natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6.2. ændre betingelserne for anvendelsen til fjerkræ for så vidt angår kalkuner, slagtekyllinger og hønniker samt for svin i henhold til de under pkt. 5 angivne betingelser? ser?
6.2 conditions of use for poultry, insofar as turkeys, chickens for fattening and pullets are concerned, and for swine be modified according to the conditions indicated under item 5 ?
Ifølge Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer (i), senest ændret ved Kommissionens enogtyvende direktiv af 23. december 1977 (2), tillades anvendelsen af zinkbacitracin og flavophospholipol i Fællesskabet på følgende betingelser, der er fastsat i direktivets bilag I, del A:
In accordance with the provisions of Council Directive 70/524/EEC (1), of 23 November 1970, concerning additives in feedingstuff s, as last amended by the twenty first Commission Directive of 23 December 1977 (2), the use of zinc bacitracin and flavophospholipol is authorized at Community level under the following conditions set out in Annex I, Section A, of the Directive :
Tilsætningsstof/Dyreart
Additive/Species of animal
Højeste alder ppm (mg/Kg) i fuldfoderet
Maximum age ppm (mg/kg) of complete feedingstuffs
Pelsdyr
Animals bred for fur
- zinkbacitracin og flavophospholipol i foderstoffer til læggehøner og - større doser af zinkbacitracin end de i bilag I fastsatte størsteindhold på følgende betingelser, der er fastsat i direktivets bilag II, del A:
Furthermore, Member States are authorized to use, by way of derogation up to 31 December 1978, - zinc bacitracin and flavophospholipol in feedingstuffs for laying hens, - dose levels of zinc bacitracin exceeding the maximum permitted levels stated in Annex I, under the following conditions stated in Annex II, Section A, of the Directive :
Højeste alder ppm (rng/kg) i fuldfoderet
Maximum age ppm (mg/kg) of com Diete feedingstuffs
> 20 50 udløbet af 10. uge
50 end of the 10th week
> 20 50 udløbet af 16. uge
50 end of the 16th week
En medlemsstat anmodede for nylig Kommissionen om at ændre de i bilag II, del A, fastsatte betingelser for anvendelsen af zinkbacitracin således:
Besides, the Commission was asked by a Member State to amend as follows the conditions of use of zinc bacitracin stated in Annex II, Section A :
Største indlio Id
Maximum content
8 uger
8 weeks point of laying unchanged growing period
Kalve, lam, gedekid og pelsdyr
Calves, lambs, kids, animals bred for fur unchanged unchanged unchanged
Tilsætning af zink­bacitracin og flavophospholipol til foderstoffer til læggehøner kan på visse betingelser øge ægproduktionen, især hos lavtydende høner.
The addition of zinc bacitracin or flavophospholipol to feedingstuff s for laying hens can, under certain conditions, increase the output of eggs, particularly in the case of hens with a low level of egg production.
Det er dog endnu ikke påvist, at det giver væsentlige resultater for højtydende racer, og at anvendelse af zink­bacitracin i stærkere koncentration end 80 mg/kg er rimelig.
It remains to be proved, however, that significant results are obtained from strains with high levels of production and that the use of zinc bacitracin in concentrations exceeding 80 mg/kg feedingstuff is justified.
Det er imidlertid påvist, at disse tilsætningsstoffer har en gavnlig virkning på dyrenes organisme, og at de nedsætter dødeligheden.
Nevertheless, it has been established that these additives have a favourable effect on the animal organism and that they reduce mortality.
Med de tilladte doser øger både zink­bacitracin og flavophospholipol udnyttelsen af fo­derets bestanddele, ligesom de har en gunstig virkning på den intestinale flora.
At authorized dose-levels, both zinc bacitracin and flavophospholipol give improved utilization of dietary constituents and beneficial effects on the intestinal flora.
For zink­bacitracins vedkommende kan det dog ikke udelukkes, at der ved koncentrationer på over 80 mg/kg foderstof optræder en ledsagende baktericid virkning for visse mikroorga­nismer i dyrets fordøjelseskanal.
For zinc bacitracin however, a concomitant bactericidal effect on some micro-organisms of the animal alimentary tract cannot be ruled out at concentrations higher than 80 mg/kg feedingstuff.
