natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med hensyn til de ikke-obligatoriske udgifter fik Parlamentet nu »det sidste ord«; de udgiftsstigninger, som Parlamentets ændringsforslag medførte, måtte dog ikke overstige en maksimal sats for forhøjelsen af de ikke-obligatoriske udgifter (MES) (se »Nyttige begreber: Definitioner«, side 7).
Parliament was given the 'final word' on noncompulsory expenditure provided that it did not exceed the maximum rate of increase (see 'Some important concepts: Definitions', page 7).
Desuden var det nu formanden for Parlamentet og ikke længere formanden for Rådet, der fastslog, at budgettet var vedtaget.
Furthermore, it was the President of Parliament and no longer the President of the Council who was to declare the budget finally adopted.
De vigtigste etaper i dette forløb har været:
Unification of the budget instruments
— EKSF-traktaten af 1951, hvormed der indførtes et budget for administrationsudgifterne og et aktionsbudget
The main stages are as follows: — the 1951 ECSC Treaty provides for an administrative budget and an operating budget;
— EØF-traktaten af 1957, hvormed der indførtes et enhedsbudget. Derimod indførtes der med Euratom-traktaten et driftsbudget og et forsknings- og investeringsbudget
— in 1957 the EEC Treaty established a single budget; the Euratom Treaty, on the other hand, set up an administrative budget and a research and investment budget;
»Pakkeløsningen« fra Luxembourg omfatter også afgørelsen af 21. april 1970 om at erstatte medlemsstaternes økonomiske bidrag med Fællesskabets egne indtægter.
The Luxembourg package also included the Decision of 21 April 1970 on the replacement of financial contributions from the Member States by the European Communities' own resources.
Denne afgørelse udgør en milepæl i fællesskabsbudgettets historie.
This Decision was of key importance in the history of the Community budget.
Den gjorde gradvis Det Europæiske Fællesskab økonomisk uafhængigt ved at give det en række indtægter, som tilhørte Fællesskabet alene.
The Community was to be gradually given financial autonomy through the provision of own resources.
Disse indtægter bestod af landbrugsafgifter, told og en procentdel af den moms, der blev opkrævet i medlemsstaterne. Traktaten af 22. juli 1975 præciserede og bekræftede de retningslinjer, der var fastlagt i 1970.
It was granted fiscal revenue in the form of agricultural levies, customs duties and a percentage of the VAT receipts collected in the Member States.
Blandt anden blev Parlamentets beføjelse til at forkaste budgettet, som Parlamentet og Kommissionen implicit havde betragtet som en kendsgerning i Luxembourg-traktaten siden 1970, nu indført i artikel 203.1 praksis var den væsentligste nyskabelse i traktaten fra 1975 oprettelsen af Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber.
— the 1965 Merger Treaty incorporated the ECSC and Euratom administrative and operating budgets into the EEC budget (that is why Table 1 does not contain any figures for Euratom from 1968 onwards);
— oprettelsen i 1975 af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)
— common environment policy, enshrined in the Single Act;
— den fælles miljøpolitik indføres med fællesakten
— reform of the Structural Funds (ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section) in 1988;
— Luxembourg-traktaten af 1970, hvormed Euratoms forsknings- og investeringsbudget integreredes i det almindelige budget. Der er således nu kun to budgetinstrumenter, det almindelige budget og EKSF's aktionsbudget.
- finally, the 1970 Luxembourg Treaty incorporated the Euratom research and investment budget into the general budget; this left only two budget instruments: the general budget and the ECSC operating budget.
— videreudviklingen af den fælles transportpolitik
— development of the common transport policy;
— den anden reform af strukturfondene og oprettelsen af FIUF (det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet) og Samhørighedsfonden i 1993
— second reform of the Structural Funds, establishment of the Financial Instrument for Fisheries Guidance and the Cohesion Fund in 1993;
Ved siden af dette er støtten fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), hvis udvikling ses nederst i tabel 1, lige fra fondens oprettelse i 1959 blevet ydet uden for EF-budgettet, og forsøg på at integrere disse udgifter i det almindelige budget har hidtil kun medført, at et p.m. er blevet opført i 1993-budgettet.
