natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dertil kommer en række supplerende foranstaltninger, der skal sikre, at resultaterne af studiebesøgene videreformidles. les.
• other topics; together with accompanying measures to ensure dissemination of the results of the visits.
Nettet af nationale informationscentre akademisk anerkendelse (NARIC)
Network of national academic recognition information centres (NARIC)
Et net af nationale centre, der har til opgave at forsyne institutioner og borgere med oplysninger om systemer og kvalifikationer for de videregående uddannelser med henblik på at lette anerkendelsen af kvalifikationer, der er opnået i de andre deltagende lande.
Network of national centres responsible for providing institutions and citizens with information on higher education systems and qualifications, with a view to facilitating the recognition of qualifications in other participating countries.
Til hver programdel findes der en vejledning for ansøgere, som in deholder alle nødvendige detaljer om ansøgningsproceduren og de kriterier, der tages hensyn til ved udvælgelsen.
Guidelines for applicants are available for the programme, which contain all necessary details concerning the application procedures and the criteria taken into account during selection.
Dette materiale og andre oplysninger kan fås ved henvendelse til:
These guidelines and other information may be obtained on request from:
NA-ERASMUS Rektorkollegiets Sekretariat Undervisningsministeriet H.C. Andersens Boulevard 45 DK-1553 København V Tlf.: (45)33 92 54 09 E-mail: eh@rks.dk Fax: (45) 33 92 50 75
Erasmus National Agency Ireland Higher Education Authority 21 Fitzwilliam Square Dublin 2 Tel.: (353-1)661 27 48 Fax: (353-1)661 04 92
COMENIUS - Aktion 1 og 3, LINGUA, voksenuddannelse, ODL Informationscenter for Studie- og Udvekslingsrejser (ICU) Vandkunsten 3 DK-1467 København K E-mail: icu@post4.tele.dk Tlf.: (45) 33 14 20 60 Fax: (45) 33 14 36 40
Comenius Actions 1 and 3, Lingua - Action E Léargas 189/193 Par nel I Street Dublin 1 Tel.: (353-1) 873 14 1 1 Fax: (353-1)873 13 16 E-mail for Lingua: IE-LEARGAS.handschuh@lingua.eurokom.ie
Aktion 2 Undervisningsministeriet Folkeskoleafdelingen (FSA) Frederiksholms Kanal 26 DK-1220 København K Tlf.: (45)33 92 53 42 Fax: (45) 33 92 53 02
Comenius Contact person: Caitriona Hennessy Tel.: (353-1)873 47 00 Fax: (353-1)679 13 15
UDVEKSLING AF INFORMATIONER OG ERFARINGER
ARION Tel.: (353-1)873 47 00 Fax: (353-1)679 13 15
Fax: (45) 33 14 36 40 Information er også til rådighed via Europa-serveren på
Adult education Department of Education Adult Education Section Hawkins House Dublin 2 Tel.: (353-1)873 47 00 Fax: (353-1)671 52 70
Europa-Kommissionen Generaldirektorat XXII Uddannelse og Ungdomsanliggender Direktorat A - Foranstaltninger på Uddannelsesområdet - Gennemførelse af SOCRATES Rue de la Loi 200 / Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles / Brussel
EUROPEAN COMMISSION Directorate­General XXII Education, Training and Youth Directorate A — Action in the field of education and implementation of Socrates Rue de la Loi/Wetstraat 200 B­1049 Bruxelles/Brussel
© Europæiske Fællesskaber, 1997
© ECSC­EC­EAEC, Brussels · Luxembourg, 1997 Reproduction is authorized, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER L-2985 Luxembourg
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
UNDERVISE OG LÆRE PÅ VEJ MOD DET KOGNITIVE SAMFUND
TEACHING AND LEARNING TOWARDS THE LEARNING SOCIETY
DET EUROPÆISKE AR FOR LIVSLANG UDDANNELSE
European Year of Lifelong Learning
Hvidbog om almen uddannelse og erhvervsuddannelse
White Paper on education and training
På vej mod det kognitive samfund
Teaching and learning — Towards the learning society
Europa-Kommissionen Generaldirektorat XXII — Uddannelse, Erhvervsuddannelse og Ungdom Generaldirektorat V — Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender
EUROPEAN COMMISSION DIRECTORATE-GENERAL XXII — EDUCATION, TRAINING AND YOUTH DIRECTORATE-GENERAL V — EMPLOYMENT, INDUSTRIAL RELATIONS AND SOCIAL AFFAIRS
Globaliseringen, informationssamfundet samt den videnskabelige og teknologi ske udvikling medfører nogle ændringer, som vi mærker hver dag.
