natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- i hovedparten af de små lande er det derimod problemer af en anden art, som ligger i spidsen: belgiske og danske forældre nævner lige så ofte problemet med at måtte overlade børnene til andre (mens begge forældre er på arbejde), som de nævner bolig problemerne; nederlandske og luxembourgske forældre synes især at bekymre sig over manglen på parker, anlæg eller legepladser i deres kvarter; Irland er stadig en undtagelse fra denne regel om forskel mellem små og store lande» det er det land, hvor de økonomiske problemer stærkest overskygger de øvrige, nemlig med 42$ mod 20$ for boligforhold, der er det næsthyppigste problem;
- howeverr in it is problens of a,notherord.er that are ln the leado Belgia.n and Dalrish parents aLso nentlonthe problem of f,ln*ing aoneone to look a.füer their children (whenboth parents go out to work) as often as horsing problemsr Parentsln the NetherLancls and. Luxembourg worqf nost about the Laclc of parksa.nd. play areas in their neigfrbourhood.r l reL a^nd. is stiLl an glggBllgg to the snalL country nrle as lrieh parents mention fina,nclaL problens
- desuden er bestemte problemer mere udbredte i nogle lande end i andre»
(+Z 1"7 far more than all othersr lltris ls a considerabLe lead orlerthe seooncl cornnonest probLem , horsing (n %)l f\rthermore, cqf,t.?$g problemsare more cormon in certaln countries t those connested. with gptting the chlldren
. børnepasningsproblemerne er med 27$ mest udbredt hos de italienske forældre, ligger med 18$ en smule over gennem snittet hos de franske og danske forældre, falder til henholdsvis 12$ og 13$ hos tyskerne og englænderne og er helt nede på 3$ hos nederlænderne og irerne;
Looked a,füer got tho htgtrest score (ft %) in ftaly and. a gpoat 1.8 fo *n wartae a,rd. Denmarkofttrie droppecl.to f2 fi Ln Germa,n;r and L3 /. to the ttK and went rtglrtd.onn to 3 % In the NetherLands a^nl Xrelaul.;
. især engelske, franske og italienske forældre synes, der er mangel på fritids- og sportsfaciliteter; det mener 17-20$ i disse tre lande mod 5-15$ i de øvrige lande;
. the laek of soorts a.nd. Leisure facilities is seen to be far no:re of a probJ.en for parentE in the UK, Xtaly a.nd.trbanoe - 1?-20 S of *bennentionect J.t, as cmpared. to 5;15'71 of parents in other oountriesl o the problens of nonrooincid.ing gchool and g!!3g-@g are very reaL to German parents and.
. tyske forældre synes i langt højere grad, det er et problem, at arbejdstid og skoletid ikke passer sammen» det mener 20$ mod 4-11$ i de øvrige lande ';
20 S of tlnen nention its whereas only$-LL /" of the parents in the other countries tffa (f); o the problern of gchool boLid.ars ls nost fbequently nentionecl byf,bench and.
5-11$ i de øvrige lande).
Gernan parents (fa-f: fi, aa a,gainst ,-LL /. e3.sewhere)o
På baggrund af dele af den foregående analyse vil vi her ved hjælp af to rækker supplerende oplysninger belyse det forhold, at de bør nerige familier har flest materielle problemer:
trIE CASE OF' I,AA{E n_BAR_ItrIiFS tfe shalL clarify certain of the preoeeling aqalJrgeg by prornid.ing two gerLes of oomp!.enentarXr cLata on the flequency of naterial dLiff,lculties ln J.arge faniLies in E\rope r naJor
- vi ved allerede, at et større antal af dem giver udtryk for, at de har alvorlige problemer, og at de har flere problemer end de mindre familier;
- we have alreaSr seen that nore large fanilies nentLon thetr problens ancl that they have more problems overall. than snal1 fanillee;
- men nedenstående table viser, at de to mest påtrængende problemer -penge og bolig - har en udpræget tendens til at vokse og undertiden ligefrem forstærke hinanden i familier med tre og især med mindst fire børn.