The financial operations of the European Development Fund (see foot of Table 1) have, since the very beginning (1959), been conducted outside all Community budgets and the only result of the attempts to have them included in the general budget has been the token entry in the 1993 budget.
For EUF, der finansieres af bidrag fra medlemsstaterne, gælder en selvstændig finansieringsordning, og fonden administreres af en bestyrelse efter særlige regler (se »Den Europæiske Udviklingsfond«, side 19).
The EDF is financed by Member States' contributions, is governed by its own financial rules and is administered by a Steering Committee in accordance with specific procedures (see the 'European Development Fund', page 19).
— indførelsen af en politik for samarbejde om retlige og indre anliggender og en fælles forsvars- og sikkerhedspolitik (»anden og tredje søjle«) i medfør af traktaten om Den Europæiske Union.
— establishment, in the Treaty on European Union, of a policy of cooperation in the fields of justice and home affairs and of a common defence and security policy ('second and third pillars').
De forskellige udvidelser
Successive enlargements
I øvrigt er der først fra 1975 for EØF's vedkommende indført et regelsæt for de lånoptagelses/ långivningstransaktioner, som siden oprettelsen har været gennemført ifølge Euratomtraktaten.
While the Euratom Treaty expressly authorized borrowing and lending operations from the outset, it was not until 1975 that rules for such activities were entered in the EEC Treaty.
Disse transaktioner har form af betalingsbalancestøtte eller ydelse af lån inden for og uden for Fællesskabet især via NIC og det nye EF-långivningsinstrument til fremme af investeringer.
These activities take the form of balance-of-payments support and the granting of loans both inside and outside the Community, in particular through the New Community Instrument (NCI) to promote, investment.
I tabel 5 findes en oversigt over udviklingen i disse transaktioner uden for budgettet siden 1980.
The development of this non-budget activity since 1980 is presented in Table 5.
— Paris-traktaten (1951) og Rom-traktaten (1957) blev underskrevet af Frankrig, Tyskland, Italien og Benelux-landene
— the Paris (1951) and Rome (1957) Treaties were signed by France, Germany, Italy and the Benelux countries;
Udviklingen af de fælles politikker
The development of common policies
— akterne om Det Forenede Kongeriges, Irlands og Danmarks tiltrædelse blev underskrevet i 1972 og trådte i kraft den 1. januar 1973
— the Acts of Accession of the United Kingdom, Ireland and Denmark, signed in 1972, entered into force on 1 January 1973;
De vigtigste etaper har været:
The main stages are as follows:
— oprettelsen af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) i 1962
— establishment in 1962 of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF);
— vedtagelsen af en forskningspolitik, som oprindelig var baseret på Euratom-traktaten (og derfor i begyndelsen begrænset til det nukleare område), men som gradvis er blevet udvidet til at omfatte en række andre områder
— research policy, initially founded on the Euratom Treaty (and therefore limited at the outset to nuclear matters), but gradually extended to many other areas;
— vedtagelsen af en fælles fiskeripolitik, hvis første forordning stammer fra 1970
— common fisheries policy, for which the first regulations date from 1970; — strengthening in 1971 of the European Social Fund (ESF), set up by the Treaty of Rome; — creation in 1975 of the European Regional Development Fund (ERDF);
Desuden deltager tre (') af de syv EFTA-lande inden for rammerne af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) i forskellige fællesskabspolitikker til gengæld for et finansielt bidrag, der beregnes ved hjælp af en proportionalitetsfaktor, der er baseret på BNI.
In addition, under the Agreement on the European Economic Area, three (') of the seven members of the European Free Trade Association (EFTA) participate in various Community policies in return for a financial contribution calculated according to a proportionality factor based on GNP.
(') Island og Norge har deltaget siden EØS-aftalen trådte i kraft den 1.1.1994, og Liechtenstein har deltaeet siden maj 1995.
