natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Artiklerne i det pågældende afsnit definerer den oprindelige forpligtelse i præamblen til EØF-traktaten om harmonisk udvikling, som gør gennemførelsen af det indre marked betinget af, at der opnås økonomisk og social samhørighed.
The articles in question define the original commitment in the preamble to the EEC Treaty concerning 'harmonious development' by making completion of the single market conditional on the achievement of economic and social cohesion.
Den økonomiske krise, de stadigt voksende regionale skævheder, frem komsten af strukturelle overskud og indførelsen af den nye teknologi i landbruget førte i 1985 til en almindelig nyvurdering af målsætninger og prioriteter i strukturpolitikken. Som resultat af disse nye prioriteter indførte man i april 1985 den såkaldte nye strukturpolitik, som erstattede direktiverne fra 1972 samt størstedelen af direktivet om landbrug i bjergområder fra 1975.
tural surpluses and the introduction of new technology in agriculture led in 1985 to a general reassessment of the objectives and priorities of structural policy.
Med denne nye politik blev der udstedt en række ordninger med forskel lige formål: fremme af investeringer i landbrugsbedrifter og etablering af unge landmænd, almindelig strukturforbedring, fremme af landbruget i bjergområder og ugunstigt stillede områder m.v.
The new policy introduced a series of schemes with distinct purposes: encouraging investment in farms and establishing young farmers, general improvement of structures, promoting hill farming and less-favoured regions, etc.
I 1987 kom der to nye fællesskabsordninger, én om omlægning og ekstensivering af produktionen og en anden om støtte til miljømæssigt følsomme områder, og i 1988 kom der yderligere en ordning om braklægning.
In 1987 two new Community schemes were added, one for reconversion and extensification of farming, and the other on aids to environmentally sensitive regions, followed in 1988 by a third, on the setaside of farmland.
Denne artikel er særlig betydningsfuld, da den netop medtager landdistrikterne under det aktionsopiråde, hvor Fælles skabet skal styrke den økonomiske og sociale samhørighed.
In practice, it involved a reform of Community structural intervention (subsidies and loans), motivated by the need for economic and social cohesion.
Særlige instrumenter til at opnå dette mål er strukturfondene (EFRU, ESF, EUGFL) og Den Europæiske Investeringsbank (EIB), selv om det må understreges, at EUGFL-Udviklingssektionen er den mest aktive fond med hensyn til den strukturelle landbrugspolitik.
It mainly affected three struc tural funds: the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF), whose operating provisions were amended.
Det drejer sig i virkeligheden om en reform af Fællesskabets struktur intervention (tilskud og lån), som var begrundet af behovet for økonomisk og social samhørighed.
This article is particularly significant since it expressly includes rural areas in the Community's field of action for strengthening economic and social cohesion.
Den berører hovedsagelig tre strukturfonde, nemlig Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) og Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), og ændrer bestemmelserne om deres funktion.
The special instruments to achieve this end are the funds with a structural purpose (ERDF, ESF and EAGGF) and the European Investment Bank (EIB), but the EAGGF Guidance Section is the most active in the field of agricultural structural policy.
RESULTATER a. Koncentration af interventionerne om fem prioriterede mål
ACHIEVEMENTS
Fællesskabets strukturforanstaltninger blev oprindelig koncentreret om fem grundlæggende mål, mål nr. 1, 2, 3, 4 og 5 (5a og 5b); i mellemtiden er mål nr. 6 kommet til.
The Community structural policy focused in turn on five main objectives: Objectives 1, 2, 3, 4, 5 (5a and 5b) and Objective 6, totalling 7 in all.
Af disse vedrører mål nr. 1 og nr. 5a og 5b direkte udviklingen i landdistrikter.
Of these, Objectives 1, 5a and 5b directly concern rural development.
Til trods for at de fælles markedsordninger er det vigtigste instrument i Fællesskabets landbrugspolitik, har man siden Fællesskabets oprettelse anerkendt betydningen af en strukturpolitik, der kunne supplere prisordningen.
Although the common organization of the market is the main instrument of the common agricultural policy, from the earliest days of the Community the importance was recognized of setting up a structures policy to complement the price scheme.
Denne tætte forbindelse blev allerede fremhævet i sluterklæringen fra Stresa-konferencen i 1958, hvori det hed, at en tilpasning af strukturerne skal bidrage til en tilnærmelse af kost priserne og en rationel udvikling af produktionen.
