natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Knap 54 % af de 27 EU-medlemsstaters befolkning lever i dag i landdistrikter i bred for- stand (1), som dækker 90 % af territoriet. »Udprægede landzoner« tegner sig specifikt for 53 % af fællesskabsterritoriet med 17 % af den samlede befolkning (KORT).
53% of Community territory, with 17% of the total population (MAP).
Landbrugssektoren bliver således en af de vigtigste aktiviteter til at fremme den sociale og territoriale samhørighed, idet den spiller en afgørende rolle for landdistrikternes fortsatte funktion som leve- og arbejdssted samt fritidsområde.
In this context, the agricultural sector becomes a key activity for promoting social and territorial cohesion by playing
OCDE sondrer mellem to typer af landdistrikter i bred forstand: »udprægede landzoner« (med 50 % af befolkningen i kommuner på under 150 indbyggere/km2) og »mellemzoner« (med 15-50 % af befolkningen i landkommuner) (KORT).
The OECD defines two types of rural regions in the broadest sense: ‘predominantly rural regions’ (with 50% of the population in
Basisdata vedrørende EU’s landbrug
Basic EU agriculture data
• EU-27 udgør med sine 497,5 mio. indbyggere (2008) den tredjestørste territoriale enhed på kloden efter Kina og Indien.
• With its 497.5 million inhabitants (2008), the EU-27 is the third-largest concentration of population on earth after China and India.
Men i betragtning af de europæiske forbrugeres levestandard og dermed deres købekraft, fremstår EU-27 som det største fødevaremarked i verden.
However, given the standard of living of European consumers and therefore their purchasing power, it is the leading global food market.
• Det udnyttede landbrugsareal (ULA) udgør 47 % af EU-27’s samlede areal.
• The utilised agricultural area (UAA) occupies 47% of the total territory of the EU-27.
De 12 nye medlemsstater alene tegner sig for 37 mio. ha sammenlignet med det tidligere EU-15’s 145 mio. ha.
The 12 new Member States represent 37 million additional hectares of agricultural land compared with the 145 million hectares of the former EU-15.
EU-27’s landbrugsproduktion udgør 355,8 mia. euro i basispriser (2007) (299 mia. for EU-15’s og 56,8 mia. for EU-12’s vedkommende).
Production by the agricultural sector of the EU-27 amounts to EUR 355.8 billion at basic prices (2007) (EUR 299 billion for the EU-15 and EUR 56.8 billion for the EU-12).
• Frankrig bidrager med knap 19 % til landbrugets samlede produktionsværdi i EU-27, fulgt af Tyskland (12,8 %), Italien (12,4 %) og Spanien (11,4 %) (FIGUR).
• France contributes nearly 19% of the EU-27’s final agricultural production, followed by Germany (12.8%), Italy (12.4%) and Spain (11.4%) (GRAPH).
• Knap 11,8 mio. ÅAE’er (årsarbejdsenhed svarende til én fuldtidsbeskæftiget arbejder) er beskæftiget på 13,7 mio. landbrugsbedrifter (data 2007).
• Nearly 11.8 million AWUs (annual work units, equivalent to one full-time worker) work on 13.7 million farms (2007 data).
Polen og Rumænien er de lande, der beskæftiger langt de fleste ÅAE’er i landbruget (hver 2,2 mio.).
Poland and Romania employ by far the most agricultural AWUs (2.2 million each).
De følges af Italien (1,3 mio.) og Spanien (967.000).
They are followed by Italy (1.3 million) and Spain (967 thousand).
Disse fire lande tegner sig for mere end halvdelen af arbejdskraften i EU-27’s landbrugssektor.
These four countries have more than half the agricultural labour of the EU-27.
• De fleste landbrugsbedrifter er fortsat familiebedrifter trods landbrugsvirksomhedernes markante fremmarch.
• The majority of agricultural work is still carried out by family farms, despite the significant development of corporate farms.