(') Iceland and Norway, since the ΕΕΑ entered into force on 1 January 1994, and Liechtenstein since May 1995.
De forskellige udvidelser af Den Europæiske Union
Enlargement of the European Union
Udviklingen i Fællesskabets udgifter fra 1958 til 1998 (Betalinger)
Community expenditure from 1958 to 1998 (Outturn in payments)
Det almindelige budget
General budget
Refusioner og andet
Repayments and other
Det almindelige budget i alt
General budget — Total iß
(') Euratoms budget har været en del af det almindelige budget siden 1969.
(') The Euratom budget was incorporated in the general budget in 1969.
Tabel 1 (fortsat)
Table 1 (cont'd)
— EUGFL, Udviklingssektionen — EFRU — ESF — Samhørighedsfonden
— EAGGF Guidance Section — ERDF — ESF — Cohesion Fund
Det almindelige budget i alt
General budget — Total
Det almindelige budget i alt 34 675,4 35 088,0 41 021,7 40 757,1 44 062,9 53 510,6 58 4903 64 783,4 59 273,1
General budget — Total 34 675,4 35 088,0 41 021,7 40 757,1 44 062,9 53 510,6 58 4903 64 783,4 59273,1
Tilsammen
Grand total 35 820,2 36 234,8 42 495^3! 42 284,1 45 608,0 55 016,2
Udviklingen i Fællesskabets udgifter fra 1958 til 1998 (løbende priser og 1997-priser)
Community expenditure from 1958 to 1998 (at current prices and 1997 prices)
Fordelingen af Fællesskabets udgifter fra 1958 til 1998 (Betalinger)
Community expenditure from 1958 to 1998 (Outturn in payments)
Tabel 2 (fortsat)
Table 2 (cont'd)
Fordelingen af Fællesskabets udgifter fra 1958 til 1998 (Betalinger) ί^ >
Community expenditure from 1958 to 1998 (Outturn in payments)
— EUGFL, Udviklingssektionen — EFRU — ESF — Samhørighedsfonden
— EAGGF Guidance Section — ERDF — ESF
Refusioner og andet
Administration
Det almindelige budget i alt
Repayments and other
Foranstaltninger udadtil
Administration
Refusioner og andet
General budget — Total
Fordelingen af Fællesskabets udgifter fra 1958 til 1998
Community expenditure from 1958 to 1998
Udviklingen i Fællesskabets udgifter i forhold til medlemsstaternes samlede budgetter og Fællesskabets BNP
Community expenditure in relation to the total of Member States' budgets and Community GDP
EF's samlede udgifter (mio. ECU) (herunder EKSF, Euratom og EUF)
Total Community expenditure (million ECU) (including ECSC, Euratom and EDF)
Årlig vækst i løbende priser (%)
Annual growth in nominal terms (%)
Fællesskabets samlede udgifter i 1997-priser (mio. ECU)
Total Community expenditure ( 1997 prices) (million ECU)
Fællesskabets udgifter i % af medlemsstaternes offentlige udgifter
Community expenditure as % of public expenditure in Member States
Udgifter i % af Fællesskabets BNP
Expenditure as % of Community GDP
Udgifter pr. indbygger (ECU)
Expenditure per capita (ECU)
Udgifter pr. indbygger (1997-priser)
Expenditure per capita (1997 prices)
Fællesskabets samlede udgifter i 1997-priser (mio. ECU)
Total Community expenditure (1997 prices) (million ECU)
Tabel 3 (fortsat)
Table 3 (cont'd)
Fælleskabets samlede udgifter i 1997-priser (mio. ECU)
Total Community expenditure (1997 prices) (million ECU)
Udgifter pr. indbygger (1997-priser)
Expenditure per capita (ECU)
Udviklingen i Fællesskabets BNP, medlemsstaternes offentlige udgifter og udgifterne fra 1960 til 1998
Community GDP, public expenditure by the Member States and Community expenditure from 1960 to 1998
Medlemsstaternes offentlige udgifter i forhold til Fællesskabets udgifter i 1996
Comparison between public expenditure by the Member States and Community expenditure in 1996
Kilde: Europa­Kommissionen, GD II og XIX.
