natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men samtidig med, at der sker en decentralisering af arbejdsopgaverne, koordineres de af informationsteknologierne i interaktive kommunikationsnet, som fungerer lige godt, hvad enten de anvendes mellem kontinenterne eller mellem kontorer på samme etage.
Although it makes the decentralization of tasks easier, information technology coordinates these tasks in interactive on-line communication networks which function equally well across continents as from one office and floor to another.
Resultatet er både større individuel uafhængighed for arbejdstageren i dennes udførelse af sit job i virksomheden og mindre ind sigt i dette arbejde for den overordnede funktionær.
The result is simultaneously a higher level of individual autonomy for workers, but a less clear perception of the context of their actions. The new technologies have a twofold effect.
De nye teknologier har en dobbelt effekt, idet de på den ene side øger vigtigheden af den rolle, som den menneskelige fairtor spiller i produktionsprocessen, mens de på den anden side gør arbejdstageren mere sårbar over for ændringer i arbejdets tilrettelæggelse.
On the one hand, they considerably increase the role of the human factor in the production process, while on the other hard make workers more vulnerable to changes in work organization because they are mere individuals within a complex network.
Informationsteknologierne trænger på bastant vis ind både i de aktiviteter, som er forbundet med produktionen, og de aktiviteter, som er forbundet med almen uddannelse og erhvervsuddannelse. De udvirker på denne måde en til nærmelse mellem »indlæringsmetoder« og »produktionsmetoder«.
Information technologies are making significant inroads into production-related activities and into education and training, thus bringing the 'learning system' and the 'producing system' closer together.
Arbejds- og indlæringssituationerne kommer nærmere på hinanden, hvis de ikke ligefrem bliver identiske, for så vidt angår den mobiliserede kapacitet.
There is a marked convergence between the world of work and the world of learning/training as far as the capacities required are concerned.
Denne mutation, der er forbundet med informationsteknologierne, har mere generelle økonomiske og sociale følgen Fremkomsten af fleksible produktionsmetoder er blevet fulgt af udviklingen af det uafhængige, individuelle arbejde, udviklingen af servicesektoren, nye former for arbejdstilrettelæggelse, de såkaldt »kvalificerende« former, decentralisering af ledelse og skiftende arbejdstider.
Change connected with information technology has wide economic and social consequences for the development of: self-employment; service industries; new forms of work organization known as the 'learning organization'; management decentralization; and flexible working hours.
Informationssamfundet afføder desuden spørgsmålet om, hvorvidt det uddannelsesmæssige indhold, som det fremmer - ud over de nye videnteknikker - vil være en kulturelt berigende faktor for individet.
The information society, notwithstanding the new knowledge techniques it heralds, raises the question of whether the educational content it carries will enhance or, on the contrary, diminish the knowledge of the individual.
Hidtil er fokus blevet rettet mod de muligheder, som informationsmotorvejene, for eksempel Internet, med deres næsten øjeblikkelige revolution, tilbyder i forholdet mellem virk somheder, forskere, universitetsansatte osv. Men man kan ligeledes frygte, at multimedieverdenens kvalitet, især i uddannelsesprogrammerne, medfører en »lavpriskultur«, hvor individet mister enhver historisk, geografisk og kulturel til knytning.
The focus up to now has been on the potential offered by information highways, through the revolutionary quasi-instantaneousness that the Internet, for instance, brings to contacts between firms, researchers and academics. The fear is the risk that the quality of multimedia products, particularly in educational software, could lead to knowledge of the 'lowest common denominator' in which people lose their historical, geographical and cultural bearings.
Informationssamfundet vil komme til at ændre undervisningsmetoderne, fordi det kommer til at erstatte det alt for passive underviser/elev-forhold med det nye meget lovende interaktive forhold.
teaching methods by replacing the excessively passive teacher/pupil relationship with a new — and seemingly promising — interactive relationship.
Ændringen af undervisningsformerne kan imidlertid ikke træde i stedet for spørgsmålet om indhold.
At the same time, however, changing teaching methods does not affect the content of the material taught.
Den økonomiske globalisering, som er den anden drivkraftsfaktor, har resulteret i en hidtil uset fri bevægelighed for kapital, varer og tjenesteydelser.
The internationalization of the economy is the second factor of upheaval, which has given rise to unprecedented freedom of movement for capital, goods and services.