Stofferne har et begrænset antibakterielt spektrum uden systemisk virkning og ingen kendte virkninger på specifikke sygdomme hos læggehøner.
These additives have a limited antibacterial spectrum with no systemic action and no known effects on specific diseases of laying hens.
På de tilladte betingelser for anvendelsen absorberes zink­bacitracin og flavophospholi­pol ikke i målelige mængder i fordøjelseskanalen, og med forbehold af analysens følsom­hed (*) er der ikke fundet rester i æg.
Under the authorized conditions of use, zinc bacitracin and flavophospholipol are not absorbed in measurable amounts by the alimentary tract and, at the lower limit of analytical determination (*), no residues have been found in eggs.
­ at størsteindholdet af zink­bacitracin i fuldfoder begrænses til 80 mg/kg og
- that the maximum content of zinc bacitracin in complete feedingstuffs be limited to 80 mg/kg, and
­ at fabrikanterne af disse tilsætningsstoffer anmodes om at fortsætte undersøgelserne med henblik på for både flavophospholipol og zink­bacitracin at bestemme variationer i ægproduktionen i forhold til tilsætningsstofdosernes størrelse, foderets sammensæt­ning og fodringsmetoden, den genetiske kvalitet af høner af æglæggende racer samt op­dræt sbetinge Iser.
- that the manufacturers of these additives be required to continue to carry out studies with the view to determine both for flavophospholipol and zinc bacitracin the variation of egg production in relation to the dose-level of additive, the composition of the diet and the mode of feeding, the genetic quality of the breeds and strains of laying hens as well as the conditions under which they are reared.
Resultaterne bør fremlægges med en detaljeret beskrivelse af de forsøgsmæssige fremgangsmåder.
The results obtained should be presented with all details of the experimental procedures applied.
En senere ny bedømmelse kan eventuelt foretages under hensyntagen til dette resultater.
A reassessment could subsequently be made in the light of the results of this work.
B. Anvendelse af zink­bacitracin i foderstoffer til ungdyr
B. Use of zinc bacitracin in feedingstuff s for young animals
Væksten kan øges, hvis der gives zink­bacitracin i mængder mellem 20 og 50 mg/kg i fuldfoderet (mellem 20 og 80 mg/kg i mælkeerstatninger) til
Improved growth can result when zinc bacitracin at levels between 20 and 50 mg/kg of complete feedingstuffs (or between 20 and 80 mg/kg in milk replacers) is given to :
­ fjerkræ (undtagen ænder og gæs) indtil 4 uger gamle, ­ svin indtil 10 uger gamle, ­ kalve, lam og gedekid indtil 16 uger gamle, ­ pelsdyr.
- poultry (excluding ducks and geese) up to the age of 4 weeks, - swine up to the age of 10 weeks, - calves, lambs and kids up to the age of 16 weeks, - animals bred for fur.
0,1 mg/kg for æggeblomme 0,05 mg/kg for æggehvide 0,07 mg/kg for æggeblomme 0,01 mg/kg for æggehvide
(*) zinc bacitracin : 0.1 mg/kg for egg yolk 0.05 mg/kg for albumen flavophospholipol : 0.07 mg/kg for egg yolk 0.01 mg/kg for albumen
Zink­bacitracin absorberes ikke i fordøjelseskanalen i målelige mængder, og med forbe­hold af den begrænsning, som de følsomste analytiske målemetoder har (0,05 ­0,1 mg/kg), er der ikke fundet rester i levnedsmidler af animalsk oprindelse, når dette antibioti­kum gives i foderet i de tilladte mængder.
Zinc bacitracin is not absorbed in measurable quantities from the alimentary tract and, at the lower limit of analytical determination (0.05 - 0.1 mg/kg), no residues have been found in food products of animal origin when the antibiotic is given in feedingstuffs at authorized levels.
Ved indgivelse med foderet i de tilladte mængder har der ikke været tegn på bakterielle resistensproblemer.
At these levels there have been no indications of problems of bacterial resistances.
Anvendelsen af zink­bacitracin i de tilladte mængder anses ikke for at være miljøskade­lig.
