natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men i praksis får man via disse kun et delvist kendskab til de pengestrømme, der skal undersøges; man erfarer faktisk intet om hverken de ekstraudgifter, der er forbundet med ydelserne, eller om, hvilke midler der hidrører fra andre sektorer c) Med hensyn til de generelle oplysninger er det ikke hensigten at begrænse sammenligninger lande imellem til en samlet sammenligning af alle udgifter.
(c) From the point of view of general information, it is not intended that the comparisons between countries should cover only the overall expenditure figures.
Det kan være nyttigt, at der kan foretages sammenligninger også mellem visse underenheder som for eksempel generelle ordninger, supplerende ordninger, socialhjælp osv. Anvendelsen af samme opdeling har desuden den fordel, at de enkelte underenheders relative betydning herved kan klarlægges, og at der således kan foretages en sammenlignende analyse af de forskellige former for organisation af den sociale sikring i de enkelte medlemsstater d) I teknisk henseende er et andet af de i begyndelsen fastslåede principper at sikre størst mulig samordning mellem statistikken over den sociale sikring og de økonomiske regnskaber.
It is useful also to make comparisons at the level of certain sub-units such as, for example, basic schemes, complementary schemes, social assistance and so on. A further advantage of such a breakdown is that it facilitates an evaluation of the relative importance of each of the sub-units, and hence a comparative analysis of the various ways in which social protection is organized in different countries.
Men de økonomiske regnskaber er især opdelt efter kriterierne: Samme erhvervsaktivitet og samme rolle i det økonomiske kredsløb.
(d) From the technical point of view, another principle adopted at the outset is the need to guarantee the closest possible coordination between the social protection statistics and the economic accounts.
En eventuel overensstemmelse mellem de to formerfor regnskaber er altså afhængig af, hvilke sondringer der kan foretages mellem de mange institutioner, hvis virksomhed foregår inden for social sikring.
The feasibility of linking both sets of series accordingly depends on the distinctions which can be drawn between the many institutions active in the field of social protection.
Valget af registreringsenhed sker således mere på grundlag af de institutioner, der i de enkelte lande enten udelukkende eller samtidig med andre aktiviteter er ansvarlige for tildelingen af de sociale ydelser, og som helt eller delvis afholder de hermed forbundne omkostninger.
The choice of the most suitable unit of observation has therefore concentrated on those institu tions which, in all the Member States, are responsible for the distribution of social protection benefits and bear all or part of the ancillary costs.
Der kan være tale om:
They may include:
- Offentlige socialsikringsadministrationer - Andre offentlige administrationer (centrale eller lokale) - Offentlige fonde med eller uden egen forvaltning - Offentlige eller private virksomheder - Offentlige eller private virksomhedsfonde
— a private or public enterprise; — funds of public or private enterprises; — private administrations, e.g. mutual societies, welfare or assistance funds, religious or philan thropic associations, etc.; i. e. institutional units which may in principle belong to any economic sector.
- Private administrationer: gensidige selskaber, velgørenheds- eller hjælpekasser, religiøse eller filantropiske organisationer osv.
The above list illustrates the extreme variety of these units, a variety which is added to still further by individual national features relating to the type and activities of the institutions concerned. Thus one finds:
Kort sagt, institutionelle enheder, der a priori kan knyttes til en hvilken som helst af de økonomiske sektorer.
(a) institutions whose social protection functions are merely subsidiary; for instance, this is obviously true of central government, local authorities and undertakings engaged in productive activity;
- De øvrige dækker flere risici samtidig; som følge af deres mange beføjelser kan der således blive tale om at fordele deres aktiviteter på forskellige afdelinger; en sådan fordeling foretages i reglen - men ikke altid - efter de dækkede risici, og der er så igen tale om førstnævnte tilfælde, men nu på internt institutionelt plan.
— the others cover several risks at one and the same time; because of the wide range of their activities, these may, for administrative reasons, be split up between different departments; frequently, though not always, such subdivisions are based on the risks covered, and if so, one is back — within the context of the institution — in the situation referred to under (b)(i).
Valg og definition af det, der skal være den i statistikken anvendte registreringsenhed, sker efter følgende kriterier: En nogenlunde selvstændig beslutningsmyndighed og visse regnskabsmæssige elementer.
