natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Centrets direktør bistås i faglig og videnskabelig henseende af et rådgivende udvalg, som er sammensat på paritetisk grundlag af eksperter i landbrugsudvikling og udvikling i landdistrikterne.
In technical and scientific matters, the Director of the Centre will be assisted by an Advisory Committee composed of experts on agricultural and rural development appointed in equal numbers from both sides.
Repræsentationer for staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet
Representations of the African, Caribbean and Pacific States
COST-Udvalget på højt embedsmandsplan
Committee of Senior Officials on Scientific and Technical Research (COST)
Dette udvalg blev nedsat i 1970 af repræsentanterne for de nitten deltagerstater1) i »Det Europæiske Samarbejde om Videnskabelig og Teknisk Forskning«
This Committee was set up in 1970 by the representatives of the 19 States1 participating in 'European Cooperation in the field of Scientific and Technical
Det mandat, det fik på grundlag af en brevveksling mellem formanden for Rådet for De Europæiske Fællesskaber og de udenrigsministre, der var opfordret til at deltage i samarbejdet, blev fornyet og udvidet ved forskningsministrenes konference i 1971.
The terms of reference given to it on the basis of an exchange of letters between the President of the Council of the European Communities and the Ministers for Foreign Affairs invited to participate in cooperation were re­newed and extended by the Conference of Ministers for Research held in 1971.
Udvalget har til opgave at udarbejde den generelle politik for COST-samarbejdet, at udvælge og forberede de forskellige aktioner og at udarbejde aftalerne herom.
The tasks of the Committee are to prepare the general strategy of COST cooper­ation, to select and prepare the various projects and elaborate the agreements relating to them.
Det har desuden kompetence med hensyn til forvaltningen af COST-fonden, udpegelsen af projektkoordinatorer og eksperter samt nedsættelsen af underudvalg. valg.
It is also responsible for managing the COST fund, appointing project coordinators and experts and setting up subcommittees.
Det er sammensat af repræsentanter for alle de deltagende stater samt af repræsentanter for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber.
It is composed of representatives of each participating State and of represen­tatives of the Commission of the European Communities.
Generalsekretariatet for Rådet varetager udvalgets sekretariatsopgaver samt sekretariatsopgaverne for de horisontale underudvalg, blandt andet for Gruppen vedrørende Juridiske, Administrative og Finansielle Spørgsmål (»JAF«-Gruppen) og Gruppen vedrørende Nye Projekter.
Its secretariat is provid­ed by the General Secretariat of the Council, which also provides the secretariat for the horizontal subcommittees, and in particular for the Working Party on Legal, Administrative and Financial Questions (JAF Working Party) and the Working Party on New Projects.
Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union
General Secretariat of the Council of the European Union Rue de la Loi 170 B-1048 BRUSSELS Tel. (02) 234 61 11 Telex 21711 Consil Β Fax 234 73 97/234 73 81
') Belgien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Jugoslavien, Luxembourg, Nederlandene, Norge, Østrig, Portugal, Schweiz, Finland, Sverige, Tyrkiet, Det Forenede Kongerige.
1 Austria, Belgium, Denmark, Germany, Finland, France, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, Nether­lands, Norway, Portugal, Spain, Sweden, Switzerland, Turkey, United Kingdom, Yugoslavia.
Orientering om Rådet for Den Europæiske Union — 1993
Guide to the Council of the European Union 1993
FYRRETYVENDE OVERSIGT OVER RÅDETS VIRKSOMHED
FORTIETH REVIEW OF THE COUNCIL'S WORK
I. Mod Den Europæiske Union
— Towards European Union
Institutionernes funktion og institutionelle spørgsmål
— Functioning of the institutions and institutional affairs ....
Forbindelserne med Europa-Parlamentet Institutionelle spørgsmål
Relations with the European Parliament Institutional affairs
Det indre marked og den frie bevægelighed for personer
— Internal market and free movement of persons
Kontrol med varer/Toldunionen Fri bevægelighed for personer Harmonisering af lovgivningerne Finansielle tjenesteydelser og forsikringer Afskaffelsen af de fiskale grænser
Controls on goods — Customs union Free movement of persons Harmonization of legislation Financial services and insurance Abolition of fiscal frontiers
V. Oprettelse af et økonomisk samarbejdsområde — generelle og sektormæssige aspekter
— Creation of an economic area — General and sectoral aspects
Udviklingen i den generelle økonomiske situation Samordning af de økonomiske politikker og vækstinitiativ...
General economic trends Coordination of economic policies and growth initiative...
