natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I januar 1986 anlagde Rådet sag ved Domstolen med påstand om annullation af 1986-budgettet — således som det var vedtaget af Parlamentet den 12. december 1985 — på grund af Parlamentets ensidige overskridelse af den maksimale forhøjelsessats for de ikke-obligatoriske udgifter.
In January 1986, the Council brought an action before the Court of Justice for annulment of the 1986 budget as adopted by Parliament on 12 December 1985, on the grounds that it had unilaterally exceeded the maximum rate of increase for noncompulsory expenditure.
Ved Domstolens dom af 3. juli 1986 blev budgettet for 1986 erklæret ugyldigt, og det blev fastslå et, at budgetmyndighedens to parter skulle vedtage budgettet efter fælles overenskomst, dvs. efter en »tredjebehandling«.
On 3 July 1986, the Court annulled the 1986 budget and ruled that the two arms of the budgetary authority must come to an agreement on the adoption of the budget, i.e. after a third reading.
Budgettet for 1986 blev endeligt vedtaget den 10. juli 1986, efter at ordningen med foreløbige tolvtedele var blevet anvendt i seks måneder.
The 1986 budget was finally adopted on 10 July 1986 after six months' operation of the provisional-twelfths arrangements.
Den omstændighed, at budgettet for første gang indbefattede en »negativ reserve«, bidrog til at skabe enighed mellem parterne.
The entry of a 'negative reserve', a new device, was instrumental in bringing about this agreement.
Regnskabsåret 1987
1987 budget
Det bør i denne forbindelse nævnes, at denne deling af budgetbeføjelserne blev indført med virkning fra regn skabsåret 1975, dvs. fra ikrafttrædelsen af EØF-traktatens artikel 203 i sin endelige form (Parlamentet har siden da haft »det sidste ord«, når det drejer sig om de ikkeobligatoriske udgifter, og kan endog »forkaste« budgettet).
Prior to this, when the Council — the legislative body — was the sole authority (up to and including the 1974 budget), powers over both fields were vested in a single institution, and so, in practice, no significant conflicts could arise.
a) For første gang i fællesskabsbudgettets historie måtte Rådet afholde to møder under førstebehandlingen, in den det i september 1986 kunne vedtage budgetforslaget for 1987.
(a) For the first time ever, the Council needed two meetings for its first reading in September 1986 of the draft 1987 budget.
b) I december 1986 nægtede Parlamentets formand at godkende resultaterne af Parlamentets andenbehandling af budgetforslaget (som resulterede i en overskridelse af den maksimale forhøjelsessats for de ikkeobligatoriske udgifter).
(b) In December 1986, the President of the European Parliament decided not to sign the budget voted by Parliament on second reading, which exceeded the maximum rate of increase for noncompulsory expenditure.
Da Parlamentet fik tillagt budgetbeføjelser, gjorde det sig til talsmand for det synspunkt, at budgettet i sig selv berettiger til anvendelsen af de bevillinger, der er opført deri.
After acquiring its budgetary powers, Parliament took the view that the budget by itself is a sufficient legal basis for using the appropriations entered.
Således har Parlamentet lige siden regnskabsåret 1975 oprettet talrige budgetposter og forsynet dem med midler, som åbnede mulighed for at indlede nye aktioner, hvis betydning er vokset i årenes løb.
So, from the 1975 budget onwards, Parliament inserted many new budget headings and entered appropriations which could sometimes be used to start up new actions; the amounts increased over the years.
Således op stod der et modsætningsforhold mellem Rådet og Parlamentet, som i høj grad prægede regnskabsårene fra 1975 til 1982.
This was the source of the dispute between, Council and Parliament which lasted from 1975 to 1982.
I overensstemmelse med Domstolens dom fra juli 1986 blev budgettet fra 1987 endeligt vedtaget i februar 1987 efter fælles overenskomst mellem Rådet og Parlamentet.
The Commission took a middle line between the two parties, ¿ná its position was explained as follows by the Commissioner responsible for the budget, Mr
Kommissionen befandt sig i konfliktens brændpunkt; den havde gentagne gange lejlighed til at præcisere den holdning, som budgetkommissær Christopher Tugendhat gav udtryk for under budgetforhandlingerne i Parlamentet den 23. oktober 1979:
On the basis of the recommendations made by the Court of Justice in its July 1986 judgment, the 1987 budget was finally adopted in February 1987 after the Council and Parliament had come to an agreement.
»Efter Kommissionens opfattelse udgør budgettet, således som det er blevet vedtaget, det nødvendige rets grundlag for anvendelsen af bevillingerne. Hvis der ikke
This agree ment was made possible by the inclusion, once again, of a 'negative reserve' and by a broad interpretation of the mathematical limit of the maximum rate.
»Samrådsproceduren«: fælles erklæring af 4. marts 1975 fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om almengyldige retsakter, der har betydelige finansielle følgevirkninger.
(ii) Legislative conciliation procedure: Joint Declaration of Parliament, the Council and the Commission of 4 March 1975 relating to Community acts of general application which have appreciable financial implications.
»Samarbejdsproceduren«: artikel 6 i den europæiske fælles akt, som bl.a. ændrer artikel 149 i EØF-traktaten; denne procedure finder anvendelse på vis se grundlæggende retsakter (f.eks. vedtagelsen af »specifikke programmer« for forskning og teknologisk udvikling, og en specifik gennemførelsesforordning om EFRU osv.), som har direkte følgevirkninger for budgettet.
(iii) Cooperation procedure: Article 149 of the EEC Treaty, as amended by Article 6 of the Single European Act; this procedure applies to certain basic instruments (e.g. adoption of specific R & TD pro grammes, vertical implementing Regulation for the ERDF, etc.) directly affecting the budget.
er opført noget beløb på budgettet, kan der hverken afholdes udgifter eller oppebæres indtægter.
Ill — The question of budget imbalances
Dette rets grundlag er dog ikke altid tilstrækkeligt i sig selv.
However, alone this basis is not always sufficient.
Der er tilfælde, hvor budgettet skal suppleres med konkrete lovtekster.
There are cases where the legal basis constituted by the budget has to be underpinned by separate legislative bases.
De to instrumenter supplerer hinanden: Det ene angiver formålet med bevillingerne, det andet fastlægger vilkårene for deres anvendelse.
The two instruments are complementary: one authorizes the allocation of appropriations, the other establishes the conditions under which they may be used.
Mangler det ene af de to instrumenter, kan aktionen ikke gennem føres på lovlig vis....
If one is lacking, the operation cannot legally be carried out... .
Det er klart, at der også er tilfæloe, hvor bevillingerne skal anvendes til iværksættelse af specifikke, nøje afgrænsede aktioner, og i disse tilfælde, som hvor der er tale om det, som vore franske kolleger betegner som punktvise foranstaltninger, holder Kommissionen sig udelukkende til budgetreglerne«.
Now, clearly, there are also cases where the appropriations are for the implementation of welldefined and specified actions of a limited nature, and in these cases, which our French colleagues refer to as actions ponctuelles, the Commission uses the appropriations and incurs the expenditure in accordance with budgetary rules alone.'
Problemets årsag skal søges i den specielle situation, som Det Forenede Kongerige befinder sig i:
The origin of the problem is the special situation of the United Kingdom:
— På den ene side har Det Forenede Kongerige en landbrugssektor af beskedent format og et forbrug af landbrugsprodukter, som i vid udstrækning importeres fra tredjelande.
(i) a small agricultural sector with a large proportion of farm produce imported from outside the Community; as a result, very little of the Community's agricultural spending benefits the United Kingdom;
I punkt IV, 3, litra b), i denne erklæring hedder det, at man forpligter sig til at undgå fastsættelse af maksimumsbeløb i forordningerne, hvilket i praksis svarer til, at budgetmyndighedens og navnlig Parlamentets rettigheder begrænses.
Point IV.3(b) of this Joint Declaration undertakes to avoid setting maximum amounts in regulations, as these would, in practice, limit the prerogatives of the budgetary authority and more specifically of Parliament.
— På den anden side yder Det Forenede Kongerige et betydeligt bidrag til finansieringen af Fællesskabets budget, bl.a. fordi dets andel i momsgrundlaget er meget stor i forhold til landets BNI.
(ii) a large contribution to the financing of the Community budget mainly because of the very large proportion of the country's gross national product (GNP) accounted for by the VAT base.
Denne strukturelle uligevægt i de finansielle relationer mellem Fællesskabet og Det Forenede Kongerige blev allerede i 1974 et centralt element i den politiske debat i Fællesskabet.
This structural imbalance in the United Kingdom's financial links with the Community became a major political headache for the Community as early as 1974.
Den gav anledning til det britiske referendum i 1975 om spørgsmålet om Det Forenede Kongeriges forbliven i Fællesskabet.
It was the issue underlying the 1975 referendum on the question of the United Kingdom's continued member ship of the Community.
Siden har man forsøgt at løse dette problem på forskellige måder:
Various arrangements were introduced, one after the other, in a bid to resolve this matter.
I punkt IV, 3, litra c), i den fælles erklæring erklærer Parlamentet, Rådet og Kommissionen til gengæld, at det er nødvendigt, at der foreligger et særskilt rets grundlag for anvendelsen af bevillinger til »væsentlige foranstaltninger«; opføres sådanne bevillinger på budgettet, inden der er fremsat et forslag til forordning, opfordres Kommissionen til at fremsætte et forslag, og Rådet og Parlamentet opfordres til at vedtage det hurtigst muligt.
On the other hand, in point IV.3(c) of this Joint Declaration, Parliament, the Council and the Commission recognize that a legal basis separate from the budget is required for the utilization of appropriations for any 'significant action': if such appropriations are entered in the budget before a proposal for a regulation has been presented, the Commission will present this pro posal, and the Council and Parliament will then endeavour to adopt it, as quickly as possible.
Denne aftale forudsætter således, at de berørte institutioner har sammenfaldende opfattelse af begrebet »væsentlig foranstaltning« i modsætning til »punktvis foranstaltning«.
For this to work, the institutions must be agreed on what is meant by 'significant action' as opposed to a one-off or specific isolated operation.
I betragtning af de opgaver, Fællesskabet står over for, vil det sandsynligvis blive nødvendigt at yde en ekstra indsats for at få afklaret dette spørgsmål.
As a rule, this has not been a problem; however, in some cases the demarcation line has not been entirely clear and cases have had to be dealt with individually.
a) Den første kompensationsordning blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Dublin i marts 1975; den blev anvendt officielt fra 1976 til 1980.
Experience and future require ments will probably mean that a fresh attempt will have to be made to clarify the distinction.
Siden traktatreformerne i 1970 og 1975 har Rådet og Parlamentet naturligvis været opmærksomme på den manglende symmetri i udøvelsen af den lovgivende myndighed og budgetmyndigheden; dette har foranlediget dem til at forbedre samarbejdet mellem institutionerne såvel på det lovgivningsmæssige som på det budgetmæssige område. Der kan i denne forbindelse henvises til følgende tekster:
The Council and Parliament, of course, became aware that after the 1970 and 1975 revisions of the Treaties there was no longer symmetry between the exercise of legislative powers and budgetary powers. They were therefore forced to find ways of improving interinstitu tional collaboration both on the legislative front and on the budgetary front.
— Proceduren for »samarbejde« mellem Rådet og Par hvis dets vækstrate var mindre end 120% af fælles skabsgennemsnittet, og hvis dets indbetalinger af egne indtægter oversteg 10% af dets andel i Fællesskabets samlede BNP.
Under this mechanism, compensation was to be pro vided from the Community budget to any country in an unacceptable situation because of the unfair financial burden it was bearing; based on the principle of partial repayment of the United Kingdom's VAT own resources contributions, this arrangement was to be triggered by three indicators (per capita gross domestic product (GDP) below 85% of the Community average; rate of growth of less than 120% of the Community average; United Kingdom's share of own resources pay ments exceeding its share of total Community GDP by 10%).
Denne ordning blev aldrig anvendt i praksis.
This mechanism was never triggered.
lamentet: vedtagelse, knyttet som bilag til traktaten af 22. april 1970, om fællesskabsakter med finansiel virkning og om samarbejdet mellem Rådet og Europa-Parlamentet. pa-Parlamentet.
Cooperation procedure between the Council and Parliament: Resolution recorded in the Council
a) Faldende provenu af told og landbrugsafgifter (som udgør de traditionelle egne indtægter), som følge af
(i) the progress made in dismantling tariffs (GATT negotiations);
— den gradvise nedbrydning af toldskrankerne (GATT- forhandlingerne) b) Den anden korrektionsmekanisme blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Dublin i november 1979 og udmøntet i Rådets afgørelse af 30. maj 1980.
(b) A second correcting mechanism was agreed at the Dublin European Council in November 1979 and given effect by the Council Decision of 30 May 1980.
Den gik ud på, at Fællesskabet iværksatte specifikke foranstalt ninger til fordel for Det Forenede Kongerige.
It provided for compensation on the expenditure side in the form of specific measures for the United Kingdom.
— Fællesskabets øgede selvforsyning med levnedsmidler og den deraf følgende faldende import af landbrugsvarer fra tredjelande.
(ii) the Community's increasing self-sufficiency in food and the impact this has on imports of agricultural products;
c) Den tredje kompensationsordning, som indebar en korrektion ved kilden, i form af en reduktion af Fællesskabets indtægter, hidrørende fra Det Forenede Kongerige, blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Fontainebleau i juni 1984 og udmøntet i afgørelsen af 7. maj 1985.
(c) A third compensation mechanism introducing a correction at source, i.e. applied to the Community revenue provided by the United Kingdom, was agreed at the Fontainebleau European Council of June 1984 and given effect by the Decision of 7 May 1985.
b) Relativ stagnation i momsindtægterne i forhold til den økonomiske aktivitet, som følge af forbrugsudgifternes faldende andel i de enkelte EF- landes BNI.
(b) the relative stagnation of VAT revenue in relation to economic activity because of the declining share of GNP accounted for by consumer expenditure in the economies of the Community countries.
I henhold til denne afgørelse skulle ordningen gennem føres i to tempi:
This Decision covered two distinct arrangements:
Den ukontrollerede vækst i udgifterne var den vigtigste årsag til den voksende uoverensstemmelse mellem Fællesskabets indtægter og udgifter.
The irresistible rise in expenditure is the main reason why resources have been increasingly unable to keep pace with the Community's needs.
Denne udvikling skal ses på baggrund af følgende faktorer, som har gjort sig gældende siden begyndelsen af 1980'erne:
Since the beginning of the 1980s, the following develop ments have occurred.
— i 1986 videreførtes princippet om korrektion ved kilden, dog med visse modifikationer: a) Styrkelsen af Fællesskabets politik på forskellige om råder:
(ii) from 1986, the same principle of correction at source was applied but with different rules:
— revision af Den Europæiske Socialfond (afgørelse 83/156 og gennemførelsesforordning af 17. oktober 1983 om fastsættelse af ESF's nye opgaver)
Revision of the European Social Fund (Decision 83/156 and the implementing Regulation of 17 October 1983 laying down the new tasks of the ESF).
• Det Forenede Kongerige får en kompensation, der svarer til to tredjedele (66%) af differencen mellem dets andel i Fællesskabets moms indtægter og dets andel i Fællesskabets samlede fordelte udgifter, multipliceret med de samlede fordelte budgetudgifter.
• two thirds (66%) of the difference between the United Kingdom's percentage share of VAT payments and its percentage share of allocated Community expenditure, applied to total allocated expenditure, is refunded to the United Kingdom by way of a reduction in the UK VAT base;
— revision af Regionaludviklingsfonden (forordning nr. 1787/84 af 19. juni 1984 om fastsættelse af øvre og nedre grænser for den EFRU-støtte, der kan bevilges de enkelte medlemsstater.
(ii) Revision of the European Regional Development Fund (Regulation No 1787/84 of 19 June 1984 laying down ranges for ERDF assistance for each Member State).
b) Iværksættelsen af en ny fællesskabspolitik på for skellige områder:
(b) Launching of new policies
• Dette nedslag i det britiske bidrag lægges på de øvrige medlemsstaters bidrag i overensstemmelse med deres respektive andel i momsindbetalinger ne (med undtagelse af Forbundsrepublikken Tyskland, som kun betaler to tredjedele af sit normale bidrag, idet den resterende del fordeles mellem de øvrige medlemsstater efter samme kriterier). terier).
• this reduction in the UK contribution is made up by all the Member States in accordance with their respective percentage share of VAT pay ments (with the exception of Germany, which pays only two thirds of its normal share, the balance being divided between the other Member States on the same scale).
B. Det tyske problem
B — The German problem
— skabelse af en fælles fiskeripolitik (fælles markedsordning indført ved forordning nr. 3796/81 af 29. december 1981); indførelse af en fælles ordning for tilladte kvoter (TAC: »total allowable catches« eller »samlet tilladt fangstmængde«) ved forordning nr. 170/83 af 25. januar 1983
Introduction of a common fisheries policy (common organization of the market set up by Regulation No 3796/81 of 29 December 1981; establish ment of a Community system of authorized quotas (total allowable catches) by Regulation No 170/83 of 25 January 1983.
— indførelse af det første rammeprogram (1984-87) om »forskning, udvikling og demonstration« ved Rådets resolution af 25. juli 1983
(ii) Establishment of the first framework programme (1984-87) for Community research, development and demonstration activities by the Council resolution of 25 July 1983.
Allerede i 1981 krævede Forbundsrepublikken Tyskland, som var den største bidragyder til Fællesskabets budget, en reduktion af sit bidrag til finansieringen af den britiske kompensation.
From 1981 onwards, Germany highlighted its position as the main contributor to the Community budget and demanded a reduction in its share of financing the compensation to the United Kingdom.
Dette krav blev imødekommet med vedtagelsen af ovennævnte afgørelse, som in deholder en bestemmelse om, at det tyske bidrag til finansieringen af den britiske ordning reduceres med en tredjedel.
The Fontainebleau Arrangement catered for this demand by the onethird reduction in Germany's share of financing the mechanism.
— indførelse af et europæisk forsknings- og udviklingsprogram inden for informationsteknologi (ESPRIT) ved afgørelse 84/130 af 28. februar 1984
(iii) Decision 84/130 of 28 February 1984 on new pro grammes and new arrangements for Community aid to research (Esprit).
— indførelse af integrerede Middelhavsprogrammer (IMP) ved forordning nr. 2088/85 af 23. juli 1985.
(iv) Introduction of the integrated Mediterranean pro grammes (IMPs) by Regulation No 2088/85 of 23 July 1985.
A. Årsagerne
A — The constraints
Udhulingen af Fællesskabernes egne indtægter var en væsentlig indre årsag til, at indtægterne ikke slog til; der var her tale om et samspil af to omstændigheder: c) Fællesskabets manglende evne til at styre landbrugsudgifterne: Landbrugsudgifternes uhæmmede vækst kan illustreres ved hjælp af nedenstående oversigt, som viser
The uncontrolled drift of agricultural expenditure can best be illustrated by comparing the annual estimates of expenditure (Commission's preliminary draft budget)
b) 1986-budgettet blev faktisk gennemført inden for rammerne af momsloftet på 1,4% (idet balancen blev opretholdt ved overflytning af visse landbrugsudgifter til regnskabsåret 1987).