I en nær fremtid, og hurtigere end man skulle tro det muligt, vil der blive dannet et globalt, differentieret arbejdsmarked.
Sooner than is generally believed, a global and distinctive labour market will emerge.
Store virksomheder, men også sma virksomheder og liberale erhverv, anvender teleporte for at udføre deres arbejde i lande med et lavere lønniveau.
Large and small companies, and even the mobile professions, are already using 'teleporting' to have work done on-line in low-wage countries,
I hvidbogen vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse har Kommissionen klart satset pa en åbning over for omverdenen, samtidig med at den understreger nødvendigheden af at give denne udvikling en europæisk dimension.
In its White Paper on growth, competitiveness and employment, the Commission opted clearly for a Europe open to the rest of the world but stressed that its future developments should have a distinct European dimension, placing particular emphasis on the preservation of the European social model.
Den har især fokuseret på vigtigheden af at fastholde den sociale model i Europa. Globaliseringen styrker blot Europa som relevant niveau for handling.
Internationalization thus simply strengthens Europe's position on the world stage.
Det fremgår af tiltag inden for handelspolitik, teknisk harmonisering, miljøbeskyttelse, solidaritet mellem regioner og konkrete fremstød inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse som for eksempel EFlASMUS-programmet.
This has been shown through trade policy, technical harmonization, environmental protection, solidarity between the regions and through real progress in the field of education and training, for example in the Erasmus programme.
Men Europa skal gøre det klart for borgerne, at det ikke kun kan bruges til at udarbejde love, men også er nært ved deres daglige gøremål.
Yet, Europe still needs to demonstrate to ordinary people that it is not there just to make regulations, but that it is close to their everyday concerns.
Denne åbning, som tilskynder til at øge vore økonomiers generelle konkurrenceevne, højner det generelle velfærd gennem en mere effektiv allokering på verdensplan af ressourcerne. Det kræver imidlertid omfattende tilpasninger i alle landene.
This option, involves improving the competitiveness of our economies, and will increase the quality of life through the more efficient distribution of resources in the world.
Risikoen for et socialt brud eksisterer med de negative, ja endog dramatiske følger, som et sådant brud kan medføre.
There is a risk of a social rift with all the adverse and even drastic consequences this may entail.
Den videnskabelige og tekniske civilisation
The developments and dissemination of scientific and technical knowledge is accelerating.
Udviklingen og udbredelsen af videnskabelig viden og fremstillingen af tekniske genstande går stadig hurtigere.
A new model of production of knowledge and know-how is emerging, combining extreme specialization and cross-disciplinary creativeness. Industry relies
Industrien søger i stadig større grad til flugt i videnskaben for at udvikle nye produkter (specielle legeringer til sportsudstyr, biologisk forskning til miljøsektoren osv.). Den videnskabelige forskning kræver teknisk yderst avanceret udstyr (superkalkulatorer, højtydende kommunikationsnet, menneskets genmasse osv.)
increasingly on science to develop new products (e.g. special alloys for sports equipment, biological processes for environmental industries) and scientific research needs equipment with a high degree of technical sophistication (e.g. supercomputers, high-performance communications networks, human genomes).
Men i stedet for at fejre fremskridtet som i sidste århundrede opfatter den offentlige opinion ofte den videnskabelige virksomhed og det teknologiske fremskridt som en trussel.
But instead of celebrating progress as was the case a century ago, public opinion often perceives scientific ventures and technological progress as a threat.
Den stigende følelse af usikkerhed er en afgørende kendsgerning her, hvor århundredet rinder ud.
These growing anxieties are a significant feature of the end of this century.
Og paradoksalt nok udvikles der nu, hvor videnskaben gør betragtelige fremskridt (fald i hungersnødstilfælde og sygdomme, forlænget levetid, øget mobilitet osv.) en angst for fremskridtet, en angst, som ikke kan undgå at minde om kløften mellem fremskridt og kollektiv samvittighed, som allerede fandtes ved overgangen fra Middelalder til Renæssance.
Paradoxically, whereas science is making significant progress (limiting, if not overcoming famine and many diseases, increasing life expectancy, providing faster communication, etc.), this progress is for many people matched by a sense of fear which has some parallels in the transition from the Middle Ages to the Renaissance.