- but the f,ollowing tabLe ehohrethat there i.s a olear tend.ency f,orthe two nost LmeclLate problems (i.e. tsoney ancl horsing) to begeneral. in large fanllies a.rd.for both to ooqlr at once ln fan{Iieswith three a,nL, abone atI, forrr or more eür-i.Ldreno
l) Tallet afspejler utvivlsomt det forhold, at tyske børn kun går i skole den halve dag.
(f) goe Oernaa f;lgrrre cloubt}ess reflestE the f,acrüthat Gerna,n cü'ilcl.renonly go to eohool for part of, the d.alrr
Af 100 forældre, som har følgende an tal hjemmeboende børn under 16 år»
Of lOO E\ropean parents wtth( orrrd,ren und.er 16 )
Tabel VIII bidrager til at belyse dette fænomen, idet den viser for holdet mellem familiestørrelse - et, to og flere end to børn - og indkomst pr. forbrugsenhed . Opdelingen efter indkomst er natur ligvis kun af vejledende og omtrentlig værdi, da den både er be tinget af, hvor svarpersonen har placeret sig i den indkomstskala, han er blevet præsenteret for (skala med 6-12 trin alt efter land),
59 fabLe VIII cLarifles this by cmparing the strucrture of f,anilLes wLth onel two or more than two chiLclren by lnoone per nnit of oonsunptlon ofthe horsehoLa (1)r 0f course, the incone braolcete are only ueeful as agutde tn this case, eince they dtepenclon where the subJect satal fre/sfrefitted into the scaLe of J.nconesproposea (a 6-L2 polnt soaLe was used, c Le pend . ing on the courtry) ancl the equally variabLe cteflrrltlon of tbearnount ( 2).
1) Indkomsten er beregnet ved for hvert lands vedkommende at dividere det beløb, som efter svarpersonens udsagn udgør husstandens månedlige penge indkomst, med det samlede antal medlemmer af husstanden, idet den første voksne tildeles koefficienten 1, den anden voksne over 15 år koefficienten 0,7, og hvert barn under 16 år koefficienten 0,5 (Oxford-skala).
(f) lncome $ras oaLsulatecl in each corntry by dtviÖing the sun which thesubject gave as the arnount that went into the householcL each nonth by the total. rnrmber of peopl.e living there, the flrEt a & rlt a drting weiglrttng of J.' the second adult (gver 15) a weiglrting of Oo? and.eac*r eac*r ahiLd. uncler L6 a weiglrting of Oe5 (Orford. sca3.e)r
Desuden er kun pengeindkomster medtaget, idet alle naturaliegoder er ladt ude af betragtning. Sagt på en anden måde» man skal ikke se på de absolutte beløb, men på de størrelsesforskelle, som er konstateret mellem de laveste og højeste indkomster eet i forhold til familiens størrelse.
Itrthernorer onLy noney waB oountedl. and. pagznent tn lCrit not includ.ecl.r I.tn other nordsl we shouldl not be atten{ing to the absolute nalue of theee fllgurear tlhat iE lnportant is the peroenta6ee reeorded. forfanllteg of a €lvea size a,rd.a g C. ven leveL of tncomeo t?r:ts table olearly shorüethat, ln the nast naJority of the Comrrni.tyootütriesl the Lor.d.noone group tend.s to be trrlce as large ln faniliesof three or more ahlldren as Ln fanlLies of one or twoo llhig ls partiorlarly notLceable ln the IIK; Italy and. & anoeo lüre exoeptlon to thenrl.e Le Demark where the etep Ls more between fanillee nith one child.and f,aniltes with at least twoo
På grundlag af disse observationer er det naturligvis umuligt at sige, hvad der er årsag, og hvad der er virkning» om nogle familier synes temmelig ringe stillede, fordi de har et større antal børn, eller om nogle familier har et større antal børn, fordi de ud fra et socio—økonomisk og socio-kulturelt synspunkt er temmelig ringe stillede. lede.