Source: European Commission, DG II and DG XIX.
Udnyttelsen af Fællesskabets indtægter fra 1971 til 1998
Community revenue from 1971 to 1998
Indtægt
Type of revenue
Landbrugsafgifter
Agricultural duties
Fjerde indtægt
Fourth resource
Tabel 4 (fortsat)
Table 4 (cont'd)
Udviklingen i Fællesskabets indtægter fra 1971 til 1998
Community revenue from 1971 to 1998
I Fjerde indtægt
I Fourth resource
Landbrugsafgifter
I Agricultural duties
Udviklingen i Fællesskabets lånoptagelse og långivning fra 1980 til 1997
Community borrowing and lending from 1980 to 1997
Lånoptagelse
Loans raised
0 0 Den Europæiske Investeringsbank (EIB)
European Investment Bank (EIB)
Fællesskabet i alt
Community — Total
0 0 0 0 Den Europæiske Investeringsbank (EIB)
European Investment Bank (EIB)
Udviklingen i EF-institutionernes personale fra 1968 til 1997
Staff of the Community institutions from 1968 to 1997
Det Økonomiske og Sociale Udvalg (og Regionsudvalget
Economic and Social Committee (and Committee of the Regions
Det Økonomiske og Sociale Udvalg (og Regionsudvalget
Economic and Social Committee (2and Committee of the Regions
( ' ) Vedrører kun Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Berlin) og Det Europæiske Institut for Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkår (Dublin).
(') The European Centre for the Development of Vocational Training, Thessaloniki, and the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions. Dublin, only.
(2) Indtil 1993 var Det Økonomiske og Sociale Udvalgs personale opført under budgettets sektion II.
(2) Until 1993, the staff of the Economic and Social Committee were included in Section II of the budget.
Fra og med 1994 optræder det sammen med det i 1994 oprettede Regionsudvalgs personale i den nye sektion VI.
From 1994, they have been included in the new Section VI together with the staff of the in 1994.
Det Europæiske Råd i Bruxelles den 12. februar 1988
Brussels European Council, 12 February 1988
Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab ansvaret for overholdelsen af budgetdisciplinen.
The 1988 reform procedure, which came into force on 1 July 1988, makes budgetary discipline the shared responsibility of Parliament, the Council and the Commission.
De finansielle overslag var en integrerende del af denne aftale og et centralt element i den nye budgetdisciplin.
The financial perspective, which is an integral part of the Agreement, is the key to the new budgetary discipline arrangements.
De skal sikre en harmonisk og kontrolleret udvikling i budgettet og en ny fordeling af udgifterne, som især kommer strukturpolitikkerne til gode.
It is designed to produce a harmonious and controlled development of the broad sectors of budget expenditure and at the same time to establish a new balance in expenditure to the benefit, in particular, of the structural policies.
Fællesskabets tredje udvidelse med Spanien og Portugal i 1986 og vedtagelsen af fællesakten gav EF en ny politisk dynamik, som gjorde det muligt at gå i gang med en tilbundsgående reform af Fællesskabets finansieringsordning.
The new political impetus which the Community received with the third enlargement to include Spain and Portugal in 1986 and then the conclusion of the Single Act opened up prospects for a thorough reform of the Community's financial system.
Hovedformålet var at frigøre de nødvendige økonomiske midler til at iværksætte en »politik for økonomisk og social samhørighed« på fællesskabsplan, samtidig med at det skulle sikres, at disse nye midler ikke blev opslugt af den fælles landbrugspolitik.
The main objective was to provide the financial resources to launch a policy of 'economic and social cohesion' at Community level while ensuring that these new funds would not be absorbed by the common agricultural policy.
