natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fælles husholdninger: Gruppe af per­soner, der lever sammen af sociale, økonomiske eller administrative grunde, og som normalt ikke er beslægtet (ældre på plejehjem, reli­giøse fællesskaber, militærfolk på kaserner, syge og hospitalsperso­nale, indsatte i fængsler, studerende på kollegier osv.).
Collective household: a group of per sons living in collective accommodation for social, economic or administrative reasons and generally not related to each other (old people in homes, members of religious communities, soldiers in barracks, hospital patients and staff, prison inmates, students in hostels, etc.).
I 1986­1987 var der i EF 59 357 000 elever og studerende fordelt på tre undervisningsniveauer, nemlig 22 733 000 på 1. undervisningsniveau, 29 995 000 på 2. undervisningsniveau og 6 629 000 på 3. undervisningsniveau (3.1), (3.2).
In 1986-87 there were 59 357 000 pupils and students in the European Community, spread across three levels of education: 22 733 000 at first level, 29 995 000 at second level and 6629 000 at third level (3.1) (3.2).
Som følge af det faldende fødselstal er elevtallet på 1. undervisningsniveau ligeledes faldende, mens det på 3. undervisningsniveau er i konstant stig­ning:
Numbers of primary-school (first-level) pupils are steadily falling with the drop in the birth-rate, while numbers at the third level (in higher education) are rising all the time (3.3):
Der er endnu ikke lige mange mænd og kvinder på det 3. undervisningsni­veau; således var der i hele EF i 1986­1987 46% kvinder (3.7).
Equality of opportunity between men and women has not yet been achieved at third level: in 1986-87, 46% of the Community total were women (3.7).
47% af EF­borgerne mellem 15 og 20 år oplyser at kunne betjene en computer (3.10).
47% of young Europeans aged 15 to 24 claim to know how to use a computer (3.10).
Antal elever og studerende på de tre undervisningsniveauer i EF (i tusinder) eurostat
Numbers of pupils and students at all three levels of education throughout the European Community (1 000) m eurostat
Β DK ') Inklusive førskoleundervisning.
Including pre-school.
UDDANNELSESSYSTEMET
NUMBERS IN FULL-TIME EDUCATION
Antal elever og studerende efter undervisningsniveau — 1986/1987 ( i tusind är)
Numbers of pupils and students at each level of education — 1986/87 ' (1 000)
1. undervisnings­ niveau
Second level
2. undervisnings­ niveau οοοοκ "33J
Third level
1) Skøn, der ikke omfatter førskoleundervisningen i Nederlandene. 2) Inklusive førskoleundervisning.
Estimate does not include pre-school in the Netherlands.
Antal elever og studerende efter undervisningsniveau
Trends in numbers of pupils and students at each level of education EUR 12 (1 000)
1. undervisningsniveau
First level
I skoleåret 1986/1987 var 72% af EF­borgerne mellem 5 og 24 år uddan­nelsessøgende; i Frankrig var tallet 82,8%.
In 1986/87, 72% of Europeans aged five to 24 years were in fulltime education, with as many as 82.8% in France.
2. undervisningsniveau ­1. trin
Second level, first stage
) i forhold til den samlede befolkning mellem 5 og 24 år (førskoleundervisning inkluderet) (i %)
Numbers of pupils and students ' in the population aged five to 24 (includ ng pre •school) (%)
Antal elever og studerende efter undervisningsniveau og køn — EUR 12 (i tusinder)
Trends in numbers of pupils and students by level of education and by sex — EUR 12 (1 000)
1. undervisningsniveau
1st level 2nd level —
3. undervisningsniveau
3rd level f
I løbet af 16 år har der været en stigning på 89% (fra 3,5 mio. i 1970/1971 til 6,6 mio. i 1986/1987).
The biggest increase was at the third level: +89% in 16 years (from 3.5 million in 1970/71 to 6.6 million in 1986/87).
Det er især antallet af kvindelige studerende, der er steget (fra 1,3 til 3,1 mio., dvs. + 138%), mens antallet af mandlige studerende er steget med 60%, fra 2,2 mio. til 3,5 mio. Elevtallet på 2. undervisningsniveau, trin 2, er ste­get lige så kraftigt (fra 6,8 mio. til 12,7 mio. dvs. +87%).