De elektroniske medier, som ofte giver et omskifteligt, voldeligt billede af ver den, og deres øgede betydning bidrager til at underbygge denne angst.
Media coverage also presents a violent picture, reinforcing these anxieties,
Over for denne krise er bedre information, der i sig selv er af stor værdi, ikke tilstrækkeligt.
To tackle this crisis, better information is essential but insufficient on its own.
Det er gennem udbredelse af viden, at dette irrationelle klima for svinder.
It is by disseminating knowledge that this irrational climate can be overcome.
Det er ved at vise bändet mellem videnskab og menneskeligt frem skridt og i bevidstheden om disses begrænsninger, at den videnskabelige, tekniske civilisation accepteres, og en innovationskultur udbredes.
By demonstrating the link between science and the progress of mankind, while being fully aware of its limitations, today's scientific and technological world will be accepted and in a better position to spread widely an innovative culture.
I mange europæiske lande gives svaret på to planer det kulturelle og det etiske.
In many European countries, the response is pitched at two levels, cultural and ethical.
— Fremme af den videnskabelige og tekniske kultur er genstand for stor opmærksomhed fra de offentlige myndigheder.
(i) The promotion of a scientific and technical culture is the subject of a sustained effort by the public authorities.
Siden 1993 er aktiviteterne på nationalt plan inden for dette tema blevet styrket og suppleret gennem en konkret indsats på europæisk plan: »Den Europæiske, Videnskabelige Kulturuge«, som får stadig større succes i Unionens medlemsstater.
Activities at national level on this issue have, since 1993, been enhanced and complemented by a timely European event, the 'European Week of Scientific Culture', the success of which is growing in all the countries of the European Union.
Men den ægte indsats ligger i skolen.
But it is at school that the issue is really determined.
Man kan fuldt ud udnytte den videnskabelige og tekniske information, hvis man råder over en solid videnskabelig skoletid. letid.
Scientific and technical information is all the more rewarding when built on a solid foundation of scientific education acquired at school.
— Det andet plan er etikken.
(ii) The second level is ethical.
Bioteknologiens udvikling, forholdet til intelligente maskiner, nye forplantningsmetoder, bevidstgørelse om vor sameksistens med andre arter og miljøbeskyttelse er altsammen uløste problemer, som Europa skal forberede sig på at møde.
The development of biotechnologies, man's relationship to intelligent machines, new approaches to procreation, a heightened sense of coexistence with other species, protection of the environment, are all new issues which Europe must prepare to face.
et angreb mod den menneskelige værdighed. Problemet om beskyttelse af ungdommen er klart afdækket.
ethics of responsibility must become an integral part of basic education and the training of researchers.
Over hele Europa, i alle medlemsstaterne, ses og udbredes denne bevidst­gørelse om de tre iværksættende faktorer og deres konsekvenser for erhvervslivet og beskæftigelsen. Man kan som et nationalt eksempel citere den tyske forbundsregerings rapport (Bundesminiscerium für Wirtschaft) om »Fremtiden for det industrielle omrade Tyskland« fra september 1993.
Throughout Europe, in all Member States, these three factors of upheaval and their repercussions for industry and employment are increasingly being taken on board and addressed.
Pa europæisk plan illustrerer hvidbogen vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse og konklusionerne fra Rådets møde i Essen, som blev bekræftet i Cannes, denne bevidstgørelse, hvor der insisteres pa forholdet mellem konkurrenceevne, beskæftigelse, almen uddannelse og erhvervsuddannelse.
At European level, the White Paper on growth, competitiveness and employment and the conclusions of the Essen European Council, reiterated in Cannes, stress the link between competitiveness, employment, education and training.
Svarene på disse faktorer er mangfoldige, og de kræver dybtgående tilpasninger ι det europæiske samfund.
The response to these three factors of upheaval is multifaceted, for it entails a radical shake-up of European society.
Uddannelse udvikler brugerens selvstændighed og faglige kunnen, hvilket skaber mulighed for tilpasning og udvikling.
The ultimate goal of training, to build up the individual's self-reliance and occupational capacity, makes it the linchpin of adaptation and change.