Industripolitik — generelle aspekter Særlige industrisektorer Transport Telekommunikation/højopløsnings-tv Energi Forskning Økonomisk og social samhørighed samt regionalpolitik
Industrial policy — General aspects Sectoral aspects Transport Telecommunications — HDTV Energy Research Economic and social cohesion and regional policy
Den fælles landbrugspolitik
— Common agricultural policy
Social- og beskæftigelsespolitik Uddannelse Kultur Sundhed Miljø Forbrugere
Social and employment policy Education Culture Health Environment Consumers
Forbindelserne med tredjelande og udviklingssamarbejde
— External relations and development cooperation
X. Politisk samarbejde
— Political cooperation
Central- og Østeuropa Det tidligere Jugoslavien Mellemøsten Asien Afrika Latinamerika Forebyggende diplomati og handlingsplan for fred CSCE Menneskerettigheder Ikkespredning af kernevåben og våbeneksport Administrativt samarbejde
Central and Eastern Europe Former Yugoslavia Middle East Asia Africa Latin America Preventive diplomacy and an agenda for peace CSCE Human rights Nonproliferation and arms exports Administrative cooperation
Mellemstatsligt samarbejde om retlige og indre anliggender ..
— Intergovernmental cooperation in the fields of justice and home affairs
Rådet Forbindelserne med Europa-Parlamentet Forbindelserne med de øvrige institutioner eller organer Statistik Institutionelle spørgsmål — fællesskabsret
A — Council Β — Relations with the European Parliament C — Relations with the other institutions or bodies D — Statistics E — Institutional affairs — Community law
Afsnit II — Det indre marked/fri bevægelighed
Chapter II — Internal market — Freedom of movement
Afskaffelse af de tekniske og de juridiske grænser Afskaffelse af de fiskale grænser: moms og punktafgifter
A — Abolition of physical frontiers Β — Abolition of technical and legal frontiers C — Abolition of fiscal frontiers: VAT and excise duties D — Future operation of the single market E — Competition policy F — Free movement of persons and intergovernmental cooperation
Afsnit III — Økonomisk og monetær politik — Sektorpolitikker (industri, forskning, energi, transport, telekommunikation og postvæsen) — Økonomisk og social samhørighed
Chapter III — Economic and monetary policy — Sectoral policies (industry, research, energy, transport, telecommunications and postal services) — Economic and social cohesion
Økonomisk og monetær politik Industripolitik Forsknings- og teknologipolitik Energipolitik Transportpolitik Telekommunikation og posttjenester Økonomisk og social samhørighed — Regionalpolitik
A — Economic and monetary policy Β — Industrial policy C — Research and technology policy D — Energy policy E — Transport policy F — Telecommunications and postal services G — Economic and social cohesion — Regional policy
Forvaltning af den fælles landbrugspolitik Landbrugsstrukturpolitik Landbrugsstatistikker Agromonetære spørgsmål National støtte Agrofinansielle spørgsmål Internationale landbrugsspørgsmål Harmonisering af lovgivningerne Levnedsmiddelkvalitet og økologisk produktion
I — Common agricultural policy A — Guidelines Β — Management of the common agricultural policy C — Agricultural structures policy D — Agricultural statistics E — Agri-monetary sector F — National aid G — Agri-financial matters H — International agricultural matters I — Harmonization of legislation J — Food quality and organic production
Fællesskabsordningen for bevarelse og forvaltning af ressourcerne Tekniske bevarelsesforanstaltninger Den fælles markedsordning Strukturpolitik Forbindelserne mellem Fællesskabet og en række tredjelande på fiskeriområdet Internationale organisationer
II — Common fisheries policy A — Community arrangements for the conservation and manage­ment of resources Β — Technical conservation measures C — Common organization of the markets D — Structural policy E — Fisheries relations between the Community and certain third countries F — International organizations
Afsnit V — Social-, beskæftigelses-, uddannelses-, kultur- og sundhedspolitik samt forbruger- og miljøbeskyttelse....
Chapter V — Policy on social affairs, employment, education, culture, health, consumer protection and the environment....