This was due chiefly to the growth in numbers of female students (from 1.3 million to 3.1 million, i.e. + 138%), while male students increased by 60%, from 2.2 million to 3.5 million.
Elevtallet på 1. undervisningsniveau er faldet fra 29,1 mio. til 22,7 mio., hvilket svarer til et fald på 22%.
Pupils at the second stage of the second level showed an equally large increase (from 6.8 mil­lion to 12.7 million, or 85%).
Dette drastiske fald kan især tilskrives det faldende fødselstal i hele EF siden midten af 1960'erne.
Num­bers of primary­school pupils fell from 29.1 million to 22.7 million — a drop of 22%.
Da der er almindelig sko­lepligt, viser dette fald sig nødvendig­vis ved et faldende elevtal på første undervisningsniveau.
This spectacular fall­off in numbers is due to the general decline in the birth­rate throughout the European Community since the mid­1960s, which inevitably affects numbers of pupils in primary educa­tion, since schooling at this level is compulsory.
Antal studerende på de videregående uddannelser — EUR 12 (i %)
Trends in numbers of students by field of study at third level — EUR 12 (%)
Ingeniøruddannelser
Medical sciences
Naturvidenskab
Humanities
I løbet af de sidste 16 år har de studerende på 3. undervisningsni­veau ændret studievalg, således at færre vælger humaniora og pædago­giske uddannelser, mens tilgangen til de samfundsvidenskabelige uddan­nelser og nye studieretninger stiger meget kraftigt (kategorien »Øvrige uddannelser«, som kun udgjorde 4% i 1970/1971, er steget til 16% i 1986/1987).
The choice of subjects for study at third level changed over this 16­year period to the detriment in particular of literary subjects and teacher train­ing; meanwhile there was a surge in the social sciences, with a sharp increase in new subjects (the 'Other' category, which accounted for only
Jura
12,3 I
Pædagogiske uddannelser
Engineering sciences
Landbrugsuddannelser
4% in 1970/71, rose to 16% in 1986/87).
Øvrige uddannelser
Natural sciences
Udviklingen i % i antallet af kvindelige elever og studerende efter undervisningsniveau
Trends in percentages of females by level of education
2. undervisningsniveau
Second level
3. undervisningsniveau
Third level
Udviklingen i antallet af kvindelige elever og studerende pr. 100 mandlige elever og studerende på 2. undervisningsniveau, trin 2, og på 3. undervis­ningsniveau — EUR 12
Trends in numbers of females per 100 males of second level, second stage and at third level — EUR 12 eurostat
Da der er skolepligt på 1. undervis­ningsniveau, er der talmæssig lige­stilling mellem piger og drenge på dette niveau.
Since primary education is compul­sory, the number of boys and girls is the same.
Den mindre ulighed, som fremgår af tallene for udviklin­gen siden 1970, skyldes udelukkende, at der hvert år fødes lidt flere drenge end piger.
The slight inequality shown in the figures for the trend since 1970 is due entirely to the fact that slightly more boys are born each year than girls.
Antal kvindelige studerende pr. hundrede mandlige studerende pa 3. undervisningsniveau.
Girls per 100 boys at 2"d stage of 2"« level mmmm Women per 100 men at 3" > level 34
Kendskabet til edb bliver stadig mere påkrævet i vores samfund.
Knowledge of computers is fast becoming a necessity in today's so­ciety.
47% af de unge EF­borgere oplyser at kunne bruge en computer; for Grækenland og Portugals vedkommende er der kun tale om 19%.
47% of young Europeans claim to be able to use a computer.
I Danmark, Luxem­bourg og Storbritannien kan 69% af de unge bruge en computer.
The figure falls to 19% in Greece and Portugal, while 69% of young Danes, Luxembourgers and Britons are com­puter-literate.
Sprogundervisning er et af hovedom­råderne i EF's handlingsprogram.
The study of languages is one of the priorities of the European Commun­ity's action programme.
Statistikkerne over sprogundervis­ning på 2. undervisningsniveau viser, at engelsk er det første fremmed­sprog, som eleverne lærer; i alle lande undtagen i den fransktalende del af Belgien modtager således over 50% af eleverne undervisning i engelsk.