This close relation was under lined in the final declaration of the Stresa Conference in 1958, which said that 'the adjustment of structures must contribute to the approximation of cost prices and rational planning of production'.
Udviklingen indtil strukturfondsreformen
Developments up to reform of the Structural Funds c.
Den første landbrugspolitiske strukturforanstaltning kom i 1962, da der blev indført en procedure for koordinering af de forskellige nationale politikker.
The first action taken on farm structures goes back to 1962, with the introduction of a procedure to coordinate the various national policies.
Senere blev der i 1972 udstedt tre sociostrukturelle direktiver om modernisering af bedrifterne, støtte til ophør med landbrugsvirksomhed og socioøkonomisk information til og faglig uddannelse af landbrugerne. I 1975 kom der endnu et direktiv om land brug i bjergområder og ugunstigt stillede områder.
Some time later, in 1972, three sociostructural directives aimed to modernize farms, encourage the cessation of farming and provide social and economic information and vocational training for farmers; in 1975 they were followed by a directive on hill farming and less-favoured regions.
Parallelt hermed blev der vedtaget nye horisontale foran staltninger: i 1977 om forbedring af forarbejdnings- og markedsføringsstrukturerne for landbrugsprodukter og i 1978 om fremme af producentorganisationer; desuden blev der iværksat sektorspecifikke aktioner som supple ment til de fælles markedsordninger.
At the same time, a series of new horizontal measures were being adopted: in 1977, to improve structures for the processing and marketing of agricultural products, and in 1978 to encourage producer organizations and sectoral activities to complement the COMs.
generelt kriterium, nemlig et lavt økonomisk udviklingsniveau.
The economic crisis, the continuing increase in regional imbalances, the emergence of struc
d. Bedre forvaltning af fondene c. Fondenes anvendelsesområde
The reform doubled the commitment appropriations of the three Structural Funds in real terms between 1987 and 1993.
— EUGFL-Udviklingssektionen: Den nye reforms vigtig ste ændringer består i følgende: Inden for mål nr. 5a hører foranstaltninger i forbindelse med miljøsituationen i land distrikterne, genplantning af skov og førtidspensionering ikke længere under EUGFL-Udviklingssektionens kom petence.
Common policies e. Simplification, follow-up and flexibility proposed: the promotion of highquality products, the prevention of natural disasters in highly peripheral regions and other measures such as the renovation and develop ment of villages, financial support measures for farm and forestry businesses, protection and preservation of the rural heritage, etc.
Man ønskede at forenkle fondenes interventionsprocedurer og oprette mekanismer til opfølgning og evaluering af fællesskabsaktionerne, der ville gøre det muligt til stadig hed at tilpasse behov, instrumenter og disponible bevillinger til hinanden.
Work continued on simplifying the funds' intervention procedures and setting up mechanisms to monitor and assess Community action, so as to keep a watching brief on the coordination of requirements, laws and available funds.
Ordningen for omlægning og ektensivering af produktionen, som blev vedtaget i 1987, blev senere suppleret og ændret i kraft af en ny ordning til fremme af braklægning.
The scheme for the reconversion and extensification of production adopted in 1987 was later supplemented and amended by a new scheme to encourage the setaside of arable land.
Parallelt hermed blev der indført en ordning til fremme af ophør med landbrugsvirksomhed og en ordning med direkte indkomststøtte.
At the same time, a scheme was introduced to encourage the cessation of farming, together with a scheme for direct income support subsidies.
— EFRU: Den nye reforms vigtigste ændringer består i støtte til investeringer i uddannelse og sundhed i områderne under mål nr. 1, særlig omtale af udvikling og etablering af de transeuropæiske net ved fastsættelse af inve steringer i infrastruktur og støtte til forskning og udvikling i områderne under mål nr. 1, 2 og 5b.
The revised legislation maintains the general principle, which is strengthened in four areas expressly listed in the regulations: respect for the principle of equal opportunities for men and women; compliance with competition rules; compliance with Community rules on public con tracts; and compliance with Community environment policy.
I forhold til den grundlæggende reform i 1988 synes de ændringer, som blev indført med de reviderede forord ninger, mindre dybtgående. De overordnede principper, som blev indført i 1988, opretholdes eller konsolideres.
Compared with the fundamental reform of 1988, the changes introduced by the revised regulations appear less deep-seated; the main principles adopted in 1988 were maintained or consolidated.
Man skal imidlertid ikke undervurdere de nye elementer, ¡det der inddrages nye områder, programprocedurerne justeres, og der indføres fællesskabsfinansiering af nye foranstaltninger.