Uddannelse Kultur Sundhed Forbrugerpolitik
A — Social and employment policy Β — Education C — Culture D — Health E — Consumer affairs F — Environment
Afsnit VI — Forbindelserne med tredjelande og udviklingssamarbejde
Chapter VI — External relations and development cooperation
Handelspolitik Forbindelserne med de industrialiserede lande uden for Europa Forbindelserne med EFTA­landene Udvidelse Forbindelserne med landene i Central­ og Østeuropa Middelhavet — Andorra, San Marino — Golfen — den europæisk­arabiske dialog Forbindelserne med AVS­staterne og de oversøiske lande og territorier samt Sydafrika Forbindelserne med Latinamerika og Asien Udviklingssamarbejdspolitik generelt — Nord­Syd­dialogen
A — Commercial policy Β — Relations with non-European industrialized countries C — Relations with EFTA countries D — Enlargement E — Relations with the countries of Central and Eastern Europe F — Mediterranean — Andorra — San Marino — Gulf States — Euro-Arab Dialogue G — Relations with the ACP States and the overseas countries and territories, South Africa H — Relations with Latin America and Asia I — General development cooperation policy — North-South Dialo­gue
Afsnit VII — Finansiering af Fællesskabets aktiviteter
Chapter VII — Financing of Community activities
De finansielle overslag Budgetproceduren for 1993 Fortsættelse af budgetproceduren for 1992 Andre budgetspørgsmål Personalevedtægten
A — Financial perspective Β — 1993 budgetary procedure C — Follow-up to the 1992 budgetary procedure D — Other budgetary matters E — Staff Regulations
Fællesskabet er et helt specielt forehavende, som er enestående i de internationale forbindelsers historie.
An original venture, unique in the annals of international relations, the Com munity is constantly evolving.
Alene i 1992 kunne man på én gang opleve afslutningen på en historisk etape i opbygningen af Europa, den vanskelige start på en ny etape samt en betydelig indsats med henblik på at tilpasse de resultater, der er opnået på centrale områder inden for EF-samar-bejdet.
The year 1992 alone saw, simultaneously, the completion of a historic stage in the construction of Europe, the difficult beginnings of a new impetus and significant efforts to adjust the acquis in key areas of Community integration.
Det store marked uden grænser har fra starten været en af grundpillerne i den europæiske integration, som nedlagt i Rom-traktaten. Den juridiske ramme for dets gennemførelse blev effektiviseret i den europæiske fælles akt og markedet blev en realitet den 1. januar 1993.
Conceived along with the very idea of Europe, enshrined in the Treaty of Rome and given systematic f orm in the Single Act, the large market without frontiers became a reality on 1 January 1993.
Dette har krævet et intenst lovgivningsarbejde i Rådet, i snævert samarbejde med de øvrige institutioner og navnlig Europa-Parlamentet.
This required intensive legislative activity to which the Council, in close cooperation with the other institutions and the European Parliament in particular, made a decisive contribution.
Sideløbende indledtes der i 1992 en ny fase i Europas opbygning, idet Maastricht-traktaten blev undertegnet i februar og i dag er ratificeret af ti medlemsstater.
In parallel with this, 1992 saw the beginning of a new stage in the construction of Europe with the signing in February of the Maastricht Treaty, which has so far been ratified by 10 Member States.
Den debat, der i mange lande har været ført i forbindelse med denne ratificering, har afdækket svagheder og afsløret en vis grad af uoverensstemmelse mellem regeringernes og offentlighedens syn på mål og midler i forbindelse med opbygningen af Europa.
The vehemence of the debates to which ratification gave rise in a number of countries has revealed certain weaknesses in the process and has, more seriously, revealed a gap between the governments and part of the public regarding their ideas of the aims and methods of the construction of Europe.
Denne konflikt fik Det Europæiske Råd til, først i Birmingham og derefter i Edinburgh, at definere, hvordan Maastricht traktaten skal bruges på en række områder.
A wareness of this led the European Council in Birmingham and then in Edinburgh to outline a sort of guide to the proper use of the Maastricht Treaty, giving a strong reminder of the need for democracy, information, transparency and respect for the citizen without which any form of Community construction would be doomed to failure.
Herunder blev krav om demokrati, oplysning, gennemskuelighed og respekt for den enkelte — uden hvilke enhver opbygning af Fællesskabet nødvendigvis ville lide skibbrud — kraftigt under streget.
In the same spirit the European Council adopted a series of provisions to allay Denmark's concern, but within the terms of the Treaty.
I samme ånd vedtog Det Europæiske Råd en række bestemmelser, der — samtidig med at Maastrichttraktaten bliver respekteret — skal imødekomme Danmarks betænkeligheder, således som de kom til udtryk ved resultatet af den danske folkeafstemning den 2. juni.
Having thus put Maastricht in a new light, the European Council drew the first conclusions by adopting what had come to be known as the 'Delors IIpackage', which determines the financial framework of the Community's policies until the end of the decade, with particular emphasis being placed on the imperative of economic and social cohesion.