Statistics on language teaching at secondary level show English to be the first foreign language learnt by pupils, since more than 50% learn English in all regions other than the French-speaking area of Belgium.
Fransk indtager en anden­plads (over 50% af eleverne i den flamsktalende del af Belgien, i Stor­britannien, herunder Skotland, i Irland og i Luxembourg, og mellem 25 og 50% i de øvrige lande).
Next comes French (more than 50% of pupils in the Flemishspeaking area of Belgium, England and Wales, Scotland, Ireland and Luxembourg, and 25-50% in the remaining regions).
Sprogundervisning på 2. undervisningsniveau — februar 1988 (elever der modtager sprogundervisning) (i %)
Language teaching at second level (percentage of pupils following lan­guage courses) February 1988 m c§?
Det Forenede Kongerige (undtagen Skotland)
United Kingdom (exceDt Scotland)
4 til 1 % under 1 % modersmål
4to1% less than 1 %
Kendskab til edb — 15­24­årige, der kan bruge en computer — 1987 (i %)
Knowledge to computers — percentage of persons aged 15 to 24 claming to know how to use a computer — 1987
Kilde: Eurobarometer.
Source: Eurobarometer.
Det offentliges udgifter til uddannelse pr. indbygger — 1985 (i KKS)
Public expenditure on education per head of population — 1985 (PPS)
Udviklingen i det offentliges udgifter til uddannelse
Trends in public expenditure on education
4,96 i % af det offentliges udgifter
% of general government e) ^penditi re
') Undervisningsministeriet.
Ministry of Education.
Udviklingen i husstandenes udgifter til undervisning i forhold til de samlede udgifter (i %)
Trends in the expenditure of households on education as a proportion of total expenditure (%)
HOLDNINGER digt, at svarene i de forskellige med­lemslande ligner hinanden, hvilket antyder, at de unge i EF i høj grad har samme holdning til deres frem­tid.
OPINIONS remarkable factor is the small varia­tion from country to country, which implies a homogeneity in the opin­ions of young Europeans on their future careers.
De 15­24­åriges holdninger belyser yderligere situationen på det 3. uddannelsesniveau. De unge væl­ger typisk et studium, fordi det fører til det ønskede job (46%) eller på grund af en særlig interesse (42%).
The opinions of young people aged 15 to 24 explain the statistical trend in the subjects chosen for study at third level: the overwhelming reasons for a particular choice of subject are that it leads to a desired occupation (46%) or is of special interest (42%).
Jobmuligheder kommer først på tredjepladsen (33%).
A better chance of a job comes no higher than third place (33%).
Det forven­tede lønniveau for det kommende job er en mindre betydningsfuld motiva­tionsfaktor (18%), og den sociale prestige har kun en meget lille betyd­ning (8%).
The level of income expected from a future job is less important (18%), and other people's wishes have a very marginal effect (8%).
De 15­24­åriges motiver til studievalg — 1987 (i %)
Opinions of young people aged 15 to 24 on their reasons for choice of subjects for study — 1987 (%)
Særlig interesse
Special interest
Fører til det ønskede job
Leads to desired occupation
Giver flere jobmuligheder
Offers a better chance of a job
Total over 100 på grund af flere svar.
Total more than 100 owing to multiple replies.
De 15­24­åriges motiver til studievalg efter alder — EUR 12 — 1987
Opinions of young people aged 15 to 24 on their reasons for choice of subjects for study according to age — EUR 12 — 1987 (%)
Undervisningsniveau
Levels of education
Eurostat - Undervisning og Uddannelse, 1985
Eurostat Education and training, 1985.
Udgifter til undervisning og uddannelse nelse
Expenditure on education and train ing
Eurobarometer - De Unge Europæere, 1987.
Eurobarometer The Young Europeans in 1987.
Det offentliges udgifter til undervisning og uddannelse svarer til det centrale og lokale offentliges udgifter til undervisning og uddannelse, normalt med undtagelse af indskrivningsgebyr og andre afgifter, som betales af de studerende eller deres forældre.
Public expenditure on education and training means expenditure by central and local government on education and training, usually excluding registration fees and other charges paid by students or their parents.
Udgifterne kan underopdeles på følgende måde:
It comprises the following: Teaching and administration
Den undervisning, der går forud for den skolepligtige alder. Den begynder normalt i 3-4-års alderen og slutter oftest i 6-års alderen. ren.
As a rule it begins around the age of 3 and 4 aîid finishes around the age of 6.
Undervisning på 1. niveau (ISCED 1). Det er en grundskoleundervisning, som altid er obligatorisk, og som normalt varer 5 år.
First level (ISCED 1): elementary education, compulsory in all cases and as a rule lasting five years.
Undervisning på 2. niveau, 1. trin (ISCED 2).
Second level, first stage (ISCED 2): this is also compulsory and lasts three years in the majority of cases.
Denne undervisning varer i de fleste tilfælde 3 år og er ligeledes obligatorisk. Undervisning på 2. niveau, 2. trin (ISCED 3).
Second level, second stage (ISCED 3) : begins around the age of 14 or 15, lasts for three years in the majority of cases and leads to the level required for admission to university or any other form of higher education.
Denne undervisning begynder i 14-15-års alderen, varer i de fleste tilfælde tre år og fører til det niveau, der kræves for at få adgang til universiteter eller andre højere læreanstalter.
Depending on the country, this level may begin at the end or still be a part of compulsory schooling.
Undervisning på 3. niveau (ISCED 5, 6, 7). Denne undervisning om fatter universiteter og andre højere læreanstalter.
Third level (ISCED 5, 6, 7): comprises universities and all other types of higher education.
Det offentliges udgifter
Public expenditure
Det offentliges samlede udgifter svarer til de samlede udgifter til varer og tjenesteydelser, løn, overførsler osv., som dækkes af det offentlige, hvilket omfatter både det centrale offentlige, det lokale offentlige og de sociale kasser og fonde (ENS, kode S60).
Total public expenditure means all expenditure on goods and services, wages and salaries, transfers etc. borne by general government, comprising central and local government and social security funds (ESA code S60).
Andelen af erhvervsaktive kvinder i alderen 14­64 år steg i perioden mellem
The activity rate for women aged between 14 and 64 rose in the Community from 46.6% in 1983 to 51.0% in 1988, but it is still well below that for men (78.5%) (4.8).
Erhvervsfrekvensen er højere blandt gifte (87,1%) end blandt ugifte (64,5%) mænd, mens de gifte kvinder med en erhvervsfrekvens på 49,1 % er »mindre
Married men have a higher activity rate than single men (87.1 % compared with 64.5%), while married women are 'less economically active' than single women (49.1% compared with 54.5%) (4.11).
Ud af samtlige beskæftigede i EF findes 60% i servicesektoren og under 8% i landbruget (4.15).
The services sector accounts for approximately 60% of total employment in the Community, while agriculture accounts for less than 8% (4.15).
Der var 12,7 millioner arbejdsløse i EF i 1989. 9% af den erhvervsaktive befolkning er uden beskæftigelse (4.20), (4.21).
There were 12.7 million unemployed persons in the Community in 1989, i.e. 9% of the active population (4.20) (4.21).
Arbejdsløshedsprocenten inden for EF er højere for kvinder (11,9%) end for mænd (7,0%). Blandt unge under 25 år er 17,4% arbejdsløse (4.21).
The unemployment rate for women in the Community (11.9%) is higher than that for men (7.0%), while for young persons under 25 it is 17.4% (4.21).
Mere end halvdelen af alle arbejdsløse var i 1988 langtidsledige (dvs. ledige mere end et år). Blandt mændene var 51,7% langtidsledige og blandt kvinderne 52,5% (4.28).
In 1988 over half of all unemployed persons, both men (51.7%) and women (52.5%), fell within the category of long-term unemployed (i.e. persons unemployed for more than one year) (4.28).
Langt de fleste (90%) af de udenlandske arbejdstagere (fra lande i eller uden for EF) er lønmodtagere (4.32).
90% of foreign workers (from both Community and non-Community countries) have the occupational status of employee (4.32).
Størsteparten af de udenlandske mænd arbejder i industrien, mens de fleste udenlandske kvinder er beskæftiget i servicesektoren (4.36).
The majority of male foreign workers are employed in industry and the majority of their female counterparts in the services sector (4.36).