The internationalization of the economy, the information society, scientific and technical progress, the impact of these events can be seen every day.
I virk somhederne fører de til nye arbejdsformer.
Within enterprises they are driving the development of new types of work.
I skolen kræver de nye kundskaber. I dagligdagen er de med til at ændre vore vaner.
From school they are demanding new knowledge and skills.
Disse ændringer er ikke blot noget forbigående, de indvarsler morgendagens samfund. For Europa og for den enkelte er udfordringen nu at komme til at beherske og styre disse store forandringer og ikke blot passivt se til.
These changes are not incidental, but herald the society of tomorrow.
Vore lande, som ikke har været i stand til at forudse dem, oplever nu arbejdsløshed og social udstødelse af et dramatisk omfang.
Not having anticipated them, our countries are experiencing a dramatic level of unemployment and social exclusion.
Den fornyede vækst alene kan ikke, selv om den er absolut nødvendig, løse denne situation.
The return of economic growth, while essential, will not in itself resolve this situation.
Hvis man f.eks. fik at vide, at der var 10 millioner ledige job, der skulle besættes med det samme, ville virksomhederne fa meget vanskeligt ved at finde tilstrækkeligt mange egnede ansøger, fordi der, samtidig med at der er 18 millioner arbejdsløse i Europa, ikke er til strækkeligt mange, der har de nødvendige kvalifikationer.
It is clear that if, for example, 10 million jobs were instantly created, employers would have considerable difficulty in finding suitably qualified people to fill them, even though there are I 8 million unemployed people in Europe.
I denne forbindelse spiller både almen uddannelse og erhvervsuddan-
In this context, education and training clearly play a central role.
Hvordan giver man den enkelte nogle grundlæggende kundskaber og kvaliteter, der kan være til gavn gennem hele livet?
How can individuals acquire the basic skills and qualities, which will serve them throughout their working lives.
Det er disse spørgsmål, der behandles i hvidbogen.
These are the questions addressed in this White Paper.
Der er ikke på nogen måde tale om at foreslå en uddannelsesmodel.
It is not about proposing a model for education.
Undervisningens indhold og gennem førelsen af undervisningspolitikken er alene medlemsstaternes ansvarsområde. råde.
The content of teaching and the implementation of education and training policies is exclusively the responsibility of the Member States.
Alle forslagene har et og samme mål: at forberede europæerne til smertefrit at klare overgangen til et samfund, der er baseret på erhven/else af viden og kundskaber, og hvor man lærer og lærer fra sig gennem hele livet. Med andre ord et kognitivt samfund.
They will all have one and the same objective: to prepare Europeans to pass smoothly to a society based upon the acquisition of skills, where one continues to learn and to teach throughout life.
Dette vil kunne medføre en ubestridelig »merværdi« i forbindelse med behandling af nogle af spørgsmålene: f.eks. sikring af de studerendes og arbejdstagernes mobilitet, som er af afgørende betydning for at hæve det generelle kvalifikationsniveau i Europa; skabelse af bedre for bindelser mellem skoler og virksomheder gennem et program for lærlinges mobilitet og gennem en europæisk statut for lærlinge; støtte til udvikling af en virkelig europæisk industri for undervisningssoftware og
Without doubt this can bring added value to certain issues, for example: the mobility of students and workers, which is essential to raise the general qualification level in Europe; the bringing together of schools and enterprises through a mobility programme for apprentices and a European apprenticeship status; support for the development of a European educational software and multimedia industry, with due regard for linguistic and cultural diversity; to help all national and local initiatives which seek to provide, through teaching constantly adapted to new information technology, a second chance through school to young peo^
Europa-Kommissionens hvidbog Undervise og lære: på vej mod idet kognitive samfund
European Commission White Paper Teaching and learning — Towards the learning society
Kommissionens hvidbog ') , som er udarbejdet på initiativ af Edith Cresson, kommissær med ansvar for forskning og uddannelse, og Pådraig Flynn, kommissær med ansvar for beskæftigelse og sociale anliggender, og i forståelse med Martin Bangemann, kommissær med ansvar for industri, telekommunikation og informationsteknologi, bygger på følgende kendsgerninger: de igangværende samfundsændringer har givet den enkelte bedre muligheder for at få adgang til information og viden. Samtidig betyder denne udvikling dog, at der kræves andre færdigheder, og at der skal foretages omfattende tilpasninger af arbejdssystemerne.
