natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette brevindeholder sædvanligvis en liste overemner, der vil blive taget op. Men derer ikke nogen »formel« dagsorden, somvi kender det fra Rådets samlinger.
Before the European Council’s work officially begins, he/she informs the European Council ofthe Parliament’s position on the mainissues at stake, and after a shortdiscussion, he/she leaves the room.
S systematisk fastlagt, har det siden
he first day of work, sometimes
1987 i praksis været sådan, at møderneindledes med et indlæg fra formandenfor Europa-Parlamentet.
T called the ‘plenary session’, is then devoted to an exchange of viewson the current concerns of the presidency sends a letter to hiscounterparts and the Commissionpresident inviting them to themeeting.
Inden det offi- ter medlemmerne så aktuelle EU-spørgsmål.
This letter generallycontains a list of subjects to bediscussed.
Det centrale mødelokale,hvortil der ikke er fri adgang, er isoleret fra »verden udenfor«.
But there is no formalagenda as for Council meetings.
en næste halve mødedag begyn-
T and the president of the
D der med et arbejdsmorgenmåltid de faste repræsentanters nære medarbejdere, og de opholder sig konstant inærheden af det centrale mødelokaleog overbringer meddelelser til deresrespektive nationale delegationer, somopholder sig længere væk.
Commission then adjourn for theleast formal part of the proceedings,the fireside chats, where they canbroach whatever subjects they wish,in strictest confidence, and without aprioris.
Det er»Antici«-Gruppen, der sender spørgsmål videre og hele tiden holder delegationerne underrettet om, hvordandrøftelserne udvikler sig. Hvert tiendeminut bliver »Antici«-Gruppen selvunderrettet om drøftelserne af en »notetaker«, som pendler mellem det centrale mødelokale og »Antici«-lokalet.
Meanwhile, in the light of theday’s discussions, the presidency andthe secretary-general of the Counciltidy up the conclusions, which will bemade public the following day, andthe foreign ministers discuss currentissues, and where necessary, preparedeclarations on CFSP matters.
V mødet, og man går til middag.
European Union.
i de enkelte delegationer, hvor der ermulighed for at tage uformelle bilaterale kontakter.
The main meetingroom, to which access is limited, isisolated from the outside world.
tats- og regeringscheferne og for- fter mødets afslutning afholdes derflere pressekonferencer, dels med
A proceedings are suspended for plenary session is devoted tofinalisation of the conclusions.
I mellemtiden arbejder formandskabet og Generalsekretariatet for formanden for Rådet og formanden for Kommissionen, dels med hver af denationale delegationer, for at orientere medierne om resultaterne af Det Europæiske Råd.
The Heads of State or Government and the president of the European Commission continue todiscuss on their own the questionsthey have decided to address.
Det er en vigtig begivenhed, hvor medierne fra de femtenmedlemsstater såvel som fra andrelande er til stede.
Theforeign ministers dine in anotherroom, and add final touches tocertain dossiers.
C.Beslutningstagningi Det Europæiske Råd et Europæiske Råd træffer ikke
each national delegation, to informthe media of the outcome of the European Council.
D afgørelser, som det er tilfældet cedurer, som er fastsat i traktaten.
C. Decision-makingin the European Council he European Council does not
Deretningslinjer, som Det Europæiske Rådnår frem til, fremgår af »formandskabets konklusioner«.Teksten hertil er forøjeblikket på ca. 40 sider og er et megetvigtigt redskab for de europæiske institutioner og medlemsstaterne, så de kanfølge op på de retningslinjer, der er blevet fastlagt på mødet.
Theseconclusions, nowadays amounting tosome 40 pages, are therefore anextremely useful resource for theinstitutions and the Member Stateswhen they come to follow up theguidelines of the European Council.This is how the European Council‘invites (the Council, the Commission, the Member States)’,‘emphasises’, ‘insists on’, ‘notes’, ‘isparticularly pleased’, ‘undertakes’,‘encourages’, ‘welcomes’, or‘recommends’ ...
Det Europæiske Råd er først og fremmest et politiskogikke et retligt beslutningsorgan, selv omdet siden Maastricht-traktatens (1993)og Amsterdam-traktatens (1999) ikrafttræden har måttet træffe retlige afgørelser.
It does not take votes, nordoes it apply the rules of unanimity orqualified majority, unlike the Councilcomposed of the ministers of the 15.The Treaties do not in general dictaterules for decisionmaking in the European Council, and it is rare thatthey enable it to adopt formal acts.The European Council primarilymakes political decisions, notlegislative ones, although since the Treaties of Maastricht (1993) and Amsterdam (1999) came into force ithas been able to adopt legislativedecisions as well.
et Europæiske Råds medlemmer onklusionerne er ikke de enestedokumenter fra formandskabet.