It is obviorsly inposslble to say, on the basls of these renarks,wbioh Le oause aad.whloh is effestr Elther sone families are relatirrcLy untlerprtviJ.egecl beoanse tlrey harrc more chiLdren, or sone f,anlltes ha\rcnore ohiLdren beoause they are socl.o-€aononically or socd.o..ürLturally uaÖerprlvlLegectr
3 eller derover
3 or morRe nore
3 eller derover
3 or more tA1{D 1{D lIA}IMARK
3 eller derover
3 or more
7 39 46 41 12 til meget lidt nytte . .. 21
. rather mease
14 41 24 17 4 ved ikke
; of yery rif,tre"tänäii{-21
. nødvendige ... 21 . meget nyttige ...
? very usefirL r.{
50 . beskedne, men nyttige ..22 . til meget lidt nytte ..
. ratherneasre do$u8#tfl 72\" r of 'lrery llttLe beneflt
41) . beskedne, men nyttige ..19 . til meget lidt nytte .. 5
. rather. meag?eblrt stilu o of very f.iütle benefit
Kun børn på 16 år og derover
Childrenof16+ only parentstl ttpresent
- at måtte överlade børnene til andre
. harring to learre thechildren withsomeone elser.r..r
(l) Over 100$ fordi svarpersonerne har givet tiere svar.
(r) morethan lOO beeamse subjects nentioned. more thart
(efter familieforsørgerens erhverv)
UAff PRCtsI,M'iS ENCCITII{TENM BY IiPNBSENüT.T PARE}ITSII(ty profession of the head.of household )
(Gruppens størrelse ud af 100 "nuværende for- ældre")
Hig[er lilot-manags-worlclngment rs fuplqr Profess-+{ama1 t{trite @rs ions work- collar ers parentsr
(i) l) Over 100$ fordi svarpersonerne har givet flere svar.
J.s more than lOO be causesubjects mentioned. more than one
ALLE'NU- BEGGE VÆRENDE HAR BE- FORÆLDRE"
Both partners güher parentsrl work trbtherenpl.oyed.
- at måtte overlade børnene til andre
39 e8 tl 25 housLng rorr.r.rolor.ooo
- mangel på parker, anlæg eller legepladser
-r havlng to learrc the ohiJ.dren with someone else lotl.rotto.atltl.tl
- mangel på fritids- eller sportsfaciliteter
L6 16 laclc ofparksetcrfrrrr r, laok of sports & lei,eure faoilities .r...
(i) l) Over 100$ fordi svarpersonerne har givet flere svar.
( t ) flre total one probl€Iltr
MÅNEDLIG INDKOMST .FR. FORBRUGSENHED EFTER FAMILIESTØRRELSE
LE\IEI, OF INCCI,IEPER MOM]fI PER UNIT OF COI{SilruPTfONt
2 børn under 16 år
2 children und.er 16
3 børn og derover under 16 år
3 or morechildren und,er 16
1 000 - 1 250 DM . over 1 25O DM . ikke oplyst
* less than DM ? 50 rDM75O-1m n
. ikke oplyst
. not speclfied.
TABEL VIII (FORTSAT)
TaBr,E vrrr ( conr. )
MÅNEDLIG INDKOMST PR.