Derfor behandler denne hvidbog to hovedspørgsmål: Hvordan man gør det muligt for alle at få adgang til almen dannelse og udvikle den enkeltes kvalifikationer og aktivitetsniveau,
The two main responses focused upon in this White Paper are accordingly to give everyone access to a broad base of knowledge and to build up their abilities for employment and economic life.
II — Et første svar med almen dannelse i centrum
II — A first approach: focusing on a broad knowledge base
I fremtiden skal den enkelte i stadig større grad kunne gennemskue komplekse situationer, som udvikler sig uforudsigeligt. Det bliver dog lettere at beherske disse situationer takket være det videnskabelige fremskridt.
In the future, individuals will be called upon to understand complex situations which will change in unforeseeable ways, but which advances in science should nevertheless make it easier to control.
Alle vil også i stigen­de grad blive stillet over for et større og mere varieret udbud af materielle goder, sociale situationer samt geografiske og kulturelle sammenhænge.
They will also be confronted with an increasing variety of physical objects, social situations and geographical and cultural contexts.
Endelig vil den enkelte blive udsat for et væld af spredte, ufuldstændige informationer, som vil blive fortolket og analyseret i mange forskellige retninger.
In addition, they will have to contend with a mass of fragmentary and incomplete information open to varying interpretations and partial analysis.
Følgelig er der risiko for en opsplitning af det europæiske samfund mellem dem, som kan fortolke, dem, som kun kan bruge, og dem, der er marginali­seret i et samfund, som hjælper dem med økonomisk støtte, med andre ord en opsplitning mellem dem, som ved, og dem, som ikke ved.
There is therefore a risk of a rift in society between those that can interpret; those who can only use; and those who are pushed out of mainstream society and rely upon social support in other words, heneen those who know and those who do not know.
Det kognitive samfund skal søge at mindske afstanden mellem disse tre grupper, samtidig med at det skaber mulighed for fremskridt i og udvikling af de samlede menneskelige ressourcer.
The main challenge in this kind of society is to reduce the gap between these groups while enabling the progress and development of all human resources.
Det er muligt at forstå verden, hvis man kan gennemskue den, forstå dens måde at fungere på og derudfra se, i hvilken retning den bevæger sig.
It is possible to understand the world if the way it interacts and functions can be grasped and a sense of personal direction found.
Udvikling af almen dannelse, det vil sige af evnen til at forstå tingenes betydning, at forstå og foretage en bedømmelse, er den første faktor i tilpasningen til udviklingen i økonomi og beskæftigelse.
By the same token, the development of a broad knowledge base, namely the ability to grasp the meaning of things, to comprehend and to make judgments, is the first factor in adapting to economic and labour market change.
I rapporten fra den europæiske industris rundbordskonference (februar 1995) insisteres der på nødvendigheden af en polyvalent uddannelse, der er baseret pa en bred viden, som kan udvikle selvstændighed og tilskynde til »at lære at lære« hele livet: »Uddannelsens grund læggende mission er at hjælpe den enkelte til at udvikle hele sit potentiale og blive et helt menneske og ikke blot et værktøj for økonomien; erhvervelse af viden og kun nen skal ledsages af en karakterudvikling, åbenhed over for kultur og en bevidsthed om social ansvarlighed«.
The report from the Round Table of European Industrialists (February 1995) stressed the need for flexible training with a broad knowledge base, advocating a 'learning to learn' approach throughout life. It stated that, 'the essential mission of education is to help everyone to develop their own potential and become a complete human being, as opposed to a tool at the service of the economy; the acquisition of knowledge and skills should go hand in hand with building up character, broadening outlook and accepting one's responsibility in society'.
Dette krav om et solidt og bredt kulturelt, litterært og filosofisk, videnskabeligt, teknisk og praktisk fundament omfatter ikke blot basisundervisningen.
This need for a solid and broad knowledge base which is literary, philosophical, scientific, technical and practical, does not only concern initial training.
Mange eksempler viser, at faglig omskoling af arbejdstagere, som er ufaglærte eller meget specialiserede på grund af en rationalisering af arbejdet, forudsætter erhvervelse af dette fundament, som er den nødvendige vej mod ny, teknisk kompetence.
There are many examples to show that the vocational retraining of employees who are underskilled or highly specialized on account of the Taylorist approach to work depends upon the acquisition of this base as the foundation for new technical skills.