The use of zinc bacitracin at authorized levels is not considered detrimental to the environment.
Når stoffet er udskilt med dyrenes ekskrementer nedbrydes det i gødning og jord­bund i løbet af få uger, og når der er meget vand til stede i løbet af få dage.
When excreted in animal faeces the product is degraded in dung and soil within a few weeks and, if much water is present, within a few days.
­ kalkuner og slagtekyllinger indtil 8 uger gamle, ­ hønniker indtil læggemodenhed, ­ svin i vækstperioden, er det endnu ikke forsøgsmæssigt påvist, at man ved at øge zink­bacitracinindholdet i fuldfoderet indtil 100 mg/kg kan opnå en væsentlig forøget ernæringsmæssig virkning.
- pullets up to the point of laying, - swine during the growing period, experimental evidence is lacking that an increase of zinc bacitracin up to a level of 100 mg/kg in complete feedingstuff s results in a significant increase in nutritional effects.
Der er endvidere kun få oplysninger om disse mængders virkning på tarmfloraen og bak­teriel resistens.
Furthermore, there is little information on the effects of these levels on the gut flora and on the bacterial resistances.
Komiteen mener, at de under pkt. 1 anførte betingelser for anvendelsen af zink­baci­tracin bør bibeholdes.
The Committee is of the opinion that the permitted conditions of use of zinc bacitracin indicated under item 1 should be maintained.
En forøgelse af doserne som angivet i Kommissionens spørgsmål Β 5 kan først komme på tale, når der foreligger statistisk kontrollerede oplysninger om virkningerne af disse mængder på
An increase of the dose-levels, as indicated in the Commission's question N° Β 5, could be envisaged only if statistically controlled data were available on the effects of these levels on
­ den animalske produktion og ­ bakteriel resistens efter lang tids fodring samt om nedbrydningen i gødning og jordbund af de udskilte mængder.
- animal production, and - bacterial resistances after long-term feeding, as well as information on the degradation in dung and soil of the amounts excreted.
ANDEN RAPPORT FRA DEN VIDENSKABELIGE KOMITÉ FOR FODER OK BETINGELSERNE POH ANVENDELSE AF VISSE ANTIBIOTIKA I FODERSTOFFER
SECOND REPORT OF THE SCIENTIFIC COMMITTEE FOR ANIMAL NUTRITION ON THE CONDITIONS OF USE OF CERTAIN ANTIBIOTICS IN FEEDINGSTUFFS
Anvendelse af zinkbacitracin og flavophospholipol i foderstoffer til læggehøner
Use of zinc bacitracin and flavophospholipol in feedingstuff s for laying hens
Udtalelse af 11. oktober 1978
Opinion expressed 11 October 1978
I sin udtalelse af 21. februar 1978 accepterede Komiteen på baggrund af de foreliggende oplysninger, at anvendelsen af flavophospholipol eller zinkbacitracin i foderstoffer til læggehøner ikke samtidig med zootekniske forbedringer medførte risiko for forbrugerne.
In its opinion expressed on 21 February 1978, the Committee, taking into account the available documentation, agreed that the use of flavophospholipol or zinc bacitracin in feedingstuffs for laying hens while producing zootechnie improvements did not result in hazards for the consumer.
- at størsteindholdet af zinkbacitracin i fuldfoder til læggehøner begrænsedes til 80 mg/kg, og
- that the maximum content of zinc bacitracin in complete feedingstuff s for laying hens be limited to 80 mg/kg, and
- at fabrikanterne af tilsætningsstofferne skulle indsende supplerende oplysninger.
- that the manufacturers of these additives be required to furnish complementary information.
På baggrund af disse yderligere oplysninger viser det sig, at der på grund af udvælgelse, anvendelse af blandingsracer samt forbedring af fodersammensætningens kvalitet og bedre opdrætsmetoder er sket en fremgang i fodringseffektiviteten for læggehøner i forbindelse med nedsat foderindtagelse.
From this further information it appeared that, due to selection, use of hybrids, improvement in quality of rations and breeding techniques, there has been improvement in feed efficiency of laying hens associated with reduced feed intake.
Dette fænomen, som er uden forbindelse med virkningen af tilsætningsstoffer, medfører en nedsættelse af den samlede mængde tilsætningsstoffer, der indtages med foderrationen. tionen.
This phenomenon, which is independent of the effect of additives, results in a reduction of the amount of additives consumed with the ration.
Under disse omstændigheder mener Komiteen, at anvendelsen til læggehøner af flavophospholipol i indtil 25 mg/kg fuldfoder eller af zinkbacitracin i indtil 15 - 100 mg/kg fuldfoder kan accepteres.
In these conditions, the Committee is of the opinion that the use for laying hens of flavophospholipol to the extent of 2 to 5 mg/kg complete feedingstuffs or of zinc bacitracin to the extent of 15 to 100 mg/kg complete feedingstuff s is acceptable.
RAPPORT FRA DEN VIDENSKABELIGE KOMITÉ FOR FODER OM VIRKNINGERNE AF NITRATER I FODERSTOFFER
REPORT OF THE SCIENTIFIC COMMITTEE FOR ANIMAL NUTRITION ON THE EFFECTS OF NITRATES IN FEEDINGSTUFFS
Udtalelse af I9. april 1978
Opinion expressed 19 April 1978
Den Videnskabelige Komité for Foder blev anmodet om at udtale sig om følgende spørgsmål: 1.
The Scientific Committee for Animal Nutrition was requested to give an opinion on the following questions :
Hvor store mængder nitrater, nitriter og nitrosaminer kan optræde i produkter af animalsk oprindelse som følge af dyrs optagelse af foderstoffer med normalt og forøget indhold af nitrater?
What are the levels of nitrates, nitrites and nitrosamines which could result in products of animal origin from absorption by animals of feedingstuff s containing normaL and in creased levels of nitrates ?
Bør man under hensyntagen til svarene på ovennævnte spørgsmål fastsætte et størsteindhold af nitrater i
In the light of the answers to the abovementioned questions, should maximum contents be fixed for nitrates in
­ ublandede foderstoffer, især mælkepulver og vallepulver? ­ fuldfoder, især mælkeerstatninger?
- straight feedingstuff s and, in particular, milk powder and powdered whey ? - complete feedingstuff s and, in particular, milk feeds ?
Da forekomsten af nitrater i de mængder, der normalt findes i foderstoffer, betragtedes som ufarlige for dyr og dermed indirekte for mennesker, blev der ikke fastsat begrænsninger for disse stoffer i Rådets direktiv 74/63/EØF af 17· december 1973 om fastsættelse af størsteind­hold for uønskede stoffer og produkter i foderstoffer (1).
As the presence of nitrates at dose-levels normally found in feedingstuff s was considered harmless to animals and, indirectly, to man, these products were not made subject to limitations in Council Directive 74/63/EEC of 17 December 1973 concerning the fixing of maximum permitted levels for undesirable substances and products in feedingstuff s (1).
I juli og august 1976 traf en medlemsstat, der ikke betragtede nitrater som ufarlige for sund­heden, efterhånden forskellige foranstaltninger med henblik på begrænsning af nitratindholdet i mælk, skummetmælkspulver og vallepulver.
In July and August 1976, one Member State, since it considered that nitrates were not free of health risks, took successively various measures intended to limit the nitrate content in whole milk, skimmed milk powder and powdered whey.
Da dette er et fællesskabsanliggende, uanset om de nævnte foranstaltninger er rimelige eller skal ophæves, anså Kommissionen det for nødvendigt at stille Den Videnskabelige Komité for Foder en række spørgsmål, som den af hensyn til situationens afklaring anså det for væsent­ligt at få besvaret.
Since the decision must be taken at Community level whether these measures are justified or must be rescinded, the Commission deemed it necessary to ask the Scientific Committee for Animal Nutrition a series of questions, the answers of which it felt were essential to clarify the situation.
Komiteen har gennemgået de foreliggende oplysninger om nitraters toxicitet og om forekomsten af nitrater i foderstoffer.
The Committee has examined the available information on nitrate toxicity and the presence of nitrates in animal feedingstuffs.
Den har fundet talrige huller i denne dokumentation, og i mangel af supplerende oplysninger fandt den det vanskeligt at bedømme risikoen i forbindelse med ni­trater i foderstoffer og at besvare Kommissionens spørgsmål.
It has observed numerous gaps in this documentation and felt that, in the absence of additional data, it was difficult to assess the risks resulting from the presence of nitrates in feedingstuff s and to answer the Commission's questions.
For at komme uden om disse vanskeligheder anslås det for nødvendigt, at have resultater af analytiske prøver af mælkeprodukter i medlemsstaterne til rådighed, samt at videreføre for­søgsvise undersøgelser af nitraters virkning på smågrise og kalve. I denne hensigt gennem­førtes i slutningen af 1976 forsøgsrækker inden for to komitémedlemmers institutter samt i Nederlandene på Instituut voor Landbouwkundig Onderzoek van Biochemische Produkten (ILBO i Wageningen) og på Laboratory of Chemical Analysis of Foodstuffs på National Institute of Public Health i Bilthoven.
In order to obviate these difficulties, it appeared necessary to have available results of analytical checks carried out on milk products in the Member States and to pursue experimental studies on the effects of nitrates on piglets and calves.
Komiteen anså det for væsentligt først at give sine konklusioner, når disse forsøg var afslut­tet, og der forelå endelige rapporter.
The Committee considered it essential to wait until these experiments were completed and full reports available before voicing its conclusions.
Nedenfor følger svarene på Kommissionens spørgsmål.
The answers to the Commission's questions are given below.
< 0,1­3,2 mg Νθ"/ΐ· skummetmælkspulver: ­ normalt: < 10­50 mg ΝΟ,/kgj ­ der blev lejlighedsvis fundet indhold over 50 mg/kg og indtil 440 mg/kg. vallepulver:
According to results of checks performed in 1976 and 1977 in the Member States, the nitrate contents of milk products were in the following ranges : fresh milk : < 0.1 - 3.1 mg N0~/kg. skimmed milk powder : - normally : < 10 - 50 mg NO,/kg; - occasionally contents exceeding 50 mg/kg and reaching up to 440 mg/kg were noted. powdered whey : 20 - 2700 mg N0,/kg with a maximum frequency occuring at 400 mg/kg.
Det bør bemærkes, at høje nitratkoncentrationer i vallepulver generelt stammer fra ost­ningsprocesser, hvor der tilsættes nitrater.
It should be noted that high concentrations of nitrates in powdered whey result, in general, from cheese-making processes using added nitrates.
Forekomsten af nitratkoncentrationer over 50 mg N0,/kg i skummetmælkspulver kan betragtes som tegn på dårlig kvalitet på grund af produktionsfejl eller vareforfalskning.
The presence of nitrates in concentrations above 50 mg N0,/kg in skimmed milk powder can be considered indicative of poor quality resulting from faulty production or adulteration.
Endvidere er det muligt, at de varierende resultater fra forskellige kilder til en vis grad skyldes forskellig analyseteknik.
Furthermore, the possibility cannot be ruled out that variations in the results from different sources are, to some extent, due to the various analytical techniques used.
Dyrs følsomhed over for nitrater varierer efter art og alder samt efter foderets sammen­sætning og opdrætsbetingelserne.
The sensitivity of the animals to nitrates varies according to species, age, composition of ration and rearing conditions.
Skønt de foreliggende oplysninger ikke er tilstrækkelige til, at toxicitetstærskler kan beregnes, har det vist sig, at de fleste husdyr tåler store nitratmængder, der i grøntfoder kan nå op på 5­000 mg N0"/kg tørstof.
Although the available information is not complete enough to permit an assessment of toxicity thresholds, it has been observed that most livestock animals tolerate high levels of nitrates, which may reach 5,000 mg N0,/kg of dry matter in the case of green fodder.
Med hensyn til kalve viste forsøg i Frankrig med to grupper på 16 dyr, at en daglig ind­tagelse af nitrater gennem foderet på 5O­6O mg NO^/kg i 6 uger efterfulgt af 18­25 mg/kg i foderet i 10 uger (vandet til tilberedning af foderet indeholdt 50 mg NO./l) ikke på­virkede tilvæksten, blodets biokemiske parametre eller leverens A­vitaminreserve. Forsøg 1 Nederlandene med 60 kalve, der var mellem 10 og 18 uger gamle bekræftede kvægets høje nitrattolerance.