OFII{CCME PT,R MOI\NK PER UNIT OF CO}TSUMPTIO}IBY $TZE OF FA}'III,Y
25 26 under 120 £ 120 - I59 £ 160 - 199 £ 200 - 239 £ ikke oplyst
9 o J.ess than ff, 120r 8" 12O - L59oß160-L99_BAR_ & eOO -r 239r not spe cified. L4
ARBEJDSTID, TID TIL FAMILIEN OG PASNING AF SMÅBØRN
I I rnm AT h r on K , TIlm ülIlH EIIE m M It Y Ä I{ D CHn & Ur}IDING Ann ArC m m U rS
I. FORÆLDRENES TID TIL AT VÆRE SAMMEN MED DERES BØRN (Sp. 144) l) Europa som helhed
Ir rME p Anil I _BAR_ ' IS SEEID]Em IT{EIR GTTTIORm{
Som optakt til præsentationen af de forskellige resultater vedrørende tilrettelægningen af forældrenes arbejdstid og løsninger af børnepasningsproblemerne i de tilfælde, hvor både faderen og moderen går på arbejde, kan vi, tid fra svarene på nedenstående spørgsmål, sige, at den europæiske offentlighed er meget opmærksom på problemet vedrørende den tid, forældre har til at være sammen med deres børn. Spørgsmålet lyder:
By way of an introducrülon to the lnfornation the study has yielcLecl. on amangLng parentsr workLng hours and getting the ohildren Lookeda"füer when both partners work, we can Look at the E\rropea.n publictsertreme arüareness of thls probJ.em, as ilLustratecl by the responsesto the folloring question I rrl{orad.a5rs,wj.th regard to their c}riLctrenr r Lo yor thtnk parents rlo spend too rnrch tine with their chilclren; chlldren;
"Synes De, forældre i vore dage tilbringer for megen tid, for lidt tid eller passende tid sammen med børnene?"
2o donlt sperrcl. enouglr tine rrith their 3r or about rigltt ? It lltre answers are clearo people of 1l and.oner oner
Svarene er klaret to tredjedele (66%) af de fællesskabsborgere, som er fyldt 15 år, mener, at forældre tilbringer for lidt tid sammen med børnene, mens kun 22$ mener, tiden er passende.
"t ln the Commurity thtrik parents spend. too little tine trlth tbeir clriLtlren and. only 22 /o aonsidler the time they spentt wlth thern leabout rightr
Kun uddannelsesniveauet giver anledning til en vis forskel i opfattelsen. Jo højere uddannelse, desto mere udbredt er denne overbevisning: fra 64% af dem, som har afsluttet deres uddannelse inden det fyldte 16. år, til 74-7° af dem, som har fortsat deres uddannelse efter det fyldte 19· år.
Ls ectuoatlonal lenelo the htg[er the Lenel of eduoatLoq the more gerera]. the beU.ef thatparents tlo not spend. eaorglr tine wtth their ohildronl rlsing *on 64 % anong people rho Lefü schooL bef,ore age 1.6to 74$nong those whooontfunrecl. beyond. age 19o Eorener, there is one clear exceptl.on to the othenrise f,irn Ehropea.n oonvlotion
En enkelt gruppe afviger dog en del fra det almindelige billede, nemlig unge mænd mellem I5 og 19 år, som end nu ikke har afsluttet deres uddannelse ': næsten lige mange mener, at forældre tilbringer "passende tid" sammen med deres børn (42$), og at de tilbringer for lidt tid sammen med deres børn (47$).
- aLnost as nrNr nen of LR-I9 who have not oonpletedl thelr ectucatlon (+z 7"7 (r) tru.r* parents tbpendtexaotly the riglt enouat of timert wtth their ohildren as thtrik the tine spend. is lnad.egtra*,e(q %).
Det er nok til dels udtryk for en reaktion hos unge elever og studerende, som stadig er i den alder, hvor de stræber efter at blive uafhængige, så meget mere som de endnu ikke selv kan tjene til livets ophold.
Doubtless thig is partly a reastion on thepart of pupil.s and. stud.ents who are stllr at the age where tbey areanrcous for lniLependenoe, partiarlarly since they are not yet in a poeition to earn their own ltvingr
Interessant nok deles denne opfattelse slet ikke af kvindelige elever og studerende i samme aldersgruppe: 71$ af disse finder, at forældre i vore dage tilbringer for lidt tid sammen med børnene.
puplls of the sane age by ao means share the bogrst oplnion - lL $ ofthem firmly agree that parents d.o not spend.enougtr tlne rith their ohlld.ren these claürs.
2) Sammenligiing mellem de forskellige lande (tabel IX)
2) 0onpartson by courrtry (faUfe fX)
Selv det absolutte flertal mener, at forældre tilbringer for lidt tid sammen med brønene, er der forskelle fra land til land: l) Vi skal præcisere, at det drejer sig om en lille del af den undersøgte population: disse unge mænd udgør 7$ af alle svarpersonerne.