The criteria adopted for choosing and defining what constitutes the unit of statistical observation are the existence of a measure of autonomy of decision on the one hand, and the availability of accounting data on the other hand.
For i øvrigt at løse problemerne i forbindelse med institutionernes forskellige og komplicerede former, bør man vælge den mindste enhed, som forener eller kan forene de to karakteristiske elementer: Besluttende myndighed og regnskabsmæssige oplysninger.
Moreover, to deal with the problems posed by the diversity and complexity of the types of institution, it is desirable to choose the smallest unit in which these two characteristic features — the power of decision and the existence of accounting data — are, or can be, found together.
I den henseende er den ovenfor anførte definition af begrebet institution ikke fuldt tilfredsstillende. For som vi har set, kan en bestemt institution have flere aktivitetsområder, og særpræg kan være grunden til, at der føres særskilte regnskaber.
In this sense, the institution as defined above is not entirely satisfactory.
Derfor har man til sidst som registreringsenhed valgt den selvstændige administration i form af en institution eller eventuelt en underafdeling af denne.
Thus, in the final analysis, it is the individual agency, which may be an institution or one section of an institution, which has been adopted as the unit of observation.
- Administrationen falder sammen med institutionen; dette er især tilfældet, når denne kun driver én form for virksomhed (for eksempel alderdomsforsikring for selvstændige landmænd) og kun fører ét regnskab
— a section (or a division) of an institution; it then has separate account, corresponding only to that part of all the activities of the institution for which it is administratively responsible.
- Administrationen er en underafdeling (eller en afdeling) af en institution; den har i så tilfælde selvstændigt regnskab for den del af institutionens aktiviteter, som den administrativt er ansvarlig for
(c) The distinction must be of interest for the purposes of this study, i.e. it must be possible to identify and classify the risk, contingency or need as well as the persons in question in a mean ingful way; purely technical distinctions between institutions or agencies having the same nature and the same object are not to be considered, even if they exist in reality.
Dette er tilfældet:
This is the case:
1) Når arbejdet i en institution udføres decentraliseret af geografisk spredte administrationer, hvis antal kun er betinget af større mulighed for administrativ kontakt med de sikrede personer, især ved betalingen af ydelserne
1 ) when an institution fulfils its functions on a decentralized basis, using a number of agencies spread throughout the country, for the sole purpose of thereby facilitating administrative contact with the persons protected, especially for the payments of benefits;
2) Når flere institutioner udfører samme arbejde i forbindelse med dækningen af samme risiko (risici), eventualitet (eventualiteter) eller behov på de samme vilkår og for de samme persongrupper; dette tilfælde foreligger faktisk, når betingelserne for at deltage i den pågældende forsikring, om end de ikke er identiske, så dog ligner hinanden (foreksempel virksomhedernes pensionskasser).
2) when several institutions carry out the same operations involved in covering the same risks, contingencies or needs, under the same conditions, for the same categories of persons; this applies when the conditions which have to be fulfilled to enable a person to be covered by the insurance in question are similar, although not identical (e.g. pension schemes in under­takings).
Den »selvstændige administration«, der skal tages i betragtning, er således opdelingen i henholdsvis administrationer eller institutioner, der fungerer på disse vilkår.
The 'separate agency' to be considered is therefore the group of agencies or institutions which function under these conditions.
d) Endelig må det atter fremhæves, at statistikken for social sikring først og fremmest skal afbilde de faktiske forhold.
(d) Finally, it should be remembered that the primary purpose of the social protection statistics is to reflect the actual facts.
Det kan derfor forekomme, at det selvstændige regnskab eventuelt er det eneste, der tages i betragtning, dvs. at man ser bort fra den selvstændige beslutningsmyndighed hvis denne fremgangsmåde resulterer i en bedre analyse.
Thus in certain cases the criterion of separate accounts may be the only one to be taken into account, i.e. without regard to the criterion of autonomy of decision, if this approach is likely to make for a more accurate analysis.
Ved en sådan fremgangsmåde bliver det faktisk muligt at skelne mellem ydelser givet på forskellige betingelser eller til forskellige persongrupper. Man taler i så fald om fiktiv administration. Følgende to eksempler skal belyse dennes art og betydning:
In fact, this procedure enables a distinction to be drawn between benefits granted under different conditions or to different cate­gories of persons.