Efter således at have kastet nyt lys over Maastrichttraktaten drog Det Europæiske Råd de første konsekvenser heraf ved at vedtage den såkaldte »Delors II-pakke«, som fastsætter den finansielle ramme for Fællesskabets politikker indtil udgangen af årtiet med særlig vægt på behovet for økonomisk og social samhørighed.
Since the question of the Community's future financing had been resolved and there was every prospect that Maastricht would be ratified quickly, the Heads of State or Government were able to open the door to applicant countries,
Da spørgsmålet om den fremtidige finansiering af Fællesskabet var afklaret, og der var udsigt til en hurtig ratificering af Maastrichttraktaten, kunne stats- og regeringscheferne åbne døren for de lande, der søger om tiltrædelse.
deciding that enlargement negotiations would start at the beginning of 1993 in the case of Austria, Finland and Sweden and, for Norway, as soon as the Commission opinion was available.
Samtidig med at Det Europæiske Råd beskæftigede sig med Fællesskabets fremtid, besluttede det ligeledes at gribe ind over for den forværrede økonomiske situation og den stigende arbejdsløshed og vedtog et vækstinitiativ til fremme af det økonomiske opsving i Europa.
At the same time as being concerned about the future of the Community, the Edinburgh European Council wanted to react to the deterioration of the current economic situation and to rising unemployment by adopting the principle of a growth initiative with the aim of encouraging economic recovery in Europe.
Parallelt med at Rådet fastlagde nye mål for Fællesskabet, gennemførte det i årets løb en betydelig indsats med henblik på at reformere en række af EFs politikker.
In addition to defining new ambitions for the Community, the Council sought throughout the year to improve what had already been achieved.
Resultatet blev bl.a. en dybtgående reform af den fælles landbrugspolitik. Reformen — der respekterer de grundlæggende principper, der har sikret den fælles landbrugspolitiks succes igennem 30 år — sigter på at fjerne de enorme overskud, der i årenes løb har givet sig udslag i store budgetudgifter uden hermed at sikre landbrugerne en reel gevinst.
Thus, in particular, it undertook a courageous reform of the common agricultural policy with the intention — while respecting the main principles which had made it such a success over the last 30 years — of avoiding the inevitable surpluses which had been the source of excessive financial burdens without any real profits for farmers.
Overfor omverdenen bestræbte Rådet sig på — trods de vanskelige og ustabile forhold på verdensmarkedet — at fastholde Fællesskabets grundliggende politik baseret på økonomisk og handelsmæssig liberalisme.
Internationally, in a difficult, unstable climate, the Community endeavoured to maintain its course.
Således blev aftalen om åbning af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde med EFTA-landene underskrevet, ligesom Fællesskabet året igennem fremkom med kon struktive bidrag til en samlet og afbalanceret løsning på Uruguay-runden.
Firstly, the course of economic and commercial liberalism, by opening up the economic area without frontiers to all the EFTA countries while making a constructive contribution throughout 1992 to the search for an overall, balanced solution to the question of the Uruguay Round.
Med hensyn til solidaritet overfor tredjelande arbejdede EF sammen med sine vestlige partnere på at finde svar på de stadige udfordringer og mangeartede behov, der følger af de store omvæltninger i det tidligere Sovjetunionen og i Centralog Østeuropa.
Then, the course of solidarity by continuing, in conjunction with its Western partners, to meet as fully as possible the permanent challenges and multiple needs accompanying the enormous changes in the former USSR and Central and Eastern Europe.
Mere generelt fortsatte Fællesskabet med at udbygge det stadig snævrere net af forbindelser med resten af verden og at udvikle den dialog, som det fører med lande, der geografisk eller historisk set står det nærmest.
In broader terms, the Community continued to develop the increasingly close network of relations with the rest of the world and to deepen the privileged dialogue which it maintains with the countries closest to it geographically or historically.
I den forbindelse bestræbte Rådet og medlemsstaterne sig på — med de endnu begrænsede virkemidler, de råder over på dette område — på Fællesskabets vegne at dæmpe spændingerne og de mest alvorlige kriser, navnlig i forbindelse med det drama, som foregår i det tidligere Jugoslavien. Dette skete i overensstemmelse med idealerne om demokrati, fred og solidaritet, der ligger til grund for den europæiske idé.
In this context the Council and its Member States attempted on behalf of the Community — with the still limited means that it has in this sphere — to defuse the most serious tensions and crises and in particular the dramatic situation in the former Yugoslavia, in a spirit that is in keeping with the ¡deals of democracy, peace and solidarity which are at the source of the European idea.