Ehe opinion that parents d.o not spend. enougfr ti.ne wlth their ohildrenpolls arr absolute naJorJ.ty right across E\rope - althou€fr th,ere is aoertain amount of variation flon one country to anotber I
- opfattelsen er særlig fremherskende hos nuværende danske (78$), franske (74$), irske (73$) og engelske forældre (71$)?
- it is partiarLarly generalized. a & ong yoluxg present parants in Demark nA %), trbance(lq/"), Irela.nd. (lliö ancL the tlx (lt {')l
- den er mindre fremherskende hos nuværende nederlandske og tyeke m forældre: henholdsvis 57$ og 55$
- lt is Less pred.onina,nt anong the sane group of peopLe in the
°d· henholdsvis 34$ og 39$» som synes at forældre i vore dage tilbringer passende tid sammen med børnene.
NetherLarrd.s (5? /") d C,ernany (SS /ö where 34 /" arn 39 %respecti'vely feeJ. that parents spend.qr:ite enorgp tine with their chil.rlren these d.aörso
Vi erindrer om, at svarpersonerne fik flextid defineret som "muligheden for selv at vælge, hvornår man vil begynde eller slutte sin arbejdsdag".
S u b J ec ü s were glven the folS.owing cLefinltion of, fleritine rtt rro being abLe to choose when you stert or fllnLsh tüork rrorro a) gn_tge_cgngnlrilJr-ae g ghglg woulcL heLp thern look after their ohlldrenof the corpus saitt lt woulcL Oe fi), aLnost
På spørgsmålet om i hvilket omfang flextid efter deres mening ville give forældre bedre mulighed for at passe deres børn, svarede tre fjerdedele af de adspurgte europæere positivt (76$), idet næsten halvdelen gav det mest positive svar "det ville hjælpe meget" (47$)· Mindre end en femtedel af populationen gav det negative svar "det ville næppe eller overhovedet ikke hjælpe" (17$)·
Ithen asked lf fLexitine better, three quarters haJ-f (4? %) opfj;a- for the nost categorical. respons€ ("Wouta netpa lotrr)e Negatirrc responseE (ttHould. hardly heLptt or rtrorLd not he3.p at alltt) were gi.yen by less than a x1i.füh of the population
Nuværende forældre, tidligere forældre og ikke-forældre var lige positivt indstillet, dog med en enkelt nuance: de fleste nuværende forældre (53$)» især dem, som har mindst fire hjemmeboende børn (59$), gav det mest positive svar.
Present, f,Iexltiner ex- and. nonrparents were all largeLy in favour ofllhe nost categoricaL a^ns]rer ga in et L a.n absoLute naJority arnongthe present parents (5: %) arraa particrtrlarlystrong one anong thoee with at least four ohildren at none (59 {ö.
Når vi kun ser på svarene fra de nuværende forældre viser de supplerende analyser, at der kun er ubetydelige forskelle med hensyn til, hvor positive svarene er:
AcltLitionaL anal;rses were only run on present parents a,nd. they cl.ono more tha,n reveal finer cllstinctions in the fbequenoy and.oategorica.L nature of the responses r
— Selv om fædre og mødre således er enige om at ønske større fleksibilitet i arbejdstiden, ønsker flere mødre (84$) end fædre (75$) det, og ønsker det stærkere (59$) end fædrene (47$)}
- aLthou€h both nothers and fathers agree that fleritime would. bebenefioial; nothers (84 %) u. nore g€neraLly in favour tha,n fathers (lS /io Mothers are aLso nuoh more categoricaL (Sg /r)than fatherc (+7 fi)i
- forældre i overordnede stillinger er i øvrigt mest positivt stemt i så henseende (63$ svarede "meget"), medens virksomhedsindehavere og håndværkere er mindst positivt stemt (45$ svarede "meget").