De faglige uddannelsescentre skal i stadig større udstrækning gen nem omskolingsaktiviteter for arbejdstagere gengive dem en almen dannelse, før de kan lære et nyt fag.
When retraining workers, training establishments are increasingly having to give them a general grounding before teaching them a new job.
Man bemærker desuden en stadig større enighed mellem virksomheder og uddannelsesaktører, hvad angår nyttigheden i at forene generel undervisning og specialiseret uddannelse.
There is, moreover, an increasing degree of convergence between business and the world of education when it comes to the usefulness of reconciling general education and specialized training.
På en meget mere generel facon er vi vidner til den almene dannelses stærke tilbagekomst som et instrument til at forstå verden uden for undervisningen.
More generally speaking, the forceful return of a broad knowledge base as the key to understanding the world outside the context of education can be seen.
Forståelse af tingenes betydning
A. Grasping the meaning of things
I et videnssamfund er udbredelsen af en social og kulturel identitet kun mulig i et vist omfang.
In an essentially universal society based on knowledge, a social and cultural identity can only be passed on in part.
Den skal opbygges ikke blot af skolen, hvis rolle aldrig vil kunne erstattes, men også af den enkelte, som skal finde sin identitet i den kollektive hukommelse og samtidig optage diverse informationer fra sin omverden ved at dykke ned i forskellige faglige, sociale, familiemæssige og kulturelle miljøer.
It has to be built up, not only by school the role of which continues to be irreplaceable, but by the individuals who draw on the collective memory while assimilating the variety of information to which they are exposed, through their involvement in different, vocational, cultural, social and family circles.
Den europæiske kulturs fremtid afhænger af dens evne til at give de unge mulighed for at sætte spørgsmålstegn ved alt uden at røre ved den enkeltes
The future of European culture depends on its capacity to equip young people to question constantly and seek new answers without prejudicing human values.
I denne forbindelse bør man understrege vigtigheden af tilstrækkelig viden skabelig dannelse - som ikke blot er en matematisk dannelse - for at sikre et velfungerende demokrati.
In this regard, the most eminent academics stress the importance of adequate scientific awareness — not simply in the mathematical sense — to ensure that democracy can function properly.
Vore demokratier fungerer efter reglen om flertalsafgørelser om store problemer, som grundet deres kompleksitet kræver en højere og højere grad af dannelse. Det drejer sig for eksempel om miljøproblemer og etiske spørgsmål.
Democracy functions by majority decision on major issues which, because of their complexity, require an increasing amount of background knowledge.
I vore dage tages beslutninger på disse omrader oftest ud fra subjektive og følelsesmæssige kriterier, uden at flertallet har den reelle viden, der er påkrævet for at kunne foretage velovervejede valg.
At the moment, decisions in this area are all too often based on subjective and emotional criteria, the majority lacking the general knowledge to make an informed choice.
Det er naturligvis ikke et spørgsmål om at gøre hver enkelt borger til en videnskabelig ekspert, men om at give den enkelte mulighed for at spille en indsigtsfuld rolle i forbindelse med sit miljø og at være i stand til at forstå den generelle mening og de sociale følger af eksperternes debatter.
Clearly this does not mean turning everyone into a scientific expert, but enabling them to fulfil an enlightened role in making choices which affect their environment and to understand in broad terms the social implications of debates between experts.
Det er ligeledes et spørgsmål om at give den enkelte midler til at finde rundt i sine valgmuligheder som forbruger.
There is similarly a need to make everyone capable of making considered decisions as consumers.
Den dybtgående forandring, der sker inden for videnskab og teknik, kræver der for, at den enkelte er i stand til at forstå tingenes betydning.
The radical changes taking place in the scientific and technological landscape, require individuals (even if they do not aspire to a career in research) increasingly to be able to grasp the meaning of things.
Individet skal ligeledes lære at tænke i systemer og indplacere sig selv som bruger og borger, både pa det individuelle plan og pa gruppeniveau.
Individuals must also learn to think more in terms of systems and to position themselves both as a user and as a citizen, as an individual and as a member of a group.
Den litterære og filosofiske dannelse spiller samme rolle over for de »vilde undervisere«, det vil sige de store medier og snart de store datanet.
Literature and philosophy fulfil the same function in respect to the indiscriminate bombardment ofinformation from the mass media and, in the near future, from the large informatics networks.