Declarations or resolutions are oftenadopted in the area of commonforeign and security policy, to showthe wishes, analyses and intentions ofthe European Council.
D indgår politiske aftaler ved kon- sensus.
Council reach political agreement
Det Europæiske Råd — etuundværligt politisk forum?
Is the European Council an indispensable politicalgathering?
A.25 års opbygning af Fællesskabet uden Det Europæiske Råd et Europæiske Råd har opnået en
A. Twenty-five yearsof building the Community without a European Council
D sådan betydning og legitimitet, at var det helt frem til begyndelsen af70’erne, hvor den manglende inddragelse af stats- og regeringschefer blevåbenlys.
Community affairs was fulfilled,essentially, by the Foreign Affairs Council, until the beginning of the1970s, when the lack of directinvolvement of Heads of State or Government could no longer beoverlooked.
De forskellige nationale ministre og deres administration havde etbindende og regelmæssigt samarbejdepå grund af fællesskabssagerne, mende øverste myndigheder var faktisk ude-lukket fra at afholde sådanne møder.
While Community issuesmade regular discussion between thedifferent national ministers and theiradministrations compulsory, thehighest authorities were in point offact excluded from such meetings.
en faldende vækst og de verdens-
he meetings, and later their
D omspændende ustabile politiske, det i dag er vanskeligt at forestille sig,at det ikke altid har eksisteret.
T institutionalisation, became he European Council has T acquired such importance andlegitimacy today that it is difficult toimagine that there was a time when itdid not exist.
Der gikfaktisk 24 årmellem undertegnelsen afden første fællesskabstraktat (traktatenom oprettelse af Det Europæiske Kulog Stålfællesskab fra 1951 — EKSF) og Det Europæiske Råds første møde imarts 1975 i Dublin.
Twenty-four yearsinfact separated the signing of the first Community Treaty (the Treaty whichcreated the European Coal and Steel Community of 1951 — the ECSC)from the first European Council in Dublin in March 1975.
Der er 35 årmel-lem oprettelsen af EKSF og den formelleanerkendelse af Det Europæiske Rådseksistensi fællesakten i 1986. Og førstmed traktaten om Den Europæiske Union, som blev undertegnet i Maastricht i 1992, blev organets funk-tionerudstukket i en traktat.
Thirty-fiveyearsseparated the creation of the ECSC from the formal recognition ofthe European Council by the Single European Act in 1986.
Sådan økonomiske og monetære forholdpåvirkede medlemsstaterne og gjordedisse møder og den efterfølgende institutionalisering heraf uopsættelige.
urgent in the context of a slowdownin growth, and increased political,economic and monetary instabilityon a world scale, which was affectingthe Member States.
Det Europæiske Fællesskab stod endnumere handlingslammet over for deinternationale forandringer, da Rådet,en af Fællesskabets mest betydningsfulde institutioner, viste sig at være udeaf stand til at træffe afgørelser: Reglenom enstemmighed og de spor, som krisen i forbindelse med »den tomme stolspolitik« og Luxembourg-forliget havdeefterladt, blokerede for kompromisløsninger. Ministrene fandt en udvejved at søge hjælp hos deres »hierarki-
The European Community was helpless in the faceof international change, particularlysince one of its principal institutions,the Council, proved incapable ofadopting decisions: the unanimityrule, and the legacy left by the crisis of
ske overordnede« for således at fådeblokeret sagerne.
Resorting to the ministers’political masters was the way toovercome the impasses.
B.Et politisk forum,som længe mødtestor modstand prettelsen af Det Europæiske Råd
Council did not pass without he creation of the European
O i 1974 kan også for en stor del til- prettelsen af Det Europæiske Råd
Council in 1974 also owed much criticism.
O er ikke foregået uden kritik. Hvilke konsekvenser ville det få at indsætte etorgan med en sådan indflydelse i Fællesskabets beslutningsstruktur?Hvilke følger ville det få at indføre enny praksis, som ikke var nedfældet itraktaterne?
What would be the effectsof the introduction of such aninfluential body into the decisionmaking system of the Community?What would be the effects of using anew approach, not recognised by the Treaties?
Ville man ikke modarbej- skrives en ny generation af stats- ogregeringschefer.
Would the changes notundermine those Treaties by notrespecting their spirit?
Den franske præsident,Valéry Giscard d’Estaing, og den tyskeforbundskansler, Helmut Schmidt, sombegge var ivrige forkæmpere for dissemøder, vidste som finansministre, hvaddet indebar at holde samlinger udenrådgivere.
The principalfear of the early years was that themeeting of Heads of State or to a new generation of Heads of Stateor Government: Valéry Giscardd’Estaing, president of the French Republic, and Helmut Schmidt,chancellor of the Federal Republic of Germany, both ardent supporters ofthese meetings, had as financeministers experienced meetingswithout councillors.