Personer i alderen 14­64 år efter erhvervsaktivitet — 1988 (i %]
Population aged 14 to 64 according to economic activity — 1988 (%)
Arbejdsstyrken
Active population m
H Arbejdsløse 3 Beskæftigede eSroslãt
] Unemployment 3 Employment eurostat
BESKÆFTIGELSE OG ARBEJDSLØSHED
MPLOYMENT AND UNEMPLOYMENT μ
ARBEJDSMARKEDET
LABOUR MARKET
I 1988 steg antallet af beskæftigede således med 1,8% i forhold til året for. Arbejdsløshedssituationen forværre­des mellem 1975 og 1984.
Following the onset of a downward trend in 1980, employment rates began to recover from 1984 onwards, rising by 1.8% in 1988 compared with 1987.
Som det fremgår af diagrammet, var der indtil 1980 kun tale om en lettere stigning. Denne stigning blev herefter mere udtalt, hvilket fremgår af den stadig større afvigelse mellem kurverne for arbejdsstyrken og de beskæftigede.
Unemployment rose between 1975 and 1984, gradually until 1980 and then more abruptly, as can be seen on the graph in the diverging curves for the active population and employment.
Fra og med 1985 er kurverne stort set parallelle, hvilket viser, at arbejds­løsheden efterhånden stabiliseres.
From 1985 the two curves reconverge to become vir­tually parallel, indicating a gradual steadying of unemployment.
Personer mellem 14 og 64 är Ikke­erhvervsaktive Arbejdsstyrken Arbejdsløse Beskæftigede
The growth in the active population over 14 years of age is due chiefly to an increase in the number of women eurostat
Det stigende antal erhvervsaktive over 14 år skyldes især, at flere kvin­der er gået ind på arbejdsmarkedet.
Population aged 1464 Non-active population Active population Unemployment Employment millions 200
Oversigt over befolkningens vigtigste karakteristika ­­ EUR 12
Changes in principal characteristics of the population — EUR 12 (1 000)
Arbejdsstyrken (pesoner over 14 år)
Active population aged over 14
Beskæftigede
Persons in employment
Arbejdssøgende
Persons seeking employment
Befolkningsstruktur efter alder og køn — EUR 12 — 1988
Structure of the population by age and sex — EUR 12 — 1988 f
Tilgangen af kvinder til arbejdsstyr­ken har især i de seneste år været større end tilgangen af mænd. I perioden fra 1983 til 1988 var tilgan­gen for kvinder på næsten 6 millio­ner, mens den for mænd var på godt 2 millioner.
In 1988 women accounted for approximately 40% of the labour force (56.6 million out of 142.7 million), although quite a high proportion of these women were working part-time.
Antallet af beskæftigede kvinder forøgedes i samme periode med over 4 millioner, mens antallet af beskæftigede mænd kun steg med godt 2 millioner.
Between 1983 and 1988, for example, the labour force expanded by almost six million women compared with just over two million men.
Arbejdsløsheden steg også mere blandt kvinderne end blandt mændene.
During the same period the number of women employed rose by over four million, whereas male employment increased by only a little over two million.
Antallet af arbejds­løse kvinder forøgedes mellem 1983 og 1988 med 1,4 millioner, mens antallet af arbejdsløse mænd kun steg med knap 11 000.
The increase in the number of women unemployed was also greater than for their male counterparts ( +1.4 mil­lion women in 1988 compared with 1983, as against an increase of barely 11000 men during the same period).
1 Ikke­erhvervsaktive H Arbejdsløse I Beskæftigede eurostat
Participation in economic activ­ity is highest for both sexes between the ages of 20 and 40.
ARBEJDSSTYRKEN
ACTIVE POPULATION
Befolkningens fordeling efter alder, køn og erhvervsaktivitet — EUR 12 — 1988 f personerunder 14 ar
Population under 14
16,2% ikke­erhvervsaktive 65 år og derover
Aged 65 and over, not active
16,5% erhvervsaktive 14­24 år
Aged 14­24 active
% ikke­erhvervsaktive 25­64 år
Aged 25 ­ 64 not active
· erhvervsaktive 25­64 år
Aged 25 ­ 64 active
26,4 % ikke­erhvervsaktive 14­24 år
Aged 14 ­ 24 not active
0,4 % erhvervsaktive 65 år og derover
Agea bb ana over, active ι _BAR_ 0,4 %
Fordelingen er ikke den samme for mændenes vedkommende.