Antallet af bedrifter er fortsat faldende.
The decline in the number of farms is continuing.
De således frigjorte arealer opsluges af de resterende bedrifter, hvis areal således øges.
The land freed up is encouraging an increase in the physical size of the remaining farms.
Det gennemsnitlige ULA pr. bedrift er i dag 12 ha.
The average UAA per farm is now 12 hectares.
Men der er fortsat store forskelle på nationalt plan, nemlig fra 1 ha i gennemsnit i Malta til 84 ha i Den Tjekkiske Republik.
There are, however, still significant differences at national level, with averages ranging from 1 ha in Malta to 84 ha in the Czech Republic.
Mangeartet virksomhed er stærkt udbredt på små bedrifter.
Multiactivity is very widespread in small farms.
• Agroindustrienbidrager med 2,1 % til EU’s BNP og beskæftiger 5,1 mio. personer (2,4 % af arbejdsstyrken).
• Agroindustry contributes 2.1% of the Community GDP and employs 5.1 million people (2.4% of the working population).
Agrofødevareindustrien (landbrug og industri i kombination) tegner sig for ca. 8,5 % af EU’s arbejdsstyrke og for 3,9 % af BNP.
The agri-food industry (the primary sector and industry combined) provides around 8.5% of the EU’s jobs and represents 3.9% of its GDP.
• Størsteparten af handelen med landbrugs- og fødevarer i EU finder sted mellem medlemsstaterne (75 % af den samlede handel) i kraft af det indre markeds konsolidering og gradvise vækst.
• The majority of trade in agricultural and food products in the Union is intra-Community trade (75% of the total) thanks to the consolidation and gradual growth of the single market.
• Hvad angår samhandelen med tredjelande, er EU den andenstørste eksportør af agrofødevarer i verden efter USA med et salg af en værdi på 75,2 mia. euro i 2007, hvilket er en klar stigning efter de seneste udvidelsesrunder (+54,5 % i perioden 1999-2007).
• With regard to extra-Community trade, the EU is the second largest exporter of agricultural and food products globally after the United States, with sales amounting to EUR 75.2 billion in 2007, which have significantly increased following the recent enlargements (+54.5% in the period 1999/2007).
EU er verdens førende eksportør af adskillige produkter, herunder alkoholiske drikkevarer, kød, mælkeprodukter og olivenolie.
The EU is the global leader for several products, including alcoholic drinks, meat, dairy products and olive oil.
I alt 67 % af den europæiske eksport af agrofødevarer er slutprodukter.
A total of 67% of European food and agricultural exports are end products.
• EU er stadig den største importør på verdensplan af landbrugsprodukter med 77,5 mia. euro i 2007 (+44 % i perioden 1999-2007).
• The EU is still the largest global importer of agricultural products, with EUR 77.5 billion in 2007 (+44.4% between 1999 and 2007).
Hovedparten af importen stammer fra udviklingslande, især Mercosur, AVS-lande (Afrika, Vestindien og Stillehavet) og Middelhavsområdet.
The majority of external purchases are from developing third countries, in particular from MERCOSUR, the ACP countries (Africa, Caribbean, Pacific) and the Mediterranean Basin.
• Handelsbalancen for agrofødevarer er negativ (-2,2 mia. euro i 2007), men svinger til stadighed, og underskuddet er på retur i forhold til rekordunderskuddet på -5 mia. i 2001.
• The agricultural and food balance of trade remains in deficit (EUR -2.2 billion in 2007) but, subject to recurrent fl uctua-tions, the deficit is declining from the record of EUR -5 billion in 2001.
GRAFISK 1
GRAPH 1 a decisive role in ensuring the survival of the countryside as a place to live and work and for leisure.
ANDEL I EU-27’S LANDBRUGSPRODUKTION (% — 2007)I ALT EU-27: 355.810 (100 %)
PROPORTION OF AGRICULTURAL PRODUCTION OF THE EU-27 (% — 2007)TOTAL FOR EU-27: 355 810 (100%)
EU er den andenstørste eksportør af fødevarer (BOKS 1) og samtidig den største importør af landbrugsråstoffer til forædling (BOKS 1), navnlig fra udviklingslande, som EU opretholder præferenceforbindelser til på basis af en lang række handelsaftaler.
The EU is the second-largest exporter of food products (BOX 1), and also the main importer of agricultural raw materials for processing (BOX 1), in particular from developing countries, with whom it has preferential relationships based on a wide range of trade agreements.
DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK
THE COMMON AGRICULTURAL POLICY (CAP)
Den fælles landbrugspolitik er baseret på EF-traktatens artikel 32-38 efter nummereringen i Amsterdamtraktaten (1997).
The common agricultural policy (CAP) is based on Articles 32 to 38 of the EC Treaty, according to the numbering of the Treaty of Amsterdam (1997).
Den fælles landbrugspolitiks hovedinstrumenter bygger på nuværende tidspunkt på fem grundlæggende tekster sammen med andre forordninger, direktiver og afgørelser (BOKS 2).
Currently the main instruments of the CAP are based on five basic texts along with other regulations, directives and decisions (BOX 2).
Den fælles landbrugspolitik har gennem tiden gennemgået adskillige reformer, senest i 2008 (»Sundhedstjek« — »Health Check«).
There have been several reforms of the CAP over the years, the most recent of which was in 2008 (the ‘Health Check’).
Retningslinjerne for den nuværende fælles landbrugspolitik afspejler strategiske mål: et konkurrencedygtigt landbrug på globale markeder, der respekterer meget strenge normer med hensyn til miljø, kvalitet, fødevaresikkerhed og dyrevelfærd inden for rammerne af bæredygtige landbrugsøkonomier.
The orientation of the current CAP reflects strategic objectives: to have agriculture that is competitive on the global markets and complies with very strict environmental, quality, food safety and animal welfare standards, in the context of sustainable rural economies.
Den gældende fælles landbrugspolitik er kendetegnet ved:
The features of the current CAP are:
• Krydsoverensstemmelse, som gør enkeltbetalingerne afhængige af overholdelsen af en lang række kriterier vedrørende miljø, offentlig sundhed, dyrevelfærd osv., for at imødekomme de europæiske borgeres forventninger.
• Cross-compliance, which made the single payments conditional on a whole series of criteria concerning the environment, public health, animal welfare, etc., in response to the expectations of European citizens.
• To forskellige økonomiske komponenter: »den fælles landbrugspolitiks første søjle«, som omfatter markedsstøttemekanismerne og den direkte støtte til bedrifterne, som finansieres fuldt og helt af Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), og den »anden søjle« til fordel for foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne under samfi nansieringsordnin-gen, som finansieres via Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL).
• Two different financial aspects: the ‘first pillar of the CAP’, which contains the mechanisms to support the markets and direct aid to farms, to be funded entirely by the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF); and the ‘second pillar’, for rural development measures, with a joint funding system through the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
• Offentlig omfordeling af den direkte støtte under den første søjle ved brug af fire mekanismer: tvungen graduering, der gør det muligt at overføre støtte mellem den fælles landbrugspolitiks to søjler for at styrke udviklingen af landdistrikterne; nationale reserver af afkoblede betalingsrettigheder på basis af en procentdel af de nationale bevillinger for at imødegå ekstraordinære problemer eller særlige situationer; valgfri anvendelse på op til 10 % af de nationale bevillinger af afkoblet støtte for at støtte sektorer eller områder i vanskeligheder; og eventuel anvendelse af en regional afkoblingsmodel, som gør det muligt at harmonisere de hektarbetalinger, der effektueres ud fra territoriale kriterier.
• Public redistribution of direct aid under the first pillar using four mechanisms: compulsory modulation, allowing funding to be transferred between the two pillars of the CAP to increase rural development; national reserves of decoupled payment entitlements, established on the basis of a percentage of the national budgets, to cope with exceptional problems or special situations; the optional use of up to 10% of the national budgets of decoupled aid to support struggling sectors or areas; and the potential application of a regional decoupling model to allow harmonisation of payments per hectare allocated according to regional criteria.
• Afkobling af støtten fra produktionens størrelse med det formål at gøre bedrifterne mere markedsorienterede og mindske forvridninger i produktionen og af markederne for landbrugsprodukter.
• The decoupling of aid from the volumes produced in order to have market-oriented production and to reduce distortions in production and agricultural markets.
Denne afkoblede støtte erstattes således af en fast enkeltbetaling, der har til formål at garantere indkomststabili-tet, og som udregnes på grundlag af tidligere modtagen direkte støtte (historiske referencer for EU-15; enkeltbetaling af støtte til de nye medlemsstater efter de seneste udvidelser).
This decoupled aid has now become a single fixed payment, aimed at guaranteeing income stability and calculated according to direct aid received in the past (historical base for the EU-15; single payments of aid granted to the new Member States after the recent enlargements).
I 2009 er 90 % af støtten til bedrifter under den første søjle afkoblet.
In 2009, 90% of support for farms in the first pillar is decoupled.
14 fastfrosset for at imødegå udvidelsens udfordringer, og der blev fastlagt obligatoriske årlige lofter over udgifterne. For at overholde budgetlofterne kan EU-institutionerne skride til lineære nedskæringer af den gældende støtte.
14 a regional model (based on basic aid per hectare at regional level); a hybrid model (combining payments calculated on the basis of historical data and standard payments per hectare at regional level); and a simplified per-hectare model that can only be used by the new Member States.
hektar på det territoriale plan); en kombinationsordning (der kombinerer betalinger beregnet på basis af historiske referencer og enhedsstøtte pr. hektar på regionalt plan); samt en forenklet ordning for hektarstøtte, som udelukkende anvendes af de nye medlemsstater.
• Financial discipline, a principle enshrined in the Union’s last multiannual financial perspective, whereby, faced with the challenges of enlargement, the budget of the first pillar of the CAP was frozen and annual compulsory ceilings were imposed. To comply with these, Community institutions can make linear reductions in existing aid.
• Forenelighed med Verdenshandelsorganisationens (WTO’s) regler, for så vidt som det endelige mål for afkoblingen af støtte og overførslen af støtte til udvikling af landdistrikterne ved graduering er at gøre det muligt at inkorporere hovedparten af den europæiske landbrugsstøtte i den »grønne kasse« (kompatibel støtte) under WTO-landbrugsaftalen.
• Compatibility with the rules of the World Trade Organization (WTO), insofar as the decoupling of aid and the transfer of funding to rural development through modulation has the end goal of allowing the vast majority of European agricultural support to be included in the ‘green box’ (compat-ible aid) of the WTO Agreement on Agriculture.
• Fleksibel forvaltning af den fælles landbrugspolitik, hvor medlemsstaterne får mulighed for at anvende en lang række af den nye fælles landbrugspolitiks parametre på en diff eren-tieret måde (afkoblingsmodel; datoerne for indførelsen af en række ordninger osv.).
• Flexible management of the CAP, with the possibility of Member States applying a whole series of parameters of the new CAP in a variety of different ways (decoupling model, the introduction of certain schemes, etc.).
Hvad angår modellen for afkobling af støtten, kan medlemsstaterne vælge mellem fire muligheder: en historisk ordning (baseret på tidligere produktionsreferencer); en regional ordning (baseret på en basisstøtte pr.
Regarding the aid decoupling model, Member States can choose between four options: a historical model (based on past production data);
Regelsættet for den fælles landbrugspolitik
The regulatory framework of the CAP
• Forordning (EF) nr. 1290/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik via to fonde: EGFL (Den Europæiske Garantifond for Landbruget) og ELFUL (Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling) (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1).
• Regulation (EC) No 1290/2005 on the financing of the CAP in general through two funds, the EAGF (European Agricultural Guarantee Fund) and the EAFRD (European Agricultural Fund for Rural Development) (OJ L 209, 11.8.2005, p. 1);
• Forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (den europæiske landbrugspolitiks anden søjle) (EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1) (3
• Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development (second pillar of the CAP) by the EAFRD (OJ L 277,
• Rådets afgørelse 2006/144/EF om Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programme- ringsperioden 2007-2013) (EUT L 55 af 25.2.2006, s. 20) (4
• Council Decision 2006/144/EC on Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to
• Forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter under den fælles landbrugspolitiks første søjle, og som kodificerer reguleringsordningerne for
• Regulation (EC) No 1234/2007 concerning a common organisation of the markets (CMO) within the first pillar of the CAP,
21 tidligere sektorspecifikke markedsordninger (EUT 299 af 16.11.2007, s. 1) (5
5 codifying the mechanisms for regulating 21 preceding sectoral CMOs (OJ L 299, 16.11.2007, p. 1) (
• Forordning (EF) nr. 73/2009 om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte under den fælles landbrugspolitiks første søjle (EUT L 30 af 31. januar 2009, s. 16) (6
• Regulation (EC) No 73/2009 establishing common rules for direct support schemes under the first pillar of the CAP (OJ L 30,
Udgifterne til den fælles landbrugspolitik er gradvist faldet i forhold til EU’s bruttonationalprodukt (BNP). I 2009 vil de tegne sig for 0,46 % (TABEL).
The cost of the CAP in relation to European gross domestic product (GDP) has gradually decreased.
Men hvis recessionen fortsætter, kunne udgifterne til den fælles landbrugspolitik meget snart blive større i forhold til BNP, især i en række nye medlemsstater, hvor de allerede er klart højere end fællesskabsgennemsnittet.
However, if the recession is consolidated, CAP expenditure could very soon become much greater in terms of GDP, in particular in some new Member States where the proportion is already much greater than the Community average.
Den seneste flerårige finansielle ramme for perioden 20072013 blev godkendt i 2006 (7).
The latest multiannual financial framework, for the period 2007/2013, was adopted in 2006 (7).
Foranstaltninger til regulering af markeder og direkte betalinger (den fælles landbrugspolitiks første søjle) udgør 33,9 % af de samlede planlagte forpligtelser, dvs. 293,1 mia. euro til EU-27.
Market regulation and direct payment measures (first pillar of the CAP) represent 33.9% of the total planned commitments, which is EUR 293.1 billion for the EU-27.
Endvidere tegner foranstaltninger til udvikling af landdistrikter (anden søjle) sig for 8 %, dvs. 69,7 mia. euro (TABEL).
However, rural development measures (second pillar) represent 8%, which is EUR 69.7 billion (TABLE).
Endelig bliver der med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 20. marts 2009, afsat yderligere bevillinger (1,02 mia. euro) til ELFUL med henblik på at udvikle højhastighedsinternetforbindelser i landdistrikterne og imødegå de nye udfordringer for landdistriktsudviklingspolitikken, som »sundhedstjekket« har afstedkommet.
Recently, the European Economic Recovery Plan (EERP) adopted on 20 March 2009 by the European Council allocated additional funds (EUR 1.02 billion) to the EAFRD in order to develop high-speed Internet in rural areas and face up to the new challenges of rural development policy introduced with the Health Check.
Den flerårige finansielle ramme er følgelig blevet ændret ved en omfordeling af bevillingerne gennem en politisk aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og en erklæring knyttet som bilag til den gældende interinstitutionelle aftale.