Den anvendte metode er baseret på en forhåndsaftale mellem alle de parter, der deltager i budgetproceduren, om de vigtigste målsætninger på mellemlang sigt.
The method employed is based on prior agreement on the main medium-term priorities between all the parties involved in the Community budget.
Det væsentligste formål med budgetdisciplinen er at få styr på landbrugsudgifterne ved hjælp af de såkaldte landbrugsretningslinjer (udgiftsområde 1 i de finansielle overslag), der på årsbasis ikke må stige med mere end 74 % af den årlige stigningstakt i Fællesskabets BNI.
Budgetary discipline is designed first and foremost to contain agricultural expenditure, by setting a guideline (appearing in heading 1 of the financial perspective) which may not rise each year by more than 74 % of the annual growth rate of Community GNP.
Der opføres desuden en monetær reserve på budgettet for at imødegå den virkning, som udsvingene i kursen mellem den amerikanske dollar og ecuen har på udgifterne under EUGFL, Garantisektionen.
A monetary reserve is also entered in the budget to contend with the effects of fluctuations in the exchange rate between the dollar and the ecu on EAGGF Guarantee Section expenditure.
Denne reform, »Delors-pakken«, blev forelagt af Kommissionen i februar 1987. På grundlag heraf vedtog Det Europæiske Råd i Bruxelles i februar 1988 de politiske hovedretningslinjer for reformen, som består af følgende hovedpunkter: c) Strukturfondsreformen a) Egne indtægter
This reform was set out in a comprehensive proposal, the 'Delors package', presented by the Commission in February 1987.
Ifølge fællesakten skal der gennemføres en nøje koordinering af de tre strukturfonde, der er opført på Fællesskabets budget; desuden skal deres opgaver præciseres, og deres effektivitet skal øges.
The Single Act provided for close coordination between the three Structural Funds financed from the Community budget with a view to clarifying their tasks and enhancing their effectiveness.
For at sikre Fællesskabet tilstrækkelige indtægter til, al det kan udføre sine opgaver korrekt, er den samlede størrelse af dets egne indtægter ikke længere knyttet til en bestemt indtægt (moms), men til et samlet loft for egne indtægter, der for hvert år fastsættes som en procentdel af medlemsstaternes BNI (1,15 % i 1988, 1,20 % i 1992).
In order to provide the Community with resources that would enable it to operate correctly, the total of own resources was no longer to be tied to a specific item of revenue (VAT) but an overall ceiling on own resources fixed each year expressed as a percentage of Community GNP (1,15 % in 1988, 1,20 % in 1992).
Dette loft bliver i første omgang fastsat på grundlag af de anslåede behov for bevillinger, der er opført i de finansielle overslag (se »Nyttige begreber: De finansielle overslag«, sidelO).
Initially, this ceiling was based on the estimated requirements contained in the financial perspective (see 'Some important concepts: The financial perspective', page 10).
Det blev ligeledes besluttet at fordoble bevillingerne i faste priser til fondene i perioden 1987-1993 — hvilket medfører en forhøjelse af lofterne under udgiftsområde 2 (strukturforanstaltninger) i de finansielle overslag for 1988-1992 — og at koncentrere Fællesskabets strukturforanstaltninger omkring fem mål (nr. 1: strukturudvikling og -tilpasning i tilbagestående områder, nr. 2: omstilling i områder i industriel tilbagegang, nr. 3: bekæmpelse af langtidsarbejdsløshed, nr. 4: erhvervsmæssig integrering af unge på arbejdsmarkedet, nr. 5a og nr. 5b: strukturtilpasning inden for landbruget og udvikling af landdistrikterne).
It was also decided to provide a guarantee that the allocations for the Funds would be twice as high in real terms in 1993 as in 1987 — reflected in the rise in the ceilings for heading 2 (Structural operations) of the financial perspective 1988 to 1992 — and also to target Community action through these Funds at five objectives (1.
De finansielle overslag, der oprindelig blev vedtaget i 1988, er vist i tabel 7.
The financial perspective initially adopted in 1988 is shown in Table 7.