@ categorical in thie respeot (63 /o of ttwoald.help a lotil responses)o Parents in the househol.Osof enployers, tradesnen ard. craftsnen are the Least categorLcal (qS 1A of [woulil. het-p a ].ot[ a^nswers).
De nuværende forældre deler stort set denne overbevisning, uanset hvilket land de bor i: intetsteds mener færre end 61$, at flextid vil være en hjælp for forældrene, og ofte er tallet over 80$.
Present parents in aLt- countries tend. to share this oonvtction,the peroentage ln favour of flexitirue being at least 6l % and, often higber tlnan 8O /".
- franske og engelske forældre er afgjort mest overbeviste i så henseende: 70$ af førstnævnte og 66$ af sidstnævnte siger, at flextid ville hjælpe "meget", mod 34-53$ i de øvrige lande;
9E a"e by far the @ lO fi ot lbenolr subjects amit 66 fi ot UK eubJeots agree thatfle:dtime t\*ould heJ.p a lotrr, whereas the averags for the other eountries is between 34 a.nd. fi fit
- tyske og nederlandske er derimod mindst overbeviste, idet henholdsvis 34$ og 35$ evarer "ville hjælpe meget" og ret mange svarer negativt, især i Nederlandene (38$).
- the Gernans a^ndthe 9$.gb, on the other hand., are the Least oategorloal, wlth U f. anil 35 fttespeatively saying that itrrwoulcl help a ].otfr a,nd. a fatrly strong nlnority of negetine responses, particrrlarly in tbe Ne the r Lan rd s ß8 flq"
2) Hvilke ideer man vil foretrække med henblik på at reducere arbejdstiden (Sp. I41) a) Europa som helhed
2) I?re rnost popular Hay of reclucins worlcins ttne (q" f4f ) a) gn-tge_cgnggigr_ae g ghglg
Svarpersonerne blev bedt om at sige, hvilken af de følgende tre ideer de ville foretrække "i betragtning af ansvaret over for familien, specielt børnene":
Subjects were askecl to say whlch of three forutrLas theypreferred, rrbearing in nind. fantly responsibilltiesrr r worldng week)working d.ay)
- at arbejde færre timer hver dag (kortere arbejdsdag)
- working fewer d.a6rseach week (shorter - ürorldng fewer hours each cl.ay(shorter - having mor6 ertentled. annual hoJ.iclayso
Kortere arbejdsdag er den mest foretrukne løsning (48$); derefter kommer kortere arbejdsuge (25$) og længere ferie (17$)·
36 flhe shorter rorldng d.ay was fairLy cLearl.y in the feaA (wftln 48 %).fftre sborter wonldng week oane seoond. (lrfth 25 fi a,rd.nore erüendedl aarnral hotlclagrs ta*.t (t7 fi).
Denne rækkefølge i ønskerne ligger meget fast uanset forældreerfaring, familiestørrelse, det mindste barns alder og endog for ældreparrets erhvervsmæssige beskæftigelse eller mangel på samme. Selv forsørgernes erhvervsgruppe giver kun anledning til ubetydelige forskelle: man bør dog lægge mærke til, at ønsket om kortere arbejdsuge kulminerer med 36$ af de forældre, som arbejder inden for liberale erhverv - hvor lørdag endnu mange steder er arbejdsdag. dag.
lbis ord.er of prefetrence seems constant regarclless of parentaL exPerieneer eLze of fantlyr age of the yorngest Ghild. or e\ren whetherthe nother a,ntl.father work or notr Etren the eocio-professiona.loategory of the head. of household only introduoes a negLigeable anount of nariationr Perbaps the only notewortlqr fast ie that the preference for a shorter worldng week peaks at 36 fi uong perentsln the professions (where Saturcl.ayie stllL ofüen a worklng d.ay).
De adspurgte forældres køn, alder og uddannelsesniveau er kriterier, som giver lidt mere håndgribelige resultater:
Sexl age a,nd.eclrroationa-I leve1 of the parentc Lnterviewed. aresltglrtly nore sensitirrc cniteria r
- unge fædre (under 25 år) er mest splittet mellem de tre ideer, mens de ældste mødre (55 år og derover) er de stærkeste til hængere af en kortere arbejdsdag;
(unAer 25) eisplay the rid.est ülsagreenent on the over) are the nost three forrnrulas and. the ordest nothers (55 ",aa largely ln favour of the shorter worldng cl.ayl
- ønsket om at gøre arbejdsdagen kortere var i øvrigt stærkest hos de mødre, som tidligst har afsluttet deres uddannelse ved det 20. år (61$).
- the preference for a shorter worldng d.ay peaks, at 63. fu anongnothers who contlnrerl. etrrdSring until the age of N or tnor€o t) gogefi"gn_IU gogp$U,(ratre xl)
Igen er det her, spredningen er størst:
Here again this ls the leveL where reaponses vary the most I
- i alle landene lægges der mest vægt på kortere arbejdsdag, især hos italienske (61$), danske (57$) og franske (52$) for ældre - og i væsentligt ringere grad hos engelske (39$), tyske (36$) og luxembourgske (30$) forældre;
37 in aLL cotrntriesl the shorter working ttay is the nost poprlarsolution, but r*ith partiorlarly hidr figtres in ltaly (6t %),
- tyske og nederlandske forældre foretrækker som nummer 2 længere ferie, mens forældrene i de syv andre lande hellere vil have kortere arbejdsuge.
Denmark (Sl /") acrcL Fbance (52 /") utd particularly weak ones inthe UK (lg /"), Gernany ße 74 and Lr:xembo,rrs ßo /")i
3) Forældreorlov (Sp. 138-139)
German a^nd.
"Forældreorlov", som findes i nogle lande, betyder, at enten faderen eller moderen efter barselsorloven kan være hjemme hos barnet i en vis periode med garanti for, at han eller hun kan få sit job igen. I nogle lande modtager man løn eller godtgørelse under denne orlov, mens man i andre lande ikke får løn.
3)Parental leave rrParental 3-eanrefr, as pracüisecl ln certa;in countriesr Lnvolves the fatheror mother stopping working for two years a^fter the naternity Leavet withort pay, but with the guara,ntee that their Job renains availabler In some oountriesr rernneration or grants are paid. dr.rlng this leave and. in others there is no pa;rmento
I denne undersøgelse har vi spurgt svarpersonerne, om de ville finde det værdifuldt med en sådan forældreorlov uden løn.
In this surveyt we asked subjecbs if they thorglrt that suctt a parenta,lleavel without pa.vr would. be a worthwhile Ldeao a) .Ip;tbu_Cgrngugisy_agg whglg
Det fremgår klart, at de adspurgte europæere er opmærksomme på problemet med at have tid til at være sammen med børnene, idet de tre forslag til forældreorlov (uden løn) har vundet tilslutning fra flertallet:
Itre fasü that a rnajority parental leave is a firgt of eubjects came out in farrflrr of unpaidloonfirmation of their practioaL a$areness
- 57$ af svarpersonerne finder det "værdifuldt", om "faderen eller moderen efter barselsorloven kunne være hjemme hos barnet i 2 år - uden løn, men med garanti for, at han/hun kunne få sit job igen", mod 30$, som ikke finder det værdifuldt, og 13$, der svarer "ved ikke";
- 57 f, of, subJects feel it woultL be a good.icLea if, leave, the father or nother couLd . stop worklng for Eg_JtgBIgr wlthout pay but with the guarantee that their job wouLd. stiLL be anailablettr & B compared.to 3O /" wlnod.o not think it is a good. itl.eaa^nd. 13 /" wbo d.o not lorow; - again there is a,n absolute najority (Sl /i in favour of parentaL Learre (one near only) a,nd.onJ-y 32 1Aagej:ns+i agej:ns+i
- der er også absolut flertal (53$) for en forældreorlov på kun et år; 32$ finder det ikke værdifuldt;
F there is mrctlless interest still clearly in a si;-sonthperiod. of learre ä onlyatread. of the negative replies (lg f").