natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Irland kunne man allerede i begyndelsen af århundredet (1912) iagttage en indsats med det formål at knytte uddannelsen af lærere til grundskolens første klassetrin til universitetet. Således fik de studerende, der opnåede de bedste resultater ved de eksaminer, der afsluttede de to års uddannelse på seminarierne, adgang til et tredje års uddannelse på universitetet.
In Ireland, the effort to associate primary teacher training with university education can be recognized in the early years of the century (1912), when those with the highest marks in the examinations at the end of the two­year training college courses were entitled to enter a third year of training provided at university.
Dengang valgte kun et mindretal af de studerende den mulighed, og det var først i 70'erne, man indførte universitetsgraden Bachelor of Education for lærere til grundskolens første klassetrin.
At that time, only a minority of students took up this option, and it was not until the 1970s that the BEd degree for primary teachers was introduced.
FIGUR H5 — UDVIKLING, GENNEM ÅRHUNDREDET, I DET UDDANNELSESNIVEAU, HVORPÅ GRUNDUDDANNELSEN AF LÆRERE TIL GRUNDSKOLENS FØRSTE KLASSETRIN, TILRETTELÆGGES
GRAPH H5: CHANGES IN THE COURSE OF THE CENTURY IN THE EDUCATION LEVEL AT WHICH INITIAL TRAINING HAS BEEN PROVIDED FOR PRIMARY SCHOOLTEACHERS
UDVIKLING, GENNEM ÅRHUNDREDET, I DET UDDANNELSESNIVEAU, HVORPÅ
AT WHICH INITIAL TRAINING HAS BEEN PROVIDED FOR LOWER SECONDARY SCHOOL TEACHERS
AF LÆRERE TIL UNGDOMSUDDANNELSERNE TILRETTELÆGGES
GRAPH H7: CHANGES IN THE COURSE OF THE CENTURY IN THE EDUCATION LEVEL AT WHICH INITIAL TRAINING HAS BEEN PROVIDED FOR UPPER SECONDARY SCHOOL TEACHERS
IKKE­VIDEREGÁENDE NIVEAU
NON­HIGHER EDUCATION
IKKE­AKADEMISK VIDEREGÅENDE
NON­UNIVERSITY HIGHER EDUCATION
Frankrig: Figur H6 viser uddannelsen af lærere til undervisning på grundskolens overbygning og ungdomsuddannelserne (det »sekundære« niveau).
France: Graph H6 depicts the training of secondary school teachers.
I begyndelsen af århundredet var lærere i de klasser, der fulgte efter det »primære« niveau, instituteurs.
At the beginning of the century, the teachers of the supplementary classes of the primary school were primary teachers (instituteurs).
Portugal: Figur Η5 viser udviklingen i uddannelsen af lærere til undervisning på grundskolens første klassetrin (det »primære« niveau ), som I dag svarer til de fire første år af ensino básico.
Portugal: Graph H5 illustrates the changes in the training of primary teachers for the current first four years of Ensino básico.
Sidestilling af to kolonner i figuren viser, at der findes to valgmuligheder for mulige uddannelsesniveauer i den pågældende periode.
The juxtaposition of two columns in the graph indicates the existence of two possible levels of training during the period concerned.
UDVIKLING, GENNEM ÅRHUNDREDET, I ANTALLET AF UDDANNELSESÅR OG ­NIVEAUER FOR
GRAPH H8: CHANGES IN THE COURSE OF THE CENTURY IN NUMBER OF YEARS OF EDUCATION AND LEVEL OF INITIAL TRAINING FOR PRIMARY SCHOOL TEACHERS
FORBEREDENDE PRAKTIK
PREPARATORY SERVICE
Λ/Β: Med henblik på den aktuelle situation henvises til noterne vedrørende grunduddannelsen af lærere I det foregående kapitel.
General note: For the current situation, see notes relating to initial teacher training in the previous chapter.
Danmark: De skraverede felter angiver de år, der går forud for optagelsesprøven (17 år), uden at der kræves et supplerende uddannelsesniveau.
Denmark: The grey shaded areas indicate the years prior to the age (17 years) for admission to the competitive examination without any level of additional study being required.