1 ) Når ydelserne udbetales direkte af arbejdsgiveren til de ansatte, er der i reglen ikke tale om et afsluttet, helt ¡gennem selvstændigt regnskab; man anfører så det pågældende udgiftsbeløb og - medmindre det drejer sig om en undtagelse - et tilsvarende beløb under de indtægter, der opføres under posten »fiktive sociale bidrag«
1) When benefits are paid directly by an employer to his employees, it is not usual to create an entirely separate balanced set of accounts; the total expenditure is recorded together (with a few exceptions) with an equivalent sum of notional receipts, referred to as 'imputed social contributions'.
2) Blandt de ydelser, som de sociale sikringsorganer yder husstandene, er der visse, som er kendetegnet ved den gruppe, som ydelsesmodtagerne tilhører; frivilligt forsikrede lavtlønnede.
2) In the case of certain benefits granted to households by the social protection institutions, their award is determined by the category to which the beneficiaries belong: persons insured on a voluntary basis, persons with insufficient income, etc.
Uanset finansieringsmåden opnår man yderligere oplysninger, hvis sådanne pengestrømme opføres selvstændigt og behandles i overensstemmelse hermed.
Whatever financing system is used, information is gained by isolating such flows under a distinct agency and then dealing with them accordingly.
Hvilke finansieringsmåder der end anvendes, så fremgår det af det foregående, at registreringsenhederne eller administrationerne pr. definition selv udbetaler ydelserne, der skal registreres.
It is evident from the above remarks that the units of observation or agencies are themselves — by definition — responsible for granting the benefits recorded, whatever the ways and means of fi­nancing applied.
Derved bestyrkes man i praksis i ønsket om at lade forholdene anskue ud fra synsvinklen de begunstigede husstande.
The intention to consider the situation from the point of view of the beneficiary households is thus reflected in practice.
B-KLASSIFICERINGEN AF REGISTRERINGSENHEDERNE: DEN SOCIALE SIKRINGSORDNING
Β - CLASSIFICATION OF UNITS OF OBSERVATION: SOCIAL PROTECTION SCHEME
Fordelen ved en grundenhed med samme definition for alle lande er, at der skabes mulighed for på et logisk og ensartet grundlag at foretage en passende klassificering af ensartede administrationer, hvorved der skabes et rimeligt grundlag for sammenligningerne, der hidtil har været tvivlsomme og undertiden endda intetsigende.
Thus the provisions for protecting workers as a whole are defined as a general scheme for employees; the provisions applying to farmers and agricultural workers are defined as an agricultural scheme; the provisions applying to manual and non-manual workers in mines are defined as mining schemes, etc., irrespective of the risks con­cerned.
Begrebet branche, der ofte benyttes i statistikken over social sikring, henviser udelukkende til den dækkede risiko uden hensyn til gruppen af sikrede personer.
The concept of the branch, which is frequently used in social security statistics, relates only to the risk covered, without reference to the categories of persons protected.
Man taler således om branchen »forsikring mod arbejdsulykker og erhvervssygdomme« som dækkende alle former for social sikring mod faren for arbejdsulykker og erhvervssygdomme, uanset om denne sikring er organiseret på forskellig måde for en række sociale og erhvervsmæssige grupper.
Thus reference is made to the branch of occupational accident and disease insurance, which covers all types of social insurance against the risks of occupational accidents and diseases, irrespective of whether this protection is organized in a different manner for a certain number of social and occupational categories.
Det på grundlag af denne opdeling trufne valg har ført til en klassificering efter ordning, ideten sådan giver flere muligheder for analyse som følge af, at den udover at tage hensyn til de dækkede risici også tilgodeser gruppen af sikrede personer2
A classification by schemes was chosen on the above lines because, by taking into accounts the types of persons protected as well as the risks covered, it affords more scope for analysis.1
Efter at dette er slået fast, skal der tages bestemmelse om, hvilke kriterier der skal være gældende for, hvorledes der skal skelnes mellen ordningerne.
Having made this choice, it is still necessary to establish the criteria for distinguishing between the schemes.
Man kan indledningsvis tænke sig, som det undertiden sker i visse lande, at gå ud fra ordningens mere eller mindre bidragsmæssige4) karakter.
One might consider distinguishing the schemes according to the extent to which they are directly contributive,2as is sometimes done in certain countries.