However, the innova tions should not be underestimated, since new regions were incorporated, planning procedures adjusted and provision made for Community funding of new types of measures.
Fem nye forordninger ændrer forordningerne fra 1988, og der tilføjes en ny forordning om det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF).
Five new regulations modified those of 1988, in addition to the adjustment of a regulation on the financial instrument for fisheries guidance (FIFG).
Fællesskabsinitiativer er særlige instrumenter for Fælles skabets strukturpolitik, som Kommissionen på eget initiativ foreslår medlemsstaterne til støtte for aktioner, som kan bidrage til at løse problemer, der er af særlig interesse for Fællesskabet.
These are special Community structural policy instruments which the Commission is proposing to the Member States on its own initiative to support activities that help to solve problems of special interest to the Community.
Indtil strukturfondsreformen i 1988 fandtes der fire fællesskabsprogrammer, nemlig STA, Valoren, Resider og Renaval, som var baseret på artikel 7 i den gamle forordning om EFRU.
Up to the reform of the Structural Funds in 1988 there were four Community programmes: STA, Valoren, Resider and Renaval, based on Article 7 of the old ERDF Regulation.
Mål nr. 1 og 2 forblev uændrede.
Objectives 1 and 2 were unchanged.
Det nye mål nr. 3 sam ler funktionerne under mål nr. 3 og 4 og har desuden til formål at "fremme erhvervsmæssig integrering af personer, der er udsat for udelukkelse fra arbejdsmarkedet".
The new Objective 3 concentrates the functions of Objectives 3 and 4, while proposing to facilitate the integration of those excluded from the labour market.
Mål nr. 4 skal dække de nye områder, der ifølge Maastricht traktaten tillægges ESF, nemlig at "gøre det lettere for arbejdstagerne at tilpasse sig de industrielle ændringer og udviklingen i produktionssystemerne".
Objective 4 is to cover the new powers of the ESF under the Maastricht Treaty: facilitating workers' adjustment to industrial change and the devel opment of production systems.
Mål nr. 5 vedrører fremme af udviklingen af landdistrikterne. Mål nr. 5a ændres kun, for så vidt som der indføres støtte til modernisering og tilpasning af fiskeriet.
Objective 5 seeks to encourage rural development.
Mål nr. 5b har til formål at fremme landdistrikternes udvikling og strukturelle tilpasning.
Objective 5b aims to facilitate the development and structural adjust ment of rural areas.
De reviderede regler ændrer Ikke kriterierne for udvælgelse af områderne under mål nr. 1. Der medtages imidlertid nye områder under dette mål for perioden 19941999.
For Objective 5b, the framework regulation establishes a general criterion: the low level of economic growth.
For mål nr. 5b opstiller rammeforordningen et
As a further innovation, Objective 5b includes in its secondary criteria the consequences of restructuring the fishing industry.
De fælles politikker brugspolitik, og den skal under ingen omstændigheder blot tjene som kompensation for markeds- og prispolitik kens utilstrækkelighed.
— EAGGF Guidance Section: The main differences introduced with the new reform were: Under Objective 5a, measures for the agricultural environment, reforestation and early retirement, where they were not already covered by the guidance section.
Det Midlertidige Udvalg "Fra Fællesakten til Maastricht traktaten" forelagde sin betænkning for Europa-Parlamentet i juni 1992, som vedtog beslutningen heri om bl.a. landbrugspolitikken^].
Parliament has repeatedly stressed the need to develop structural policy to account for 25% of the total agricultural budget.
Med denne beslutning støttede Parlamentet Kommissionens forslag, for så vidt angår samhørighed, men gav udtryk for tvivl om, hvorvidt det foreslåede finansieringsniveau var tilstrækkeligt til at sikre effektiv gennemførelse af strukturpolitikken.
To Parliament, structural policy is an essential aspect of the CAP and should not become merely a means of compensating for inadequacies in the market and price policy.
Ifølge strukturfondsreformen fra 1993 inddrages Europa-Parlamentet under hensyntagen til traktatens kompetencefordeling mellem de forskellige institutioner i højere grad i gennemførelsen af strukturforanstaltninger.
On the division of powers between the various institutions laid down by the Treaty, the reform of the Funds in 1993 provides for greater involvement by Parliament in imple mentation of structural action.
Europa-Parlamentet har gentagne gange understreget nødvendigheden af at udvikle strukturpolitikken i et sådant omfang, at det kom til at omfatte 25% af det samlede landbrugsbudget.