Presented by the European Commission at the instigation of Mrs Edith Cresson, Commissioner for research, education and training, Mr Pádraig Flynn, Commissioner for employment and social affairs, in agreement with Mr Martin Bangemann, Commissioner responsible for industrial affairs, information and telecommunications technologies, this White Paper1 stems from the observation that the changes currently in progress have improved everyone's access to information and knowledge, but have at the same time made considerable adjustments necessary in the skills required and in working patterns.
Udviklingen har skabt større usikkerhed hos alle.
It is a trend which has increased uncertainty all round and for some has led to intolerable situations of exclusion.
For nogle har den skabt en uacceptabel ud stødelse. Den enkeltes placering i samfundet bestemmes i stadig stigende grad af den viden og de færdigheder, vedkommende har erhvervet.
Everyone's position in society will increasingly be determined by the knowledge he or she has built up.
Fremtidens samfund vil derfor være et samfund, der investerer i intelligens, et samfund, hvor der undervises og læres, og hvor den enkelte kan sammensætte sine egne kvalifikationer. Eller med andre ord, et kognitivt samfund.
Tomorrow's society will be a society which invests in knowledge, a society of teaching and learning, in which each individual will build up his or her own qualifications.
De tre »iværksættende faktorer«
Three factors of upheaval
Blandt de mange komplekse forandringer, der er ved at finde sted i de europæiske samfund, kan man pege pä tre hovedtendenser, eller tre »iværksættende faktorer«: nemlig globaliseringen, informationssamfundets komme og den stadig hurtigere videnskabelige og tekniske revolution,
Among the many complex changes taking place in European society, three major trends, three 'factors of upheaval', are particularly manifest. These are the internationalization of trade, the dawning of the information society and the relentless march of science and technology.
Informationssamfundet som iværksættende faktor: Den vigtigste effekt af dette er, at det ændrer selve arten af de forskellige former for arbejde og tilrettelæggelsen af produktionen.
The impact of the information society: the main effects of this is to transform the nature of work and the organization of production.
) Hvidbogen findes pa Internet under følgende adresse: http://www.cec.lu/en/comm/dg22/dg22. html.
The text of the White Paper is available on the Internet at the following address: http://www.cec.lu/en/comm/dg22. html.
de fleste lønmodtagere beskæftigede sig med, er ved at vige pladsen for mere selvstændige og mere varierede aktiviteter.
disappear as more autonomous, more varied activities take their place. The result is a different sort of relationship with the company.
Dette medfører en ændring af relationerne i virksomhederne: Den menneskelige faktor får større betydning, men arbejdstagerne bliver også mere sårbare over for ændringer i arbejdets tilrettelæggelse, fordi de er blevet enkeltindivider i et kompliceret netværk.
The role of the human factor is increasing but the worker is also more vulnerable to changes in the pattern of work organization because he has become a mere individual within a complex network.
Derfor er det nødvendigt for hver enkelt ikke blot at tilpasse sig nye tekniske værktøjer, men også nye arbejdsvilkår.
Everyone therefore has to adapt not only to new technical tools but also to changes in working conditions.
Globaliseringen som iværksættende faktor: Denne vender op og ned på grundlaget for skabelsen af arbejdspladser.
The' impact of internationalization radically affects the situation as regards job creation.
Globaliseringen, der tidligere kun vedrørte udveksling af varer, teknologi og finanser, er nu ved at udviske grænserne mellem arbejdsmarkederne. Et globalt arbejdsmarked er således nærmere, end man generelt antager.
After initially affecting only commercial, technological and financial trade, internationalization is now bringing down the borders between the labour markets, thus making a global employment market closer than is generally thought.
I sin hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse gør Kommissionen sig klar til talsmand for en åbning over for resten af verden, samtidig med at den understreger nødvendigheden af at bevare den europæiske sociale model.
The Commission, in its White Paper on growth, competitiveness and employment, took a clear option to open up to the world, while stressing the importance of preserving the European social model.
Dette forudsætter en generel højnelse af kvalifikationsniveauet, hvis man ikke vil risikere endnu højere sociale omkostninger og en endnu større følelse af usikkerhed hos borgerne,
This means raising the level of qualifications in general if the social rift is not to widen still further and spread the feeling of insecurity among our citizens.