Men denne betegnelsesmåde og den heraf følgende begrebsudformning er i virkeligheden ikke andet end historiske overleveringerfra den klassiske periode; man lagde dengang hovedvægten på en garanteret arbejdsindkomst for de pågældende personer (lønmodtagere) og på den benyttede fremgangsmåde, nemlig forsikring; man anvendte således forholdet præmie/godtgørelse på begrebsparret bidragv'erstatningsindkomst med de deraf følgende nødvendige ændringer.
However, this characteristic and the concept that follows from it are in reality simply a legacy of the classical period, during which the accent was placed on guaranteeing the occupational income of the persons covered (i.e. employees only); the financing method was insurance, the relationship premium/payment being applied mutatis mutandis to contribution/alternative income.
Nu til dags går den gradvise udvidelse af de sociale sikringsordninger i retning af at sikre dækning for et stigende antal grupper — også for så vidt angårfamilieydelser og lægebehandling - men fremfor alt på en sådan måde, at bidraget ikke længere bliver afgørende for retten til at modtage en ydelse eller for ydelsens størrelse.
At present, the progressive extension of social protection schemes is such that an increasing number of categories is being covered — with respect also to family allowances and medical care — but above all, the right to the benefit and the sum involved are no longer primarily dependent on the contribution.
Mellem dagpenge, der udbetales til en syg arbejder - uanset hvilken fremgangsmåde der er benyttet ved finansieringen, og uanset hvem der forestår udbetalingen - og for eksempel bevilling af midlertidig støtte til en subsistensløs er der en væsentlig forskel, som skal fremgå tydeligt, og som principielt står i forhold til, på hvilken måde tildelingen sker.
There is an intrinsic difference, however, between a daily payment granted to a sick worker — whatever financing method may have been used and whoever may have made the payment — and, for instance, the granting of temporary aid to an indigent person. This distinction must be made clear and relates basically to the different conditions covering the granting of the sum.
Dette er grunden til, at det førstnævnte kriterium for at skelne mellem ordningerne henviser til, om de ydelser, der sikres modtagerne, er af grundlæggende karakter eller ej.
For this reason, the first criterion for distinguishing between different schemes refers to whether or not the benefit granted to the beneficiary is of a basic nature.
Alt efter hvilket niveau man placerer sig på, findes der ordninger, der skal sikre de beskyttede personer en elementær beskyttelse (grundordninger), mens andre ordninger (supplerende ordninger) særlig er beregnet på atforøge en elementær beskyttelse, der anses for utilstrækkelig.
Depending on the level involved, there are schemes which are aimed at providing primary protec tion to the persons covered (i.e. basic schemes), whereas others are specifically intended to supplement basic protection which is held to be inadequate (i. e. supplementary schemes).
Der tages derfor hensyn til et andet forhold, nemlig ordningens omfang (det personlige anvendelsesområde); man tager hensyn til antallet og størrelsen af de dækkede persongrupper.
Another element is therefore considered, namely the scope of the scheme (i.e. persons covered). The number and significance of the categories of protected persons are taken into account.
I denne henseende findes der således ordninger, der dækker hele befolkningen (nationale ordninger), mens andre kun dækker dele af den.
For example, there are schemes covering the whole population (i.e. national schemes), as well as schemes which are aimed only at certain sections of the population.
Statistikken viser således, hvordan sikringen er tilrettelagt.
Accordingly, the statistics reflect the way protection is organized.
Dette ord skal så ligeledes dække eventualiteter og behov.
These benefits are not intended to supplement other benefits granted in respect of the same risk(s).
2) En opdeling efter køn kan på intet tidspunkt anvendes som kriterium. 3) Jfr. bilagil, pkt. 3-6.
2 Under no circumstances is distinction by sex a relevant criterion.
) Det vil sige de sikredes (eller deres arbejdsgiveres, hvor det drejer sig om lønmodtagere) deltagelse i finansieringen af ydelserne.
I. e. including participation by the persons insured (or their employers, in the case of employees) in financing the benefits.
Bemærkninger a) Til denne type hører alle ordninger, som med hensyn til den (de) pågældende risiko (risici) yder sikring uden undtagelse og uden hensyn til erhverv for alle de pågældende medlemmer af befolkningen (eksempler: alle børn, som ikke har nået en fastsat maksimumsalder, alle personer, som har overskredet en fastsat minimumsalder).