Det er Ikke muligt at give en historisk oversigt over udviklingen af læreruddannelsen til det »primære« niveau på grund af de parallelle læreruddannelsesmodeller, der har eksisteret på delstatsplan siden 1920 (se også graf H5).
In view of the great diversity of models of training adopted by the individual Länder after 1920, these cannot be shown here.
IKKE­AKADEMISK VIDEREGÅENDE NIVEAU f "
HIGHER NON­UNIVERSITY LEVEL
IKKE­VIDEREGAENDE NIVEAU j
NON­HIGHER LEVEL fi n
UDVÆLGELSESPROVE
COMPETITIVE ENTRANCE EXAMINATION
UDDANNEL­SESNIVEAU
SCHOOLING
■•SEKUNDÆRT« NIVEAU (GRUNDSKOLENS OVERBYGNING OG UNGDOMSUDDANNELSERNE)
SECONDARY LEVEL
»PRIMÆRT« NIVEAU (GRUNDSKOLENS FØRSTE KLASSETRIN)
PRIMARY LEVEL
NB: Italien: Den nye firårige uddannelse på bachelor­niveau for lærere til grundskolens første klassetrin er endnu Ikke sat i gang.
Italy: The new four­year degree for primary teachers is not yet in operation.
Den uddannelse, der finder sted på institutioner på gymnasialt niveau (Istituto magistrale), udgør stadig et tilstrækkeligt grundlag til ansættelse af lærere.
However, the education and training provided at upper secondary level (Istituto Magistrale) is still recognized as adequate for appointment to teaching posts.
Nederlandene: Der fandtes allerede ved århundredets begyndelse en uddannelse på ikke­akademisk videregående niveau. Figuren illustrerer de krævede minimumskvalifikationer.
Netherlands: At the beginning of the century, higher non­university training was already available.
Hvis flere mulige uddannelsessystemer eksisterede side om side samtidig i løbet af samme periode, er dette angivet med et »ELLER« i den pågældende periode.
The co­existence of several possible training systems during the same period is indicated by 'or'.
De anførte år henviser til tidspunkterne for de reformer, der har præget forandringerne.
The years indicated refer to the dates of reforms which brought about the changes.
FOLKI
It
GRUNDSKOLA
INITIAL
IKKE­AKADEMISK VIDEREGÅENDE NIVEAU
24 ω I l·­
LÆRERNES
\ MINIMUM
GRUNDUDDANNELSE
1 MAXIMUM
Det kan generelt og helt klart siges, at grunduddannelsen af lærere til grundskolens første klassetrin (det »primære« niveau) i dag har nærmet sig den, der gælder for lærere til grundskolens overbygning og ungdomsuddannelserne (det »sekundære« niveau) i en sådan grad, at de i visse tilfælde er identiske.
Belgium (B fr): Only the minimum duration Is shown here. The maximum may last for up to 10 years.
Endnu for 100 år siden var et højere uddannelsesniveau kun påkrævet for lærere til det »sekundære« niveau.
Denmark: Teachers who have civil servant or equivalent status have a probation period of two years.
På det tidspunkt havde kun et mindretal af unge med en høj socioøkonomisk status adgang hertil.
Teachers in upper secondary schools have a probation period of one year (see Table I2).
Derimod anså man en grunduddannelse for tilstrækkelig til lærere med ansvar for undervisning af eleverne på »primært« niveau.
Germany: The duration of the probation period usually varies depending on the level of education chosen by the teacher and the corresponding civil service grade (i.e. two­and­a­half years for teachers in primary schools, Hauptschulen or Realschulen, for example, and three years for teachers in Gymnasien and upper secondary vocational schools).
I vore dage erkender man, at lærerne på »primært« niveau skal have en uddannelse på et videregående niveau for at kunne undervise små børn og lære dem at læse og skrive.
Greece: In state schools, teachers are formally appointed after two years.
I flertallet af lande (ni ud af femten) falder disse ændringer sammen med, at et meget stort antal elever fortsætter på det »sekundære« niveau.
In private education, teachers are appointed under contract for a period of two years, renewable for four years.
Det »primære« niveau er således for alle børn blevet forstadiet til undervisningen på »sekundært« niveau.
At the end of six years, it is possible to be given a permanent contract.
Det har således været helt naturligt at stille krav til de fremtidige ansvarlige for undervisningen på »primært« niveau om, at de skulle have et eksamensbevis fra »sekundært« niveau for at få adgang til læreruddannelsen.
Spain: In public sector education, the period varies from three months to a school year.
Stigningen i efterspørgslen efter beskæftigelse i skolesystemet i forhold til udbuddet er hurtigt blevet mærkbar i mange lande.
In private education, whether contract or non­contract, it is four months.
Det højere uddannelsesniveau gjorde det således muligt at ansætte fremtidige lærere fra en generation, der havde fået en solid, almen grunduddannelse og en meget bred dannelse.
France: To enter the second year of the Institut universitaire de formation des maîtres and remain in training, students must have been successful in the competitive recruitment examination.
Kort sagt kendetegnes udviklingen i uddannelsen i løbet af århundredet af tre hovedkategorier for uddannelse af lærere til grundskolens første klassetrin (det »primære« niveau).
The second year consists of a placement with responsibility and a dissertation.
Uddannelse efter det »primære« niveau ved en særlig pædagogisk skole, ved en uddannelsesinstitution på postgymnasialt niveau og endelig uddannelse ved en videregående uddannelsesinstitution, i reglen et universitet.
At the end of this year, the student teacher is appointed as a teacher.
Modellerne findes stort set overalt i Europa, men er indført i forskellige perioder i løbet af århundredet.
Italy: The probationary period only applies in the public sector.
UDDANNELSE
There is none in private education.
LÆRERNE
Page 106
Flere lande kræver en prøvetid, før en lærer kan blive fastansat, andre gør det ikke.
In most countries, the status of teachers depends on whether they work in the public or private sector.
Således kræver Nederlandene, Finland, Sverige, England og Wales ikke nogen sådan prøvetid.
Generally speaking, only public sector teachers are civil servants while those in the private sector, grant­aided or not, are not.
Varigheden af en eventuel prøvetid varierer fra medlemsstat til medlemsstat.
Some Member States are exceptions to this rule.
I Tyskland bliver den kandidat, der udvælges, udnævnt til tjenestemand på prøve; og varigheden af denne periode er sædvanligvis 21/2 til 3 år, før læreren bliver fastansat tjenestemand.
In Belgium, all teachers have a special status which has similarities to that of civil servants but varies according to the legal nature of their employer.
I Skotland er prøvetiden på mindst to år. Den varer ligeledes to år i den flamsktalende del af Belgien og i Grækenland.
In Denmark, teachers in the upper secondary schools are employed by the counties, under contract, as are teachers in the folkeskole from 1994/95.
I den fransktalende del af Belgien varierer længden af denne periode meget.
On the other hand, teachers in the vocational schools who are employed by the schools have a status similar to that of civil servants.
I Danmark er den på to år for tjenestemænd eller personer ansat på tjenestemandslignende vilkår og på et år for lærere, der ikke er tjenestemænd.
In Austria and Finland, teachers employed in the state and private grant­aided sectors are civil servants.
I Irland, Italien, Portugal og Nordirland er prøvetiden ét år.
In Ireland and the United Kingdom, however, teachers are never civil servants.
I Frankrig har lærerne ligeledes ansvaret for en klasse i ét skoleår, inden de bliver fastansat, men dette år er en integreret del af uddannelsen. I reglen finder man prøvetiden inden for den offentlige og den private, statsstøttede undervisning.
In some countries, teachers are civil servants and are employed by local authorities (in primary education), the Netherlands, Finland and Sweden.
Den bruges desuden i den ikke­statsstøttede, private undervisning i Spanien og Østrig.
In private education, teachers usually have a contract with the school.
UNDERVISNING PÅ »PRIMÆRT« OG »SEKUNDÆRT« NIVEAU (GRUNDSKOLEN OG UNGDOMSUDDANNELSERNE), OFFENTLIG OG PRIVAT STATSSTØTTET UNDER ÉT.
TABLE 11 : STATUS AND EMPLOYERS OF TEACHERS IN THE PUBLIC AND PRIVATE SECTORS, PRIMARY AND SECONDARY EDUCATION, 1992/93
Kilde: Eurydice.
LOCAL AUTHORITIES
Den er af seks måneders varighed for tjenestemænd og en måned for overenskomstansatte lærere.
SCHOOLS AND ASSOCIATIONS
ARBEJDSGIVER
UNDER CONTRACT
NB: Belgien, Luxembourg: De eksisterende data vedrørende den samlede erhvervsaktive befolkning og lærerne gælder undervisningsåret 1991/1992.
Belgium and Luxembourg: The statistics! available in relation to the total working population and teaching staff are for 1991/92.
Tyskland: Det personale I virksomhederne, der underviser I den erhvervsfaglige grunduddannelse i det duale system, er Ikke medregnet i antallet af lærere.
Germany: Trainers In firms working in initial vocational training under the duales System are not included under teaching staff.
Portugal, Finland: Dataene vedrørende lærere er opgivet af undervisningsministeriet.
Portugal and Finland: Statistics on teachers provided by the respective Ministries of Education.
Da den samlede erhvervsaktive befolkning er beregnet på grundlag af antallet af fysiske personer, er procentandelene for lærere i forhold til den erhvervsaktive befolkning beregnet på grundlag af antallet af fuldtids- og deltidslærere.
As the total working population is calculated on the basis of the actual number of individuals, the ratio of teachers to working population has been calculated on the basis of the number of fulltime and part-time teachers.
Eleverne omfatter alle unge Indskrevet på det »primære« og »sekundære« niveau (ISCED 1 og ISCED 2 + 3).
Pupils include all those in primary and secondary education (ISCED 1 and ISCED 2 and 3).
ELEV/LÆRER-RATIOEN I GRUNDSKOLEN: EN GRADVIS — FORBEDRING I LØBET AF DE SIDSTE TREDIVE ÅR -
PUPIL:TEACHER RATIOS -A GRADUAL IMPROVEMENT OVER THE PAST 30 YEARS
Elev/lærer-ratioen er en indikator for de lærerressourcer, der stilles til elevernes rådighed på et givet niveau i et uddannelsessystem.
The pupihteacher ratio is an indicator of the share of teaching resources provided for pupils at a given level of education in an education system.
Det giver derfor en samlet oplysning om den indsats, man gør med hensyn til elevernes rammer, men uden dog i sig selv at sige noget om klassernes størrelse på det pågældende uddannelsesniveau.
It thus gives general information on the investment made in provision for pupils in a Member State, without being itself an indicator of class size at the level of education in question.
At et land har en lavere ratio end et andet, betyder med andre ord ikke nødvendigvis, at der er færre elever pr. klasse.
In other words, the fact that one country has a lower ratio than another does not necessarily signify that it has fewer pupils per class.
I de lande, som der foreligger data for, er udviklingen i elev/lærer-ratioen i løbet af de sidste tredive år gradvist blevet bedre.
In those Member States for which data are available, the movement of pupil:teacher ratios over the past 30 years shows a gradual improvement, particularly at the nursery and primary levels.
Det er hovedsagelig tilfældet på førskoleniveauet og grundskolens første klassetrin (det »primære« niveau). Man konstaterer især et fald i ratioen i de lande, som i løbet af 70'erne havde en høj ratio (Grækenland, Spanien, Luxembourg med hensyn til førskoleniveauet og det »primære« niveau og Nederlandene, Østrig og Portugal med hensyn til det »primære« niveau).
A reduction in the ratio is observed more particularly in those countries which had a high ratio in the 1970s (Greece, Spain and Luxembourg at the nursery and primary levels, and the Netherlands, Austria and Portugal at the primary level).
Med andre ord kan man mene, at lærerne i disse lande i dag gennemsnitlig har ansvaret for færre elever i forhold til situationen for deres kolleger tredive år tidligere.
In other words, it can be said that, on the average, primary teachers in these countries today are responsible for fewer pupils compared with the situation faced by their colleagues of 30 years ago.
Det skal imidlertid bemærkes, at ratioen i Danmark og Sverige er forblevet ret stabil og relativt lav i forhold til det europæiske gennemsnit.
It should however be noted that the ratios in Denmark and Sweden have remained fairly stable and relatively low in relation to the European average.
Faldet i antallet af elever pr. lærer varierer efter land og uddannelsesniveau.
The reduction in the numbers of pupils per teacher varies according to the country and the level of education examined.
Således er ratioen på førskoleniveauet faldet meget betydeligt i Spanien, hvor den er faldet fra over 36 elever pr. lærer til en snes i dag.
Thus, at the nursery education level, the ratio in Spain has fallen considerably from over 36 pupils per teacher to about 20 today.
Det samme kan konstateres for Grækenlands og Luxembourgs vedkommende.
The same is found in Greece and Luxembourg.
I England og Skotland har ratioen på dette uddannelsesniveau derimod ligget relativt stabilt i 25 år.
On the other hand, in England and Scotland, the ratios at this level of education have remained fairly stable for about 25 years.
På det »primære« niveau er udviklingen også meget udtalt i flertallet af landene.
At the primary education level, the change is also very marked in the majority of the Member States.
I Grækenland, Spanien, Luxembourg, Østrig og Portugal er ratioen f.eks. halveret i løbet af de sidste 25 år.
For example, in Greece, Spain, Luxembourg, Austria and Portugal, the ratio has fallen by half over the last quarter of a century.
Omvendt er ratioen i Irland og England kun faldet lidt. Disse to lande har på nuværende tidspunkt den højeste ratio i Den Europæiske Union: 25 børn pr. lærer i Irland og over 22 børn pr. lærer i England.
On the other hand, the ratios have fallen little in Ireland and England, which have the highest ratios in the European Union at the present time, with 25 pupils per teacher in Ireland and more than 22 in England.
På nuværende tidspunkt skrumper forskellene mellem landene helt klart stærkt ind.
In fact, the differences between countries are becoming very much less marked at the present time.
Man kan iagttage en tilnærmelse i nedadgående retning mellem lande, hvor man for bare tyve år siden kunne konstatere en meget høj ratio, og lande, hvor ratioerne er forblevet stabile gennem disse år.
There is a closing of the gap downwards between those Member States in which very high ratios were observed 20 years ago and those whose ratios have remained stable throughout this period.
Sammenlignet med det »primære« niveau har ratioen på det »sekundære« niveau kun udviklet sig lidt i løbet af de sidste tyve år undtagen i Grækenland, Østrig og Portugal, hvor ratioen er faldet meget stærkt.
In comparison with the primary level, ratios at the secondary education level have changed little over the past 20 years, except in Greece, Austria and Portugal, where they have fallen considerably.
Den er halveret i Grækenland og Portugal og er gået ned med næsten en tredjedel i Østrig.
They have come down by half in Greece and Portugal and by almost one third in Austria.
FIGUR 12 — UDVIKLING I LÆRER/ELEV­RATIOEN (OMREGNET TIL ÅRSVÆRK) FORDELT PÅ UDDANNELSESNIVEAU, OFFENTLIG SEKTOR, MELLEM 1965 OG 1993
BY LEVEL OF EDUCATION IN THE PUBLIC SECTOR, 1965­93
»SEKUNDÆRT« NIVEAU, ALMEN (GRUNDSKOLENS OVERBYGNING OG DE GYMNASIALE UNGDOMSUDDANNELSER) o —
SECONDAR Y (GENERAL)
Kilde: Eurydice.
Source: E urydice.
Det »sekundære« niveau omfatter den almene, tekniske og erhvervsfaglige linje. De offentlige og private statsstøttede sektorer er taget under ét.
Belgium: Primary includes the nursery level and secondary includes general, technical and vocational in the public and private grantaided sectors taken together.
For den fransktalende region er dataene vedrørende 1980 kun baseret på et skøn.
For the French Community, the 1980 data are estimates.
Danmark: Det gymnasiale niveau omfatter ikke HHX (højere handelseksamen) og HTX (højere teknisk eksamen).
Denmark: Secondary does not include the ΗΗΧ (higher business studies) or the HTX (higher technical studies).
Danmark, Tyskland, Østrig, Finland, Sverige: Førskoleniveauet er Ikke en del af skolesystemet og er derfor ikke med I denne figur.
Denmark, Germany, Austria, Finland and Sweden: Preschool provision is not part of the school system and it therefore does not appear In this graph.
Tyskland: Det »sekundære« niveaus almene linje er et gennemsnit af grundskolens overbygning og de gymnasiale uddannelser (se bilag).
Germany: Secondary general Is the average of lower secondary and upper secondary (see Annexes).
Grækenland: Året 1993 svarer til begyndelsen af skoleåret 1993/1994 (foreløbige data). Spanien, Luxembourg: Året 1993 svarer til skoleåret 1993/1994.
Greece: The year 1993 represents the start of the 1993/94 school year (Data are provisional).
Nederlandene, Østrig: Offentlig og privat undervisning taget under ét.
Netherlands and Austria: Public and private schools taken together.
Finland: Det »primære« niveau er brugt for hele peruskoulu/grundskola, og det »sekundære« niveau svarer til de gymnasiale ungdomsuddannelser.
Finland: Primary refers to the peruskoulu/grundskola and secondary to upper secondary general education.
Sverige: Det »primære« niveau er brugt for hele grundskola, og det »sekundære« niveau svarer til de gymnasiale og tekniske ungdomsuddannelser.
Sweden: Primary refers to the grundskola and secondary to upper secondary general and technical education.
Ratioen er beregnet ved at dividere antallet af elever (målt i årsværk), der går i skole på et bestemt niveau med antallet af lærere (målt i årsværk) for samme niveau.
The ratio is calculated by dividing the number of pupils (full-time equivalents) at a given level of education by the number of teachers (full-time equivalents) at that level.
Ved udarbejdelsen af tidslinien er ratioerne så vidt muligt beregnet på grundlag af antallet af lærere omregnet til antallet af lærerårsværk velvidende om, at den beregningsmetode, man bruger til at omregne lærere, der arbejder på deltid, til fuldtidsbeskæftigede, ikke altid er ens fra land til land.
In drawing up the time series, ratios have as far as possible been calculated on the basis of the number of fulltime equivalent teachers in the knowledge that the calculation to convert part-time teachers to fulltime equivalents is not always the same in different Member States.
Det er derfor vigtigt udelukkende at undersøge udviklingstendensen inden for et land og ikke at foretage en sammenlignende analyse landene imellem.
Consequently, it is important only to examine trends within the same Member State and not to undertake a comparative analysis of ratios between them.
Grækenland, Portugal, Finland: Ratioen er opnået på grundlag af fuldtids- og deltidslærere, men antallet af deltidslærere er meget lavt og påvirker ikke beregningen særlig meget.
Greece, Portugal and Finland: The ratio has been calculated on the basis of fulltime and part-time teachers but the number of part-time teachers is small and does not greatly influence the calculation.
Spanien, Luxembourg, Skotland: Ratioen er opnået udelukkende på grundlag af fuldtidslærere (antallet af deltidslærere foreligger ikke).
Spain, Luxembourg and Scotland: The ratio has been calculated on the basis of fulltime teachers only, the numbers of part-time teachers not being available.
DE ÆLDSTE FAVORISERES
OLDER PUPILS ARE FAVOURED
Som det fremgår af figur 12, har eleverne på grundskolens overbygning og i ungdomsuddannelserne (det »sekundære« niveau) næsten overalt i Den Europæiske Union en gunstigere ratio end eleverne på grundskolens første klassetrin (det »primære« niveau) med undtagelse af Finland og Sverige, hvor ratioen er højere på »sekundært« niveau.
As Graph 12 shows, secondary pupils throughout the European Union generally enjoy more favourable pupihteacher ratios than primary pupils, except in Finland and Sweden, where the ratio is highest at secondary level.
En gruppe lande er præget af meget gunstige rammer for eleverne såvel på »primært« som på »sekundært« niveau.
One group of Member States demonstrates very favourable ratios at both primary and secondary level.
Det er tilfældet i Belgien, Danmark, Italien, Luxembourg, Østrig og Sverige, der har mellem 10 og 15 elever pr. lærer på »primært« niveau og mellem 7 og 11 på »sekundært« niveau.
This is the case in Belgium, Denmark, Italy, Luxembourg, Austria and Sweden, which have between 10 and 15 pupils per teacher in primary and between 7 and 11 in secondary education.