A temporary committee on the Commission proposals in the follow-up to Maastricht submitted its report to Parliament in June 1992, adopting a resolution on the agricultural policy [1].
For Europa-Parlamentet udgør strukturpolitikken et væsentligt element i den fælles land
The resolution supports the Commission proposals on cohesion, but voices doubts as to whether the level of funding proposed will be enough to achieve the critical mass required for effective implementation of the structural policy.
Rådets grundforordning nr. 3813/92/EØF af 28. december 1992 [1] om den regningsenhed og de omregningskurser, der skal anvendes i den fælles landbrugspolitik; Rådets forordning nr. 1527/95/EØF af 29. juni 1995 om udligning som følge af fald i landbrugsomregningskurserne for bestemte valutaer; Rådets forordning nr. 2611/95/EØF af 25. oktober 1995 om mulighed for national støtte til udligning af indkomsttab i landbruget forårsaget af valutabevægelser i andre medlemsstater.
Council Regulation (EEC) No 3813/92 of 28 December 1992 [1] on the unit of account and the conversion rates to be applied for the purposes of the common agricultural policy (CAP); Council Regulation (EEC) No 1527/95 of 29 June 1995 regulating compensation for reductions in the agricultural conversion rate of certain national currencies; Council Regulation (EEC) No 2611/95 establishing the possibility of national aid being granted in compensation for losses of agricultural income caused by monetary movements in other Member States.
I 1984 blev der indgået aftale om at afvikle de positive monetære udligningsbeløb gennem en prisstigning i ecu, som var proportional med faldet i priserne i national valuta, hvor ved dette fald blev undgået: den såkaldte "switch over"mekanisme.
MCAs by increasing prices in ecus in proportion to the decline in national currency prices, which was thus avoid ed: the 'switch-over mechanism'.
Denne mekanisme forhindrede også, at der indførtes nye positive monetære udligningsbeløb efter en valutakurstilpasning, eftersom den ændrede indførelsen af positive monetære udligningsbeløb i lande med stærke valutaer (som revaluerer) til negative monetære udligningsbeløb i samme størrelsesorden i lande med svage valutaer.
The system also prevented the creation of new MCAs after a currency adjust ment, since it converted the creation of positive MCAs in countries with strong currencies (that are revalued) into negative MCAs In countries with weak currencies, by the same proportion.
Ud over EMS-centralkursen indførtes også en grøn centralkurs, som erstattede EMS-centralkursen ved beregningen af de monetære udligningsbeløb, hvorved der etableredes en justeringskoefficient (revalueringsfaktor for ecu i forhold til den stærkeste valuta).
In addition to the central rate linked to the EMS, a green central rate was also set up to calculate the MCAs in place of the central rate, with which a ratio was established - the corrective factor - (a coefficient for revaluing the ecu against the strongest foreign currency).
Man skabte således den "grønne ecu", hvis værdi opnås ved at multiplicere den reelle ecu med justeringskoefficienten.
This led to creation of the 'green ecu', the value of which is obtained by multiplying the real ecu by the corrective factor.
I 1987 blev dette system forlænget frem til 1992.
The AUA was defined by its weight in gold (0.8886708 g) in relation to the US dollar and was known as the 'green dollar".
Samtidig blev der lagt en præcis tidsplan for afviklingen af de kunstigt oprettede negative monetære udligningsbeløb og indført en automatisk mekanisme til at skabe et årligt fald i priser udtrykt i ecu (som revalueredes, hvis det drejede sig om grønne ecu), svarende til 25% af justeringskoefficienten. cienten.
In 1975 the Community set up the European Unit of Account (EUA); in 1979 the EMS entered into force, incorporating the EUA used in the CAP, at first on a provisional basis. The system was repeatedly extended and became per manent with the eventual introduction in the CAP of the ecu, which succeeded the EUA.
I 1984 fik Tyskland tilladelse til at yde national støtte i form af en lempelse i merværdiafgiften for at kompensere for faldet I de monetære udligningsbeløb i denne periode. Senere forlængedes denne tilladelse imidlertid i form af hektarstøtte, som var uafhængig af produktionen.
In 1984 Germany was allowed the option to grant a national aid in the form of VAT relief to compensate for the decline in positive MCAs over that period.
I 1993 blev denne ordning forlænget til 1995, men med degressiv støtte.
In 1993 the measure was extended until 1995, but with a gradual reduction in the volume of aid.
"Switch over"-mekanismen blev indført den 1. juli 1995.