(a) This type includes all those schemes which, for the risk(s) in question, protect all the relevant individuals in the population, without exception and without any reference whatsoever to their occupations (e.g. all children below a certain maximum age, all persons abve a certain minimum age).
Kriteriet for, hvad der er obligatorisk, omfatter tre punkter:
It must meet the criterion of compulsoriness in the following three respects:
Grundordninger 11.
1 Basic schemes 11.
Nationale ordninger 12.
National schemes 12.
Generelle ordninger 13.
General schemes 13.
Vedtægtsmæssige ordninger 132.
Statutory schemes 132.
Andre erhvervsbetingede ordninger 133.
Other occupational schemes 133.
Ordninger til fordel for ofre for politiske hændelser eller naturkatastrofer 134. Andre særlige ordninger 14.
Schemes for victims of political eventsand natural disasters 134.
Frivillige ordninger
Voluntary schemes
Nationale ordninger 22.
National schemes 22.
Generelle ordninger 23.
General schemes 23.
Særlige ordninger
Special schemes
Vedtægtsmæssige ordninger 232.
Statutory schemes 232.
Andre erhvervsbetingede ordninger 233.
Other occupational schemes 233.
Ordninger omfattende andre former for social sikring
Schemes relating to other forms of social protection
Bemærkninger a) Der skelnes undertiden mellem »arbejdere« og »funktionærer«; under de gældende forhold er dette sandsynligvis kun udtryk for en forskel med hensyn til samfundsmæssig status.
(b) Schemes applying to self-employed persons in general are sometimes considered as special schemes (see below), often for historical reasons (these schemes were generally introduced at a later stage than the general schemes applying to employees).
Således findes der i visse lande en generel ordning for »arbejdere« ved siden af en generel ordning for »funktionærer«, idet de karakteristika, der er fælles for flere erhverv, på ingen måde berøres af denne særlige bestemmelse b) Ordninger, der gælder for selvstændige, som ikke er skilt ud på anden måde, betragtes undertiden som særlige ordninger (se nedenfor), ofte af historiske grunde - i almindelighed er de først opstået senere end de generelle ordninger for lønmodtagere.
However, once non-differentiation by activity is used as a criterion for defining a general scheme, it would seem more logical to classify schemes applying to all self-employed persons among the general schemes.
I det øjeblik der ikke skelnes mellem erhverv, og man lader dette gælde som kriterium for generelle ordninger, forekommer det imidlertid logisk at lade ordninger, der gælder for samtlige selvstændige, indgå blandt de generelle ordninger c) En ordning betragtes som generel, selv når sikringen af den pågældende gruppe af personer er fordelt på flere administrationer (jfr. pkt. 306, bem. c 2.) d) En generel grundordning er også en obligatorisk ordning (jfr. pkt. 318, bem. b).
(c) A scheme is considered as general even when several agencies are responsible for the protec tion of the category of persons involved (See paragraph 306(c)(ii)).
En særlig grundordning (kode 13) er en ordning, som organiserer socialsikringen (de nærmere vilkår for tilslutning, størrelsen af bidrag) og/eller tildeler ydelser på særlige betingelser i forhold til den tilsvarende generelle ordning; den gælder således oftest for begrænsede grupper af personer, som almindeligvis defineres på grundlag af deres erhverv, hvad enten det drejer sig om deres fag (for eksempel sømand, minearbejder) eller den erhvervsgren, deres beskæftigelse tilhører (for eksempel landbrug, byggeri, den offentlige forvaltning).
A special basic scheme (Code 13) is a basic scheme which arranges for protection (conditions of membership, level of contributions), and/or provides benefits at special conditions compared with the corresponding general scheme; such a scheme normally applies to restricted groups of persons, who, as a rule, are defined on the basis of their activity, as characterized by their occupation (e.g. sailor, miner) or by the branch of the economy to which their occupation belongs (e.g. agriculture, building construction, public administration).
Bemærkninger a) Sædvanligvis adskiller en særlig ordning sig fra en generel ordning ved sine specielle regler med hensyn til bevilling og/eller finansiering af ydelserne, det vil sige at den giver ret til ydelser, der træder i stedet for ydelserne fra en generel ordning.
(a) Generally speaking a special scheme differs from a general scheme in that specific rules apply to the granting and/or financing of benefits, i.e. the benefits granted take the place of those provided under the general scheme.