Til slut skal nævnes, at Rådet under de 87 samlinger i 1992 vedtog 375 forordninger, 120 afgørelser og beslutninger og 93 direktiver.
During its 87 meetings in 1992 the Council adopted a total of 375 regulations, 120 decisions and 93 directives.
I. Mod Den Europæiske Union
I — Towards European Union
Traktaten om Den Europæiske Union blev undertegnet den 7. februar i Maastricht af udenrigs- og finansministrene under overværelse af formændene for Europa-Parlamentet og Kommissionen, og alle medlemsstaterne med undtagelse af Danmark og Det Forenede Kongerige havde ratificeret den pr. 31. december 1992.
The Treaty on European Union was signed in Maastricht on 7 February by the Ministers for Foreign Affairs and the Ministers for Finance, in the presence of the Presidents of the European Parliament and the Commission. All the Member States except Denmark and the United Kingdom had ratified it by 31 December 1992.
Denne ratificering afstedkom folkeafstemninger i Danmark, Frankrig og Irland og medførte forfatningsændringer i syv medlemsstater, bl.a. vedrørende EF-statsborgeres stemmeret og valgbarhed ved kommunalvalg samt vedrørende følgerne af Den Økonomiske og Monetære Union.
Ratification led to referendums being held in Denmark, France and Ireland and required revision of the Constitution in seven Member States, particularly with regard to the right of Community nationals to vote and stand in local elections and the implications of economic and monetary union (EMU).
I Frankrig blev forfatningsændringen godkendt af Nationalforsamlingen og Senatet i fælles skab, hvorefter der blev afholdt folkeafstemning den 20. september 1992, hvor 51,04% af vælgerne stemte ja til traktaten.
In France, approval by the National Assembly and the Senate meeting in Congress for the revision of the Constitution was followed by a referendum on 20 September 1992 in which 51.04% of those voting were in favour of the Treaty.
Forud for denne folkeafstemning var der blevet afholdt to andre folkeafstemninger. En i Irland, hvor 68,7% af vælgerne den 18. juni 1992 stemte ja til traktaten, og en i Danmark, hvor 50,7% af vælgerne ved folkeafstemningen den 2. juni 1992 gik imod ratificeringen af Maastrichttraktaten, selv om Folketinget havde godkendt den med stort flertal.
Before this there had been two other referendums: one in Ireland on 18 June 1992, with 68.7% in favour of the Treaty and the other in Denmark, where on 2 June 1992, 50.7% of those voting were against ratifying the Maastricht Treaty, which the Folketing had approved by a very large majority.
Efter en intern politisk debat forelagde Danmark den 30. oktober 1992 de øvrige medlemsstater et dokument med titlen »Danmark i Europa«, hvori er anført de punkter, som Danmark betragtede som de vigtigste efter folkeafstemningen.
After an internal political debate on the matter, on 30 October 1992 Denmark submitted to the other Member States a document entitled 'Denmark in Europe' setting out the questions that it felt to be the most important following the referendum.
Disse punkter vedrørte navnlig forsvarspolitikken, tredje fase af den økonomiske og monetære union, unionsborgerskabet og samarbejdet om retlige og indre anliggender.
Those questions related in particular to defence policy, the third stage of EMU, citizenship of the Union and cooperation in the field of justice and home affairs.
For at imødekomme de danske betænkeligheder vedtog stats- og regeringscheferne forsamlet i Det Europæiske Råd den 12. december 1992 i Edinburgh en afgørelse om visse problemer, som Danmark har rejst vedrørende traktaten om Den Europæiske Union.
To allay Danish concern the European Council in Edinburgh on 12 December 1992 adopted a series of provisions which were fully compatible with the Treaty on European Union.
Spørgsmålet om den danske folkeafstemning fik stor indflydelse på situationen i Det Forenede Kongerige, hvor ratificeringsprocessen blev afbrudt for først at blive genoptaget i begyndelsen af december under skarp politisk debat.
The outcome of the Danish referendum had a significant influence on the situation in the United Kingdom, where the ratification process was broken off not to be resumed until December amid acrimonious political debate.
I Forbundsrepublikken Tyskland gav ratifikationsproceduren anledning til livlige diskussioner mellem delstaterne og forbundsregeringen om deres respektive roller i den fremtidige Europæiske Union.
In the Federal Republic of Germany the debate led to lively discussions between the Lander and the Federal Government over their respective roles within the future European Union, which led ultimately to a revision of the Constitution and ratification by a large majority.
Denne diskussion ledte frem til en ændring af forfatningen og en ratificering med stort flertal.
In the other countries ratification took place without any great controversy.