Det var først på topmødet i Paris i december 1974,at man fik idéen til Det Europæiske Råd iegentlig forstand,som mødes med regelmæssige mellemrum.På billedet ses Valéry Giscardd’Estaing (midtfor til venstre),Frankrigs præsident,og Helmut Schmidt (midtfor til højre),Forbundsrepublikken Tysklands kansler.
It was not till the Paris summit meeting of December 1974 that he notion of a European Council as such,meeting regularly,was born.In the photo Valéry Giscard d’Estaing (center left),President of the French Republic,and Helmut Schmidt (center right),Chancellor of the Federal Republic of Germany.
De første år frygtede man mest,at stats- og regeringschefernes mødeskulle blive en slags mellemstatslig samarbejde, som kunne påvirke Kommissionens, Rådets og Europa-Parlamen-tets rolle, uden at dets handlinger varunderlagt De Europæiske Fællesskabers Domstols kontrol.
Government would result in a form ofintergovernmental cooperationwhich might affect the role of the Commission, the Council and the European Parliament, and furtherthat its activities would not be subjectto the control of the Court of Justiceof the European Communities.
et Europæiske Råd har da også
t is true that the European Council
D grundlæggende ændret den måde, til denne nye instans, men man harmåttet konstatere, at Det Europæiske Råd er nødvendigt, for at der kan træffes beslutninger om følsomme politiske emner eller tværgående spørgsmål.Endnu i dag må man konstatere, at Rådet bør undgå at sende for mangespørgsmål videre til Det Europæiske Råd for ikke at besværliggøre dets drøftelser eller kaste stats- og regeringscheferne ud i for tekniske og specialiserede spørgsmål.
I has considerably altered the way decisionmaking role to the newbody, which, it must be admitted, hasnevertheless proved its worth fordecisions on sensitive political issuesor cross-sectoral questions. Today,the Council must still limit its appealsto the European Council to avoidoverburdening the latter or involvingthe Heads of State or Government inquestions which are too specialisedor technical.
Man kan således ikkesige, at Rådet er blevet til et »juridiskregistreringskontor« for politiske aftaler indgået af Det Europæiske Råd.
The Council has nottherefore become a chamber wherepolitical agreements reached by the European Council are rubberstamped.
E cippet godt mene, at Rådet ved at følge Det Europæiske Råds anbefalinger ikke tager Parlamentets udtalelseri betragtning.
Council, by following the guidelinesgiven by the European Council,would not take the opinions of the Parliament into consideration.However, the European Parliamenthas retained the powers accorded to itin the Treaty in legislative andbudgetary matters: its presidentaddresses the members of the European Council at each meetingand receives an annual report.
Men Europa-Parlamentethar bibeholdt sine beføjelser i henholdtil traktaten med hensyn til lovgivningog budgetter, dets formand taler til Det Europæiske Råds medlemmer ved hvertmøde, og det modtager en årsrapportfra Det Europæiske Råd.
Inaddition to this, the Parliamentdevotes a portion of its work inplenary session, in the presence ofthe Council presidency, to a debate the Community works.
Endvidere gåren del af Parlamentets mødeperiodermed at forhandle resultaterne af Det Europæiske Råds møde, og her er Rådets formandskab til stede.
The European Council gives guidelines for thedevelopment of the European Unionwhich might appear to encroachupon the powers of initiative of the European Commission.
hvorpå fællesskabsmetoden fungerer.Det Europæiske Råd udstikker retningslinjer for Den Europæiske Unionsudvikling, og det kan godt virke, somom de griber ind i Europa-Kommissionens initiativret.
However, the European Commission is itselfinvolved in formulating theseguidelines or stimuli, as the Commission president is himself afull member of the European Council.What is more, the Commission hasindeed submitted initiatives to the European Council, which in turn hasendorsed them, thus giving themgreater authority.
Men disseretningslinjer eller »impulser« er ikkefremmede for Europa-Kommissionen,eftersom dens formand er fuldgyldigtmedlem af Det Europæiske Råd.Ydermere har Kommissionen fuldt udforstået at fremlægge initiativer for Det Europæiske Råd, der har taget dem tilsig og dermed lagt større vægt bag dem.Det var tilfældet med Jacques Delors’projekt, der førte til vedtagelsen af deneuropæiske fælles akt og til målsætningen om et stort indre marked udengrænser.
Such was the casewith the draft presented by Jacques Delors, which led to the adoption ofthe Single European Act and to theobjective of a single market withoutfrontiers.
Og sådan forholder det sig stadig: Kommissionen forelægger et stortantal rapporter for Det Europæiske Råd,som »godkender« dem.
It is still the case today thatthe Commission submits numerousreports to the European Council,which then gives them its backing.
u hvor en ny regeringskonference dag går de reformforslag, der fremsættes, mest ud på at begrænse
the existence of the Union’s mostimportant political body.