Consequently, the multiannual financial framework has been changed by reallocating appropriations in the form of a political agreement between the European Parliament, the Council and the Commission and a declaration annexed to the current interinstitutional agreement.
Men foruden de specifikke beløb, der er afsat til udvikling af landdistrikter, vil midler fra første søjle blive omfordelt til anden søjle ved hjælp af mekanismen med obligatorisk graduering af den direkte støtte, som landbrugerne i EU-15 modtager.
Nevertheless, in addition to the specific amounts allocated to rural development, a transfer of funds from the first to the second pillar is provided for through the compulsory modulation mechanism on direct aid received by farmers in the EU-15.
Men den gældende gradueringssats (5 % af de direkte betalinger for beløb på over 5.000 euro pr. bedrift) blev sat op med »sundhedstjekket« i 2008: Satsen forhøjes til 10 % i 2012.
The current percentage of modulation (5% of direct payments beyond EUR 5 000 per farm) has been strengthened by the 2008 Health Check: the rate will be increased to 10% by 2012.
Betalinger på over 300.000 euro om året beskæres med yderligere 4 %.
An additional reduction of 4% will be applied to annual payments of more than EUR 300 000 euros a year.
Fra en fællesskabssynsvinkel er det vigtigt at understrege den klare stabiliserende virkning, som de 40 mia. i årlig direkte støtte, der tildeles europæiske landbrugere (TABEL) har på landbrugsindtægterne.
From a Community point of view, it is important to highlight the undeniable effect of stabilising agricultural income, which represents EUR 40 billion a year in direct aid received by European farmers (TABLE).
Den nuværende recession sætter uden tvivl fornyet fokus på støttens stabiliserende rolle, navn-
The current recession is making
Der er desuden planlagt overførsler fra den første til den anden søjle til fordel for omstruktureringsprogrammer for bomuld, tobak og vin.
Moreover, transfers from the first to the second pillar are allowed for restructuring programmes for cotton, tobacco and wine.
EUT C 139 af 14.6.2006, s.1, senest ændret ved afgørelse 2008/29/EF (EUT L 6 af 10.1.2008).
OJ C 139 of 14.6.2006, p. 1, last amended by Decision 2008/29/EC (OJ L 6, 10.1.2008).
16 flerårige udgiftsforpligtelser osv.) ikke letter beslutningen om EU’s nye flerårige ramme.
16 public debt, multiannual spending commitments, etc.) will not make it easy to decide on the new multiannual framework for the Union.
lig i forbindelse med likviditetsunderskud og kreditstramning.
this stabilising role even more valuable, especially in the context of lack of liquidity and restriction of credit.
Landbrugsstøtten, der er årlig, garanteret og gratis, udgør således en vigtig økonomisk støtte for bedrifterne i forbindelse med den økonomiske og finansielle krise.
Annual, guaranteed, free agricultural aid therefore represents first-rate financial support for farms in the face of the economic and financial crisis.
Landbrugsstøttens målsætninger og fordelingen af landbrugsstøtte samt funktionen af og udgifterne til mekanismer til bekæmpelse af prisudsving vil uvægerligt blive nogle af de vigtige punkter i den nye fælles landbrugspolitik efter 2013, hvis hovedlinjer skal udstikkes i den nuværende valgperiode.
The objectives and the distribution of CAP aid and the role and cost of the mechanisms to combat price volatility will inevitably become major subjects of the new CAP to be applied after 2013, the outlines of which will have to be defined during the current parliamentary term.
Ingen kan i dag sige, om krisen vil fortsætte ind i 2013.
Currently no one can predict whether the crisis will continue into 2013.
Det er dog sikkert, at den kritiske situation med hensyn til de nationale offentlige finanser på det tidspunkt (som følge af de kumulerede budgetunderskud, den offentlige gæld, de
What is certain, however, is that the critical situation of national public finances at that time (owing to accumulated budget deficits, cits,