The switch-over mechanism was introduced on 1 July 1995.
Gennemførelsen af det indre marked den 1. januar 1993 forudsatte eksistensen af denne nye agromonetære ord ning, som siden har været gældende for de retsakter, der er vedtaget med hjemmel i EF-traktatens artikel 43.
Creation of the internal market on 1 January 1993 made it necessary to set up the new agrimonetary system, which has applied since that date on the basis of Article 43 of the EC Treaty.
Ord ningen har helt konkret betydning for de fælles markeds ordninger inden for landbruget og for fiskerivarer samt strukturforanstaltningerne inden for landbrug og fiskeri.
In practice it affects agricultural and fisheries COMs and structural measures.
I 1975 indførte EF Den Euro pæiske Regningsenhed (ERE), og i 1979 trådte EMS'en i kraft med inddragelse af Den Europæiske Regningsenhed, idet denne blev anvendt som foreløbig enhed i den fælles landbrugspolitik.
The purpose of the scheme is to prevent deviations between the agricultural conversion rates and the real currency rates in the foreign exchange markets, since such deviations may adversely affect farm incomes and destabilize agricultural markets.
Ecuen, der er et udtryk for den finansielle solidaritet i Fællesskabet, ændres som følge af de- eller revalueringer af en medlemsstats valuta, ligesom den pågældende valutas pariværdi i forhold til ecuen.
As an expression of the Community's financial solidarity, the ecu is adjusted in response to revaluation or devaluation of a Member State's currency, in line with that currency's parity in relation to the ecu.
Set ud fra et landbrugsmæssigt synspunkt ville revalueringen af en valuta, hvis regeringerne lod markedskræfterne spille frit, bevirke et fald i landbrugspriserne - som fast sættes i ecu - i det øjeblik, de omregnes til den nationale valuta.
From the agricultural point of view, if the governments allowed the free play of market forces, the revaluation of one currency would lead to a fall in farm prices, which are fixed in ecus, when the prices are converted into national currency.
Medlemsstaterne nægter i de fleste tilfælde at acceptere disse valutakurstilpasninger, som forårsager svingninger i Fællesskabets landbrugspriser udtrykt i nationale valutaer. Af denne grund indførtes de monetære udligningsbeløb, som dog samtidig medførte en forvridning af princippet om det europæiske markeds enhed, hvorfor ordningen ikke kunne opretholdes.
In most cases the Member States refused to permit these monetary adjustments that caused variations in common agricultural prices expressed in national currencies; this led to the introduction of monetary compensatory amounts (MCAs), which in turn involved a distortion of the rule of unity of the European market, which was why they were subsequently dismantled.
Indtil august 1993 holdt nogle af EMS-valutaerne sig inden for udsvingsmargener på omkring 2,25% og 6%, mens andre ikke deltog i denne mekanisme.
Until 1993, the currencies in the EMS were divided between those that complied with the margin of plus or minus 2.25% or 6% and those that did not participate in the mechanism.
Det har imidlertid været nødvendigt at justere den agromonetære ord ning, som trådte i kraft i januar 1993, som følge af den midlertidige udvidelse af udsvingsmargenen i august 1993, hvor denne blev udvidet til 15% for EMS-deltager-staterne. Inden for EMS'en betragtes alle valutaerne der for som flydende set ud fra en agromonetær synsvinkel.
However, the agrimonetary scheme that entered into force in January 1993 had to be adopted as a result of the temporary rise in the margin of fluctuation that took place in August 1993, when it went up to 15% for Member States participating in the EMS, as a result of which all the currencies were considered to be freely floating from the agrimonetary point of view.
Udsving i valutakurserne har altid udgjort et alvorligt problem for den fælles landbrugspolitik.
Currency fluctuations have always posed a real problem for the CAP.
I 1969 blev ordningen med de monetære udligningsbeløb (MUB) indført i Frankrig og Tyskland som følge af devalueringen af den franske franc og revalueringen af D-marken.
In 1969 France and Germany created MCAs in response to devaluation of the French franc and revaluation of the German mark.
For at disse tiltag ikke skulle få indvirkning på landenes landbrugspriser, fastlagdes to valutakurser for deres valutaer, en reel og en fiktiv (grøn kurs), som havde til formål at omregne regningsenheden i den fælles landbrugspolitik til franc eller D-mark.
To avoid affecting their farm prices the new measures established two exchange rates for their currencies, a real rate and a notional or 'green' rate, for converting the CAP's unit of account into francs or marks.