Den videnskabelige og tekniske civilisation som iværksættende faktor: Udviklingen inden for videnskabelige resultater, disses anvendelse i produktionsmetoderne og de mere og mere avancerede produkter medfører et paradoks: Til trods for de generelle fordele ved videnskabelig og teknisk udvikling, bliver den ofte opfattet som en trussel, eller giver endda anledning til en irrationel frygt i samfundet.
The impact of the scientific and technical world: the growth in scientific knowledge, its application to production methods, the increasingly sophisticated products which thus emerge, give rise to a paradox. Despite its generally beneficial effect, scientific and technical progress engenders a feeling of unease and even irrational misgivings in society.
Mange lande har forsøgt at afhjælpe dette problem: ved at fremme den tekniske og videnskabelige kultur, og det allerede fra skolealderen; ved at fastsætte etiske regler, ¡sær inden for bioteknologi og informationsteknologi.
Many European countries have endeavoured to allay these misgivings by promoting scientific and technical culture from a very early stage at school, by defining ethical rules, particularly in the areas of biotechnology and information technology.
Løsningerne: almenviden og erhvervsegnethed
The answers: broad-based knowledge and employability
Hvilke løsninger kan den almene uddannelse og erhvervsuddannelserne tilbyde for at fjerne de negative virkninger af disse tre faktorer?
What solutions can education and training provide in eliminating the pernicious effects these three sources of upheaval are expected to bring?
Uden at give sig ud for at være udtømmende, foreslår hvidbogen to løsningsmodeller.
While not purporting to provide exhaustive answers, the White Paper proposes two.
Den første løsningsmodel er en opprioritering af almenviden.
The first of these involves reintroducing the merits of a broad base of knowledge.
I et samfund, hvor den enkelte skal være i stand til at forstå komplicerede situationer, som kan udvikle sig på en uforudsigelig måde, eller hvor man står over for en stor strøm af forskelligartet information, er der risiko for, at der opstår et skel mellem dem,
In a society in which the individual will be called upon to understand complex situations which fluctuate unpredictably, in which he will also be inundated with a vast quantity of varied information, there is a risk of a rift appearing between those who are able to interpret, those who can only use, and those who can
Med andre ord mellem »de vidende« og »de uvidende«.
In other words, between those who know and those who do not know.
Udviklingen af almenviden, dvs. evnen til at opfatte tingenes betydning, til at forstå og til at skabe, er skolens grundlæggende funktion.
Building up a broad base of knowledge, i.e. the wherewithal to grasp the meaning of things, to understand and to create, is the essential function of school.
Det er også den vigtigste faktor ved tilpasningen til økonomien og beskæftigelsen.
This is also the first factor in adjusting to the economic and employment situation.
Man kan også konstatere, at almenviden vinder større og større indpas på erhvervsfaglige undervisningsanstalter, i omskolingsprogrammer for arbejdstagere med få kvalifikationer eller højt specialiserede arbejdstagere: Almenviden bliver et nødvendigt skridt på vejen mod erhvervelse af nye tekniske kundskaber, b) Udvikling af erhvervsegnetheden
Also increasingly evident is the strong re-emergence of a broad base of knowledge in vocational training establishments, in programmes for the retraining of low-qualified or very specialized workers, as the key to acquiring new technical skills.
Anden løsningsmodel: udvikling af erhvervsegnetheden.
Second route: building up employability.
Hvorledes kan almen uddannelse og erhvervsuddannelse sætte de europæiske lande i stand til at skabe varige arbejdspladser i tilsvarende omfang som dem, der er forsvundet som følge af ny teknologi?
How can education and training enable the countries of Europe to create a number of lasting jobs comparable to that which the new technologies have caused to disappear?
Den traditionelle holdning hos den enkelte er, at man skal have et eksamensbevis.
The traditional' route generally pursued by the individual is the quest for a paper qualification.
Dette har medført en generel udvikling i Europa med forlængelse af studier ne og et kraftigt socialt pres for at udvide adgangen til højere uddannelser.
The result is a general tendency throughout Europe to prolong studies, accompanied by considerable social pressure to broaden access to higher education.