De var opdelt i seks udgiftsområder:
It contained six headings:
For at sikre en bedre ligevægt mellem de forskellige udgiftskategorier og kontrollere udgifternes vækst forstærkedes budgetdisciplinen.
— Heading 1 : 'EAGGF Guarantee Section' covering agricultural guarantee expenditure and half the aid for set-aside.
— udgiftsområde 1, EUGFL, Garantisektionen, der omfattede landbrugsudgifterne under Garantisektionen og halvdelen af støtten til nedlæggelse af landbrugsarealer
In order to ensure a better balance between the various categories of expenditure and controlled growth of this expenditure, emphasis was laid on stricter budgetary discipline: the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary
50 tredjelande, såsom hjælpen til landene i Central- og Østeuropa og til SNG-republikkerne, den humanitære bistand i forbindelse med konflikterne i staterne i det tidligere Jugoslavien, Golfkrigen og støtten til kurdiske flygtninge samt bekæmpelse af hungersnød i Afrika.
Apart from these adjustments in response to unforeseen circumstances, the financial perspective was revised halfway through its term to boost internal policies and assistance to a number of developing countries.
Uafhængigt af denne reaktion på de nye omstændigheder blev det besluttet at foretage en midtvejsrevision for at styrke de interne politikker og øge hjælpen til en række udviklingslande.
— Heading 2: 'Structural operations', which mainly contains expenditure under the Structural Funds (European Regional Development Fund — ERDF, European Social Fund — ESF, and the EAGGF Guidance Section) as well as some structural expenditure connected with fisheries and structural programmes for geographical areas such as the specific programme for the development of Portuguese industry (PEDIP), the other half of the set-aside aid and the income aid for farmers.
— udgiftsområde 4, andre politikker, omfattede alle de andre aktionsudgifter, såsom udgifter til transport, miljø, det audiovisuelle område, det indre marked og samtlige foranstaltninger over for tredjelande
— Heading 4: 'Other policies', covering expenditure on all other operations in fields such as transport, environment, audiovisual media, internal market and all external action.
De forskellige revisioner og ændringer er vist i tabel 8.
The various revisions and amendments are set out in Table 8.
Tabel 9 opsummerer alle ændringerne i de finansielle overslag siden 1988.
Table 9 summarizes all the changes since 1988.
Tabel 10 viser de budgetter, der er blevet vedtaget i løbet af perioden inden for rammerne af de finansielle overslag.
Table 10 shows the budgets adopted during the period covered by this financial perspective.
— udgiftsområde 5, tilbagebetalinger og administration, der foruden institutionernes driftsudgifter omfattede udgifter til forskellige godtgørelser til medlemsstaterne (godtgørelser til Spanien og Portugal i de første år efter deres tiltrædelse, godtgørelser i forbindelse med nedskrivning af landbrugslagrene mv.)
— Heading 5: 'Repayments and administration', consisting of the institutions' administrative expenditure as well as expenditure on certain repayments to the Member States (to Spain and Portugal in the early years of membership or in connection with the depreciation of agricultural stocks).
Resultaterne af reformen i 1988
Outcome of the 1988 reform
— udgiftsområde 6, den monetære reserve, hvor de nødvendige indtægter kun opkræves, hvis der er behov for dem.
— Heading 6: 'Monetary reserve', for which the necessary resources would be called in only if required.
Resultaterne af reformen er stort set positive med hensyn til de tre hovedformål, nemlig en planmæssig udvikling i udgifterne, en forbedring af budgetproceduren og -forvaltningen og tilvejebringelsen af tilstrækkelige egne indtægter.
The reform has been broadly positive as regards the three main objectives pursued: orderly growth in expenditure, improvement of the budgetary procedure and budget management, and an adequate level of own resources.
Den interinstitutionelle aftale giver desuden mulighed for at tilpasse de finansielle overslag til gennemførelsesbetingelserne.
The financial perspective could also be adjusted in line with conditions of implementation.