With regard to veal, trials conducted in France with two lots of 16 animals showed that a daily intake of nitrates of 50 to 60 mg NO,/kg of ration for six weeks followed by 18 to 25 mg/kg of_ration for ten weeks (the water for preparation of the ration having a content of 50 mg NO,/kg) had no influence on growth pattern, biochemical parameters of the blood or hepatic reserve in vitamin A. Experiments in the Netherlands on 60 calves aged between 10 and 18 weeks confirmed the high tolerance of cattle to nitrates.
Daglig indgivelse af nitrater i 8 uger i mængder på henholdsvis 4OO, 2.000, 5­000 og 10.000 mg NO /kg mælkeerstatning påvirkede ikke tilvækst, foderomsætningen, slagteKroppens kvalitet og Blodets biokemiske parametre.
Daily administration of nitrates for eight weeks at dose-levels of 400, 2,000, 5,000 and 10,000 mg NO,/kg of milk replacer respectively had no effect on growth pattern, weight in crease, food conversion rate, quality of carcass and biochemical parameters of the blood.
Histopatologiske undersøgelser af lever og nyre gav negativt resultat.
Histopathological examination of the liver and the kidneys was negative.
Det fastsloges ligeledes, at resultaterne ikke påvirkedes af, om der var antibiotika i foderet eller ej.
It was also established that the presence or absence of antibiotics in the ration had no influence on the results.
Kun smågrise viste sig følsomme under visse betingelser.
Piglets alone appear to be sensitive under certain conditions.
Ved forsøg i Forbundsrepublikken Tyskland har det vist sig, at daglig indtagelse af nitrater hos nyfødte dyr, der tages fra moderen, medfører en lille stigning i blodets methaemoglobinindhold, nå.r mængderne i mælke­erstatningen overstiger 4OO mg ΝΟ,/kgj de øvrige biokemiske og fysiologiske parametre på­virkedes ikke.
In experiments performed in Germany, it has been observed on new-born animals removed from the mother that daily intake of nitrates caused a slight increase in the methaemoglobin content of the blood where dose-levels exceeded 400 mg NO,/kg of milk replacer ; the other biochemical or physiological parameters were unaffected.
Fænomenet viste sig dog at være reversibelt (methaemoglobinindholdet blev normalt efter 3­4 uger trods fortsat indgift af nitrater) og påvirkede ikke væksten.
The phenomenon was however revealed to be reversible (the methaemoalobin content returning to normal after three to four weeks despite continuous administration of the nitrates) and had no effect on growth.
Nitritindholdet viser sig generelt at være under 0,3 mg NO^/kg i frisk mælk, medens N­nitrosaminindholdet er så lille, at det ikke kan påvises (θ,1 ug/kg frisk mælk).
The nitrite contents appear generally less than 0.3 mg N0?/kg of fresh milk and the N-nitrosamine contents be low the detection limit (0.1 /jg/kg of fresh milk).
En væsentlig stigning i mælkens nitratindhold forekommer kun, når koen optager store ni­tratdoser.
A significant increase in the nitrate content of milk appears only when high doses of nitrates are absorbed by the cow.
I nymalket mælk er der målt koncentrationer på 13­20 mg NOVkg under omstændig­heder, hvor den optagne nitratmængde har medført forgiftning (mængder ï størrelsesordenen 600 mg NO /kg levende vægt).
Concentrations of 13 to 20 mg NO /kg have been recorded in fresh milk in cases where the quantity of nitrates absorbed had caused intoxication (dose-levels of the order to 600 mg N0~/kg of live weight).
Ved afslutningen af kalveforsøgene i Nederlandene (se pkt. 2) bestemtes indholdet af ni­trat, nitrit og N­nitrosamin i forskellige af forsøgsdyrenes væv. De gennemsnitlige ni­tratindhold var som følger:
At the end of the experiments conducted on calves in the Netherlands (see under item 2), the nitrate, nitrite and N-nitrosamine contents were determined in various tissues of the trial animals.
N0~ ind­ ^S. hold i ^v vådt væv (mg/kg) ^s.
NO, content\. in wet tissues^v (mg/kg) \.