The distribution is different for the male population.
45,7% af alle mænd er mellem 25 og 64 år og erhvervsaktive, 7,3% er mellem 25 og 64 år og ikke­erhvervsaktive, 35,1 % er under 25 år, mens 11,9% er pensionister i eller uden for arbejds­styrken.
45.7% of men are aged between 25 and 64 and active, 7.3% are aged between 25 and 64 and non­active, 35.1 % are young per­sons under 25 and 11.9% are retired persons, whether active or non­active.
f personer underl 4 år ikke­erhvervsaktive 65 år og derover
Aged 65 and over, not active
4^^^ ikke­ erhvervsaktive 14­24 ar erhvervsaktive 14­24 âr
Aged 25 ­ 64 not active
0,8 % erhvervsaktive 65 år og derover
Aged 14­24 not active
45,7 % erhvervsaktive 25­64 år
0.8 % Aged 65 and over, active
BESKÆFTIGELSE OG ARBEJDSLØSHED
EMPLOYMENT AND UNEMPLOYMEN
ARBEJDSSTYRKEN der, nemlig 76,2%, end i noget andet EF­land.
- rate for women in Denmark (76.2%), which is without parallel in any other EC Member State.
Flere og flere kvinder søger ind på arbejdsmarkedet.
Women are becoming increasingly involved in economic activity.
Kvindernes er­hvervsfrekvens steg i årene 1983­1988 fra 46,6 til 51,0%, og det var årsagen til stigningen i den samlede erhvervsfrekvens for aldersgruppen mellem 14 og 64 år. Mændenes erhvervsfrekvens faldt til gengæld fra 79,1 til 78,5%.
The increase in the overall activity rate for the population aged between 14 and 64 during the period 1983 to 1988 was due to a rise in the activity rate for women from 46.6% to 51.0%, the rate for men having dropped from 79.1% to 78.5%.
Erhvervsfrekvensen lå i 1988 på i alt 64,6% på EF­plan for personer i alde­ren fra 14 til 64 år.
In 1988 the activity rate for the popu­lation aged between 14 and 64 was 64.6% for the Community as a whole.
Tallene er højere for mænd (78,5%) end for kvinder (51,0%).
The rate is higher for men (78.5%) than for women (51.0%) and varies from one country to another.
Erhvervsfrekvensen er ikke den samme i alle lande; den er noget lavere end EF­gennemsnittet i Spa­nien (56,5%), Belgien (57,3%), Græ­kenland (58,5%), Irland (58,8%), Ita­lien (58,8%) og Luxembourg (59,1%) og højest i Det Forenede Kongerige med 73,7% og i Danmark med hele 81,4%.
For example, it is well below the Com­munity average in Spain (56.5%), Belgium (57.3%), Greece (58.5%), Ireland (58.8%), Italy (58.8%) and Luxembourg (59.1%) but as high as 73.7% in the United Kingdom and 81.4% in Denmark.
Det sidste tal skyldes, at der i Danmark er flere erhvervsaktive kvin­
This latter figure is explained by the very high activity
Erhvervsfrekvens (personer mellem 14 og 64 år) efter land og køn — 1988 (i %)
Activity rate of population aged 14 to 64, by country and by sex — 1988 (%)
Arbejdsstyrken (personer mellem 14 og 64 år) efter land og køn — 1988 (i tusinder)
Active population aged 14 to 64, by country and by sex — 1988 (1 000)
Udvikling i erhvervsfrekvensen (personer mellem 14 og 64 år) efter køn — EUR 12
Changes in activity rate of population aged 14 to 64, by sex — EUR 12
MÆND
MALE
BESKÆFTIGELSE OG ARBEJDSLØSHED
MPLOYMENT AND UNEMPLOYMENT
Erhvervsfrekvensen varierer meget mellem EF's regioner. Det hænger sammen med den økonomiske situation i den enkelte region og forskelle i mentalitet og levevis.
The activity rate varies widely from one region to another, depending partly on the economic situation in each region but also on mentalities and customs.
Erhvervsfrekvensen er på under 60 % i Syditalien, størstedelen af Spanien, Grækenland og Irland, i Belgien og i Luxembourg.
It is below 60% in the Mezzogiorno, most regions of Spain, Greece and Ireland and in Belgium and Luxembourg.