for which information is available.
I størstedelen af medlemslandene vedrører tallene den offentlige sektor.
Expenditure per pupil is expressed as a percentage of the per capita GDP of each.
I visse medlemslande, hvor offentligt støttede private uddannelsesinstitutioner spiller en vigtig rolle i undervisningen i grundskolen og på ungdomsuddannelserne, dækker tallene imidlertid både den offentlige og private statsstøttede undervisningssektor.
For most countries, the figures relate to public education, but for a few countries where largely grant­aided private institutions play an important role in primary and/or secondary education, figures are presented which relate to both public and grant­aided private education.
I alle medlemslandene er udgifterne pr. elev højere på »sekundært« niveau end på »primært« niveau. Forskellene er undertiden meget markante.
In all these Member States, expenditure per pupil is higher in secondary education than in primary, with differences which are sometimes quite marked.
Det er især tilfældet i Belgien, Tyskland, Frankrig og Østrig.
This is particularly evident in the case of Belgium, Germany, France and Austria.
ELEV I DEN OFFENTLIGE UNDERVISNINGSSEKTOR I PROCENT AF BNP PR. INDBYGGER, 1992 ­ »PRIMÆRT« OG »SEKUNDÆRT« NIVEAU
GRAPH G3: EXPENDITURE PER PUPIL AS A PERCENTAGE OF PER CAPITA GDP PRIMARY AND SECONDARY EDUCATION (PUBLIC INSTITUTIONS), 1992
NB: Belgien, Spanien, Frankrig, Nederlandene: Inklusive offentligt støttede private uddannelsesinstitutioner på begge uddannelsesniveauer.
Belgium, Spain, France and Netherlands: Private grant­aided institutions dependent on public funding are included for primary and secondary education.
Inklusive de private statsstøttede uddannelsesinstitutioner på »sekundært« niveau.
Private institutions grant­aided by the government are included for secondary education.
Dataene for det »primære« niveau refererer kun til den offentlige sektor.
The data on primary education relate only to the public sector.
Grækenland, Luxembourg, Portugal: Der foreligger ingen data.
Greece, Luxembourg and Portugal: Data not available.