Selv om et eksamensbevis også i dag er det vigtigste adgangskort til beskæftigelse, fører fænomenet dog til nogle uheldige situationer: en devaluering af de erhvervsfaglige uddannelser, der betragtes som andenrangsuddannelser; en overkvalificering hos de unge i forhold til det arbejde, de får, når de kommer ud på arbejdsmarkedet; og endelig en opfattelse af eksamensbeviser som næsten det eneste middel til bedømmelse af viden og færdigheder, som anvendes til at filtrere eliten og indplacere arbejdstagerne.
While the paper qualification is still the most effective passport to employment, it nevertheless has perverse effects in that it devaluates the vocational channels (which are considered as second-best options), overqualifies young people in relation to the jobs open to them as they enter the world of work, and, lastly, conveys an image of the paper qualification as the near-absolute reference point in terms of skills, making it possible to filter out the elite at the top and, more generally, to classify the worker in his job.
Dette giver et ufleksibelt arbejdsmarked og medfører et stort spild, fordi der ikke tages hensyn til talenter, der ikke svarer til standardprofilerne.
This intensifies the lack of flexibility of the labour market and causes substantial wastage by locking out talent which does not correspond to standard profiles.
Uden at sætte spørgsmålstegn ved denne traditionelle opfattelse som sådan, slår man i hvidbogen til lyd for en mere åben og fleksibel fremgangsmåde.
Although it does not call into question this traditional route as such, this White Paper advocates that a more open, more flexible approach be adopted alongside it.
Denne består især i at fremme arbejdstagernes mobilitet - lønmodtagere, undervisere, forskere - og de studerendes mobilitet.
This approach would in particular encourage the mobility of workers — employees, teachers, researchers — and students.
Det er slående at kunne konstatere, at varer, kapital og tjenesteydelser i dag bevæger sig mere frit omkring i Europa end personer og viden!
It is today striking to observe how much easier it is for goods, capital and services to move around Europe than it is for people and knowledge!
For at skabe denne mobilitet kræves der imidlertid en reel anerkendelse af viden og kunnen inden for Den Europæiske Union: ikke blot anerkendelse af eksamensbeviser, men også af de forskellige områder og elementer, som de omfatter.
Establishing this mobility depends on genuine recognition of knowledge within the European Union, not only recognition of paper qualifications, but also recognition of the different components of which they are comprised.
Med andre ord bør en studerende, der har studeret et semester i etandet europæisk land automatisk få dette studie anerkendt af sit oprindelige universitet, uden først at skulle bestå tilsvarende eksamener. Dette er i øjeblik-
For instance, a student having completed six months of studies in another European country should automatically be entitled to the recognition of this
ket kun muligt, hvis de to involverede uddannelsesinstitutioner har indgået en partnerskabsaftale.
The fact is that this is not possible at present unless the two establishments concerned have reached a partnership agreement.
En virkelig mobilitet forudsætter også, at de forskellige administrative og juridiske hindringer (vedrørende opholdsret og social sikring) og skattemæssige hindringer (beskatning af stipendier) fjernes.
Genuine mobility also presupposes the removal of administrative and legal obstacles (arising out of right of residence or social protection schemes applicable) and fiscal obstacles (taxation of study grants).
Anden grundlæggende idé: adgangen til uddannelse skal udvikles gennem hele livet.
Another key point is that access to training should be developed throughout life.
Selv om alle, dvs. de offentlige myndigheder og virksomhederne, under streger nødvendigheden heraf, er der kun sket få fremskridt.
While the need for such access is recognized by everybody, public authorities and the business sector alike, there has been little progress in this area.
Disse bliver i endnu højere grad utilstrækkelige, fordi ændringerne i arbejdsorgnisationen, som især skyldes informationsteknologien, betyder, at der er et presserende behov for uddannelse i anvendelsen af de nye værktøjer.
This is all the more inadequate as changes in the pattern of work organization, particularly those generated by the information technologies, make training in these new tools more urgent.
Det er netop hensigten med Det Europæiske År for Livslang Uddannelse i 1996 at skabe bevidsthed om denne problemstilling.
The year 1996, as the European Year of Lifelong Learning, should help to raise awareness in this area.
Informationssamfundet ændrer dog ikke blot den måde, som virksomhederne fungerer på.
The information society does not only change the way the company works, it also offers fresh horizons for education and training.
Det giver også nye perspektiver med hensyn til almen uddannelse og erhvervsuddannelse, og derfor skal man være klar til at udnytte de nye muligheder.
However, we have to be properly equipped to fully exploit this potential.