(c) The problem of the exhaustion of VAT resources under the 1.4% ceiling became acute in 1987.
EUGFL, Garantisektionens, faktiske udgifter i perioden 1983-1986, sammenlignet med de årlige ud giftsoverslag (Kommissionens foreløbige budgetforslag): slag):
with the final outturn for the EAGGF Guarantee Sec­tion between 1983 and 1986:
— Overslag (foreløbigt budgetoverslag)
Estimates (preliminary draft budget)
— Faktiske udgifter
Actual expenditure
d) Fællesskabets udvidelse: Grækenland (medlem siden 1981) samt Spanien og Portugal (medlemmer siden 1986) er EF-budgettets »nettomodtagere«.
Greece (member since 1981) and Spain and Portugal (members since 1986) are net beneficiaries from the Community budget.
B. De første — delvis virkningsløse — forsøg på at løse problemerne
Β — The initial attempts at a solution and their limitations
De forskellige faser i udviklingen hen imod en begrænset forhøjelse af loftet over Fællesskabernes egne indtægter (1984-1986)
The successive moves to raise the ceiling on Com­munity resources (1984­86)
Indførelse af budgetdisciplin var det andet led i Fælles skabets plan til imødegåelse af de forskellige faktorer, der belastede EF's finanser: På den ene side stod man over for et politisk krav om at forøge udgifterne til andre områder end landbruget (hovedsagelig de såkaldte ikkeobligatoriske udgifter eller »IOU«), samtidig med at man havde problemer med at begrænse landbrugsudgifterne; på den anden side var Fællesskabernes egne indtægter fuldstændig opbrugt — et problem, der blev forstærket som følge af stramningen af de offentlige finanser i medlemslandene.
(a) The first move dates back to 22 March 1979 when the Council agreed on an internal code of conduct to guide its decisions so that it would unilaterally restrict the growth of non­compulsory expenditure: the draft budget was to be established on first reading within half of the maximum rate provided for in Article 203(9) of the EEC Treaty in order to limit the impact of Parlia­ment's margin of manoeuvre during the subsequent stages of the budgetary procedure (see also Chapter 17).
I perioden fra 1984 gav Fællesskabets finanser anledning til stadig større bekymring, og man forsøgte på forskellig vis, men uden den fornødne beslutsomhed, at bringe indtægtsniveauet i overensstemmelse med ud giftsniveauet.
The period after 1984 was one of insecurity for the financing of the Community. The action taken to try and adjust the level of revenue to expenditure require­ments tended to be passive, late and makeshift (e.g. the intergovernmental advances).
Ofte måtte man gøre brug af forskellige kunstgreb — såsom forskud fra medlemsstaterne.
(b) The Fontainebleau European Council in June 1984 extended the scope of budgetary discipline.
a) Allerede da budgetproceduren for 1984 blev indledt, stod det klart, at momsloftet på 1% ikke var tilstrækkeligt til at dække regnskabsårets faktiske udgifter.
(a) From the start of the 1984 budgetary procedure, it was clear that the VAT resources available within the 1% limit would not be sufficient for real needs during the year.
En politisk aftale kom i stand i juni 1984, da Det Europæiske Råd i Fontainebleau vedtog en principbeslutning om forhøjelse af momsloftet til 1,4%.
The Decision of 4 December 1984, the first reference instrument on budgetary discipline, transformed the Fontainebleau guidelines into rules, the main ones being that:
Denne principbeslutning blev udmøntet i afgørelsen af 7. maj 1985, som fik virkning fra den 1. januar 1986.
EAGGF­Guarantee expenditure should not crease faster than the own resources base;