N er på trapperne, og der udsendes
on the outcome of the European Council.
Det Europæiske Råd kun i meget lilleomfang om de grundlæggende aspekter ved dets funktionsmåde.
hen reforms are now put t a time when a new inter-Agovernmental conference is to beconvened and proposals are
Spørgsmål eformforslagene bygger således på
ence, suggestions for reform are
R et stærkt ønske om at bevare effek- tiviteten og den enestående, uformelle og venskabelige atmosfære ved dette møde på højeste plan.
H based on a fundamental desire: namely, that this top-level meetingshould preserve its efficiency and itsvery special informal and intimatecharacter.
Nicole Fontaine,Europa-Parlamentetsformand,på vej til et møde i Det Europæiske Råd.
Mrs.Nicole Fontaine,President of the European Parliament,on her way to a European Council meeting.
Indholdet af dette hæfte, der er udarbejdet af Generalsekretariatet for Rådet, er ikke bindende for Fællesskabets institutioner eller medlemsstaternes regeringer.
This volume, which has been prepared by the General Secretariat of the Council, does not commit either the Community institutions or the governments of the Member States.
Hvis der ønskes yderligere oplysninger, kan der rettes henvendelse til afdelingen for informationspolitik, åbenhed og public relations på følgende adresse:
For further information, please contact the Information, Transparency and Public Relations
Yderligere oplysninger om EU fås på Internet via Europa-serveren (http://europa.eu.int)
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2001
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2001ISBN 92-824-1944-4
© De Europæiske Fællesskaber, 2001Eftertryk tilladt med kildeangivelse
© European Communities, 2001Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
•Den Europæiske Unions fremskridt 1995 — 1999 •
•Progress achieved by the European Union 1995-99 •
Det Europæiske Råd tilfører Unionen den fremdrift, der er nødvendig for dens udvikling, og fastlæggerde overordnede politiske retningslinjer herfor.
‘The European Council shall provide the Union with the necessary impetus for its development andshall define the general political guidelines thereof.
Det Europæiske Råd består af stats- og regeringscheferne i medlemsstaterne samt af formanden for Kommissionen .
The European Council shall bring together the Heads of State or Government of the Member Statesand the President of the Commission.
Disse bistås af medlemsstaternes udenrigsministre og et medlem af Kommissionen.
They shall be assisted by the Ministers for Foreign Affairs ofthe Member States and by a Member of the Commission.
Det Europæiske Råd træder sammen mindst to gange årligt under forsæde af stats- eller regeringschefenfor den medlemsstat, som udøver formandskabet for Rådet.
The European Council shall meet at leasttwice a year, under the chairmanship of the Head of State or Government of the Member State whichholds the Presidency of the Council.
Det Europæiske Råd forelægger Europa-Parlamentet en rapport efter hvert af sine møder samt enskriftlig årsrapport om Unionens fremskridt.
The European Council shall submit to the European Parliament a report after each of its meetings anda yearly written report on the progress achieved by the Union.
TRAKTAT OM DEN EUROPÆISKE UNION— Artikel 4
TREATY ON EUROPEAN UNION — Article4
Rapport om Den Europæiske Unions fremskridt1995
Annual report on progress achievedby the European Union1995
•Den Europæiske Unions fremskridt 1995 •
•Progress achieved by the European Union 1995 •
INDLEDNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Introduction . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Den generelle økonomiske situation og fremskridt hen imod Den Økonomiske og Monetære Union . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Employment . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Selskabsret . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Fiskal harmonisering . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Et finansielt Europa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Levnedsmidler og plantesundhed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Customs union . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
vii)Intellektuel ejendomsret . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .viii)Databeskyttelse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .ix)Telekommunikation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .x)Posttjenester . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Landbrug og fiskeri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .i)Landbrug . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .ii)Fiskeri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Transport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .i)Landtransport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .ii)Lufttransport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Transport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Uddannelse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Education . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Folkesundhed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Public health . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forbrugerbeskyttelse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(vi)Consumer protection . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forskning og teknologisk udvikling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(ix)Research and technological development . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Retlige og indre anliggender . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Justice and home affairs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Asyl og indvandring . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Asylum and immigration . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Politi- og toldsamarbejde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Police and customs cooperation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Straffe- og civilretligt samarbejde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(iii)Judicial cooperation in criminal and civil matters . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Common foreign and security policy . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Menneskerettigheder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Human rights . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Sikkerhed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Security . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Politisk dialog . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(iii)Political dialogue . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde — Forbindelserne med EFTA-landene . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
European Economic Area — Relations with the EFTA States . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
De associerede lande i Central- og Østeuropa, herunder de baltiske lande (CØE-landene), samt Slovenien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Associated countries of central and eastern Europe, including the Baltic States (CCEE) and Slovenia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Østeuropa og Centralasien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Eastern Europe and central Asia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .