natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europa-Parlamentet har til stadighed understreget, at søtransporten bør være omfattet af Fællesskabets virksomhedsområde; et åbent Fællesskab, der har fælles udenrigshandelspolitik, bør have en fælles politik på dette område, især i betragtning af den rolle, skibsfarten spiller inden for hele EU's transportsektor.
The EP's position was set out in a report (1-844/82) on the role of ports in the common transport policy and in its report of 16 November 1988 on technological develop ments and their impact on management, productivity and port activities.
Europa-Parlamentets holdning i den fælles transportpolitik kommer til udtryk i en betænkning (1-0844/82) om hav nenes rolle i den fælles transportpolitik og i en beslutning af 16.11.1988 om den seneste teknologiske udvikling og dens indvirkninger på forvaltningen, produktiviteten og arbejdet i havnene.
The EP has always stressed the need for sea transport to be included in the Community's sphere of action: an open Community, with a common external trade policy, must have a common policy in this area, particularly given the importance of sea transport for Community transport as a whole.
I sine betænkninger om Kommissionens memorandum om transport ad søvejen understregede Parlamentet, at de fremsatte forslag ganske vist ikke var uden interesse, men ikke omfattede en lang række aspekter (skibsbygning, søhavne, de sociale aspekter ved denne transport måde osv.).
In its reports on the 1985 Commission memorandum on maritime transport the EP pointed out that the proposals made, although of some importance, made no mention of many aspects of the problem (shipbuilding, seaports, social aspects of sea transport, etc.).
Senest (betænkning om meddelelse fra Kommissionen til Rådet om styrkelse af Den Europæiske Unions politik over for MERCOSUR, A4-0075/95 af 12.4.1995) har Parlamentet udtalt sin klare støtte til Kommissionens initiativer om tilvejebringelse af en integreret transportmodel, hvor der skal gennemføres en deregulering af søtransporten og andre transportmåder (flod- og kanaltransport, jernbanetransport).
More recently (report on the Commission Communication to the Council and the European Parliament on 'the European Community and Mercosur: an enhanced policy' A4-0075/95 of 12 April 1995) the European Parliament strongly supported the Commission's initiatives aimed at establishing an integrated transport model favouring deregulation of sea transport as well as other modes of transport (inland waterway and rail).
Europa-Parlamentet har fastholdt, at der ikke kan gen nemføres en fælles transportpolitik i Fællesskabet, med mindre der indføres regler for konkurrencen mellem søhavnene, eftersom næsten alle aspekter af politikken for transport med jernbane, ad landevej og ad søvejen påvirker konkurrencen mellem havnene.
As far as ports are concerned, the EP maintained that a common transport policy could be achieved unless com petition between seaports was regulated, since almost every aspect of the rail, road and inland waterway trans port policy affected competition between seaports.
Da søhavnene vender sig imod enhver foranstaltning inden for den fæl les transportpolitik, som kunne bringe den usikre ligevægt på dette område i fare, kan disse vanskeligheder kun overvindes ved, at EU udarbejder en fælles politik for
As the seaports are opposed to any common transport policy measures which might jeopardize the delicate balance
SØTRANSPORT: TRAFIK OG SIKKERHED
SEA TRANSPORT: TRAFFIC AND SAFETY RULES
Ligesom lufttransport er heller ikke søtransport direkte omhandlet i EF-traktatens afsnit IV.
Like air transport, sea transport is not directly regulated by Title IV of the Treaty.
Da disse to sektorer er omfattet af regler, der er fastlagt inden for rammerne af internationale organisationer, har man ikke fundet det nødvendigt at medtage dem i EF-traktaten.
Since both sectors are already regulated by international organizations, it was not con sidered necessary to include them in the EC Treaty.
Rådet kan imidlertid fastsætte passende bestemmelser for søfart (EF-traktatens artikel 84, stk. 2).
However, the Council may lay down appropriate provisions for shipping (Article 84(2)).
Særlig betydning har direktiv 93/75/EØF af 13. september 1993 om mindstekrav til skibe, som er på vej til eller fra Fællesskabets søhavne med farligt eller forurenende gods [1], hvori det fastsættes, at der i for bindelse med fragt af gods af denne type skal afgives en erklæring om, at de internationale regler er fulgt.
To complement this Directive, which applies only to vessels leaving or bound for Community ports, the institu tions are in the process of examining a proposal for a directive on the setting-up of a European vessel-reporting system in the maritime zones of Community Member States.
Desuden præciseres det, hvilke oplysninger operatøren skal give de kompetente myndigheder i den medlemsstat, som det pågældende skib forlader eller ankommer til, og hvilke forholdsregler der skal træffes i tilfælde af en sikkerhedstruende hændelse.
This system, known as 'Eurorep', would apply to all commercial vessels and provide for such vessels to identify themselves to local traffic assistance services.
Sikkerhed er et af de vigtige mål for søtransportpolitikken, og hermed forstås både beskyttelse af menneskers (arbejdstageres og passagerers) sundhed og liv til søs og miljøbeskyttelse.
Safety, in terms of protecting both the health and lives of persons at sea (seamen and passengers) and the envi ronment, is a fundamental objective of sea transport pol icy.
Undersøgelser har vist, at det nuværende sikkerhedsniveau i denne sektor er relativt til fredsstillende.
Studies have shown that the current level of safety of sea transport is relatively satisfactory.
Imidlertid må indsatsen til fremme af sikkerheden øges yderligere.
Nevertheless, fur ther efforts need to be made.
I forlængelse af dette direktiv, der alene finder anvendelse på skibe, der er på vej til eller fra søhavne, behandler Fællesskabets institutioner i øjeblikket et forslag til direk tiv om indførelse af et europæisk indberetningssystem for skibe i EF-medlemsstaternes havområder.
Also with the aim of providing users with a highquality service and optimum safety, Directive 95/64/EC of 8 December 1995 on statistical returns in respect of car riage of goods and passengers by sea harmonizes statistical information.
De opnåede resultater ville ikke have været så positive uden et meget snævert internationalt samarbejde.
This has been achieved only through extremely close international cooperation.
De vigtigste etaper i denne integrationsproces kan resumeres som følger:
The main stages in this process of integration can at present be summarized as follows:
Stadig med det formål at tilbyde brugerne en service af høj kvalitet og optimal sikkerhed vedtog Rådet den 8. december 1995 direktiv 95/64/EF om statistisk regi strering af godstransport og passagerbefordring ad søvejen, der harmoniserer de statistiske oplysninger.
— the 1973 MARPOL Convention (Convention on pollution at sea), which was amended in 1978;
— SOLAS-konventionen fra 1974 (menneskers sikkerhed til søs);
— the 1974 SOLAS Convention Convention for the Safety of Life at Sea);
— henstillinger fra IMO (Den Internationale Søfartsorganisation, der er en særorganisation under De Forenede Nationer).
— recommendations of the IMO (International Maritime Organization - a specialist UN body).
Med Rådets direktiv 94/57/EF af 22. november 1994 er der indført fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse der med [2].
Council Directive 94/57/EC of 22 November 1994 lays down common rules and standards for ship inspection and survey organizations and for the relevant activities of maritime administrations [2].
Formålet med dette direktiv er at indføre en fæl les ordning for godkendelse af de organisationer, der pålægges at føre tilsyn med, at skibene overholder de internationale regler.
This directive specifies the arrangements relating to organizations responsible for ensuring that vessels comply with international standards.
Retsakten indebærer, at der indføres ensartede krav for kontrol og udstedelse af certifikater, hvorved der sikres et fælles pålidelighedsniveau.
It establishes uniform criteria for surveying and certification so as to ensure a standard degree of reliability on the part of such organizations.
I 1993 forelagde Kommissionen et handlingsprogram i form af en meddelelse med titlen "En fælles politik for sikkerhed til søs" (KOM(93)0066), hvori der navnlig blev lagt vægt på udvikling, anvendelse og håndhævelse af de internationale regler samt uddannelse og udvikling af infrastrukturerne.
In 1993 the Commission launched an action programme through its communication entitled 'A common policy on safe seas' (COM(93)0066 final) which focused on the development, transposition and application of international rules, the training of personnel and the development of infrastructures.
Med sin resolution af 8.6.1993, der var baseret på denne meddelelse, godkendte Rådet programmet og frem hævede nødvendigheden af en indsats på følgende områder: der:
In its resolution of 8 June 1993 based on the same com munication, the Council approved the programme and defined the following objectives:
Et af de vigtigste problemer i forbindelse med sikkerhed er at undgå, at overholdelse af reglerne bliver til en økonomisk ulempe.
One of the main safety issues consists in ensuring that compliance with the regulations does not constitute a financial disadvantage.
Dette er formålet med Rådets forordning (EF) nr. 2978/94 af 21. november 1994 om gennem førelse af IMO-resolution A.747 (18) om anvendelse af tonnagemåling af ballastrum i olietankskibe med separate ballasttanke [3].
Council Regulation 2978/94/EC of 21 November 1994 on the implementation of IMO Resolution A.747 (18) on the application of tonnage measurement of ballast spaces in segregated ballast oil tankers [3] is intended to address this problem.
Med denne foranstaltning ønsker man at undgå, at denne særlige type tankskib, der er mere miljøvenlig end de traditionelle tankskibe, pålægges højere havneafgifter som følge af deres større bruttotonnage i forhold til lasteevnen.
It aims to ensure that this particular type of oil tanker, which is more environmentally friendly than conventional tankers, is not liable for higher port fees on the basis of its higher gross tonnage compared with its load capacity.
— effektiv og ensartet anvendelse af internationale regler; ler;
— effective and uniform implementation of international rules;
For så hurtigt som muligt at forbedre sikkerheden i driften af ro-ro-færger har Fællesskabet vedtaget forordning (EF) nr. 3051/95 af 8. december 1995 om sikkerhedsledelse af ro-ro-passagerfærger [4], der indfører systemer for sikkerhedsledelse og pålægger færgeselskaber fra den 1. januar 1996 at opfylde bestemmelserne i ISM-koden (kode, der er udarbejdet af IMO, og som normalt først træder i kraft den 1. juli 1998).
Prompted by a desire to make urgent improvements to the safety of roll-on/roll-off ferries, on 8 December 1995 the Community adopted Regulation 3051/95 on the safe ty management of roll-on/roll-off passenger ferries (ro-ro ferries) [4], which established systems of safety manage ment and made it compulsory for ferry companies to com ply as of 1 January 1996 with the ISM Code (a code drawn up by the IMO which was not due to come into force until 1 July 1998).
— styrkelse af uddannelsen; — forbedring af infrastrukturer og trafikreglerne til søs; — privatretligt ansvar; — sikkerhed for passagerskibe; — risikovurdering.
Since 1978 the European Community has been imple menting measures on safety at sea, inter alia by laying down minimum requirements for tankers (Directive 79/116/EEC) and promoting a concerted action project for maritime navigation aid systems (Decision 82/887/EEC). The abovementioned documents gave considerable impetus to the policy on safety in sea trans port.
Forurening af have og kystområder er et problem, der skaber heftig debat. Situationen kunne forbedres, hvis de internationale standarder for sikkerhed og miljøbeskyttelse blev gennemført effektivt.
Pollution of the seas and coasts is a highly controversial subject.
Dette er hensigten med Rådets direktiv 95/21/EF af 19. juni 1995 [5].
This was the object of Council Directive 95/21/EC of 19 June 1995 [5].
Formålet med direk tivet er at bidrage til en kraftig begrænsning af sejladsen i farvande under medlemsstaternes jurisdiktion med skibe, der ikke lever op til de internationale standarder.
Its aim is to con tribute to a massive reduction in the number of vessels sailing in waters coming within the jurisdiction of Member States which do not comply with current legislation.
Det Europæiske Fællesskab har siden 1978 truffet en række foranstaltninger for at øge sikkerheden til søs og har i den forbindelse indført mindstekrav for visse tankskibe (direktiv 79/116/EØF) og indledt en samordnet aktion vedrørende kystbaserede navigationssystemer for skibsfarten (afgørelse 82/887/EØF). Sikkerhedspolitikken er blevet hjulpet godt på vej af disse dokumenter.
Council Directive 93/75/EEC of 13 September 1993 con cerning minimum requirements for vessels bound for or leaving Community ports and carrying dangerous or pol
De fælles politikker at der etableres et satellitnavigationssystem, at de tekniske krav højnes og udbygges, og at der indføres fælles bestemmelser for lodstvang.
Common policies for Community criteria on compulsory pilotage.
Disse standarder bør harmoniseres på fællesskabsniveau, således at de kan anvendes på samme måde i alle medlemsstater.
monized at Community level in order to ensure that they are homogeneously applied in all the Member States.
I sin betænkning om forslag til Rådets direktiv om udstyr på skibe (A4-0291/95 af 22.11.1995), der indgår i denne fælles politik for sikkerhed til søs, understregede Parlamentet kraftigt, at Unionen har pligt til at forebygge forureningen af havene og kystområderne.
In its report on the proposal for a Council Directive on marine equipment (A4-0291/95 of 22 November 1995), which forms part of this common maritime safety policy, the European Parliament strongly emphasized the Union's duty to prevent marine and coastal pollution.
Det betonede end videre, at det er nødvendigt, at der indføres en mere effektiv kontrol af udstyrets tekniske specifikationer.
It also stressed the need to introduce more effective con trols on the technical specifications of equipment.
Indsatsen på området transport og sikkerhed til søs støttes energisk af Europa-Parlamentet, der med godkendelsen af Kommissionens meddelelse ved beslutningen af 11.3.1994 om en fælles politik for sikkerhed til søs understregede nødvendigheden af, at de eksisterende bestemmelser håndhæves, og at kontrollen styrkes, og som samtidig slog til lyd for, at de nationale kystvagter styrkes og videreudvikles til en fælleseuropæisk kystvagt, og at der indføres et overordnet system til forvaltning af trafikken til søs.
The provisions governing maritime traffic and safety at sea have been strongly supported by the EP which, when approving the Commission communication in its resolu tion of 11 March 1994 on a common policy on safe seas, stressed the need for better enforcement of existing standards and reinforcement of controls; it also called for national coastguard services to be consolidated into a European coastguard service and for a comprehensive vessel traffic management system.
DEFINITION AF TRANSEUROPÆISKE NET
DEFINITION OF TRANS-EUROPEAN NETWORKS
EF­traktatens afsnit XII (artikel 129 Β til 129 D) som ind­sat ved traktaten om Den Europæiske Union.
Title XII of the EC Treaty (Articles 129b to 129d) added by the EU Treaty.
Mål a. Transport De vigtigste tekster er:
Objectives
— Rådets beslutninger af 29. oktober 1993 (93/628/ EØF [1], 629/EØF [2] og 630/EØF [3]) om etablering af et transeuropæisk net for kombineret transport under betegnelsen "borgernes net" og et vejnet omfattende navnlig anlæggelse af manglende forbindelsesled.
— The Council Decisions of 29 October 1993 (93/628 [1], 629 [2] and 630 [3]), establishing in particular a com bined transport network dubbed the 'Citizens' network' and a road network incorporating the construction of missing transport links.
Maastricht­traktaten har overtaget et begreb, der blev lan­ceret i visse fællesskabsdokumenter i begyndelsen af halvfemserne: Fællesskabet har fået til opgave at bidrage til etablering og udvikling af transeuropæiske net inden for transport, telekommunikation og energi.
— European Parliament and Council Decision of 23 July 1996 (1692/96) [4] on Community guidelines for the development of the transEuropean transport network.
Disse net ind­går som et led i den generelle målsætning om økonomisk og social samhørighed, og et grundlæggende mål for denne indsats er at "skabe forbindelse mellem på den ene side øområder, indlandsområder og randområder og på den anden side Fællesskabets centrale områder".
Its purpose was to establish the broad lines of action need ed to create the network and identify the projects of joint interest that should form part of it.
De er først og fremmest baseret på de nationale nets indbyrdes sammenkobling og interoperabilitet.
It invested the network with the purpose of safeguarding personal mobility throughout the Community by providing highquality infrastructure. structure.
— Europa­Parlamentets og Rådets beslutning af 23. juli 1996 (1692/96/EF) [4] om Fællesskabets ret­ningslinjer for udvikling af det transeuropæiske trans­portnet. Formålet med denne beslutning er at opstille de overordnede retningslinjer for de aktioner, der skal danne grundlag for nettet, og at udpege de projekter af fælles interesse, som skal indgå heri.
Taking up an idea put forward in some Community discussion papers in the early 1990s, the Maastricht Treaty gave the Community the task of helping to establish and develop transEuropean networks of transport, telecom munications and energy infrastructures.
Det fastslås, at målsæt­ningen bag nettet er at sikre personmobilitet i hele Fæl­lesskabet ved at tilbyde infrastrukturer af høj kvalitet.
They are primarily based on the interconnection and interoperability of national net works.
Midler
Community
Fællesskabet opstiller (efter den fælles beslutningspro­cedure) retningslinjer, omfattende:
Under the codecision procedure establishes guidelines which
— "projekter af fælles interesse";
— identify 'projects of common interest'; and
— Rådets direktiv af 23. juli 1996 (96/48/EF) [5] om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesy­stem for højhastighedstog.
— Council Directive of 23 July 1996 (96/48) [5] on the interoperability of the European high-speed train network.
Direktivet er en opfølgning af en resolution, som Rådet vedtog om dette spørgsmål den 17. december 1993, og hensigten er at fremme sam­menkobling og interoperabilitet mellem de nationale net for højhastighedstog for at etablere et europæisk net, hvis nationale enkeltbestanddele ("undersystemer") drives af medlemsstaterne ud fra fælles krav.
Following a Council resolution of 17 December 1993 on the subject, it aimed to promote the interconnection and interoperability of the national HST networks, to create a European network made up of national 'subsystems' that would be managed by the Member States in compliance with joint requirements.
— Forslag til Rådets forordning om en erklæring om europæisk interesse til fremme af etableringen af transeuropæiske net på området for transport af elek­tricitet og naturgas.
— Proposal for a Council Regulation on a European interest declaration to facilitate the creation of transEuropean networks for the transmission of electricity and natural gas.
Forslaget blev forelagt af Kommis­sionen i februar 1992 og drøftes i øjeblikket i Rådet ­ det definerer erklæringen om europæisk interesse som aner­kendelse af, at gennemførelsen af et givet projekt for transport af elektricitet eller naturgas falder ind under Rådets overordnede retningslinjer på dette område.
Presented by the Commission in February 1992 and currently being discussed by the Council, the proposal defines the declaration of European interest as recognition that completion of a given electricity or gas transport project complies with a series of guidelines laid down by the Council.
Det er Kommissionen, der fremsætter en sådan er­klæring, der har til formål at lette den private finansiering af et projekt.
Designed to facilitate private fund ing of projects, the declaration is granted by the Commission.
I hvidbogen forsøger man at indkredse Fællesskabets rolle, der går ud på at inte­grere nationale initiativer i en større sammenhæng på fæl­lesskabsplan.
It highlights the Community's role as integrating national operations in the wider context of Community interest.
Det understreges, at nettene kan bidrage til at fremme beskæftigelsen (dels via selve etableringen af infrastrukturerne, dels i kraft af deres fremtidige rolle i den økonomiske udvikling).
It points out that the networks can help to create jobs, not only in building the infrastructure itself, but also by subsequently stimulating growth.
I hvidbogen peges der på 26 prioriterede projekter inden for transport, 8 inden for ener­gisektoren og 9 aktionsområder vedrørende et system af informationsmotorveje.
It identifies 26 priority projects in the transport sector, 8 in energy and 9 action sec tors for an information highway system.
Denne tekst påpe­ger, at de nationale foranstaltninger er utilstrækkelige, og det konkluderes, at Fællesskabet må fastlægge en stra­tegi og behandle "begreber og aktioner, som findes i med­lemsstaterne, og som det vil være mest effektivt herefter at behandle på EF­plan", således at man opnår et inte­greret fællesskabsområde.
This document cited the inadequacy of national measures as grounds for 'broad lines of action' by the Community, taking up concepts and activities in the Member States which would be more effectively dealt with at Community level in future with the ultimate aim of an integrated Community area.
Formålet er:
Its general objectives were:
• at afskaffe standsningerne af de nationale net ved grænserne;
• bridging 'discontinuities' at the frontiers of national networks;
Det politiske initiativ kom fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles (december 1993), hvor Kommissionens hvi­dbog blev godkendt, og der blev nedsat to arbejdsgrup­per (Christophersen­gruppen og Bangemann­gruppen), som fik til opgave at gennemføre forundersøgelser og at definere projekter til finansiering.
It came from the Brussels European Council in December 1993, which approved the Commission White Paper and instructed two working parties, the Christophersen and Bangemann groups, to begin feasibility studies and define the projects needing finance.
Disse grupper fremsatte henstillinger, der i hovedtræk blev godkendt på Det Euro­pæiske Råds møder på Korfu (juni 1994) og i Essen (december 1994), navnlig 14 prioriterede projekter på transportområdet og 10 inden for energisektoren.
The groups produced recommendations, the main points of which were endorsed at the European Councils of Corfu in June 1994 and Essen in December 1994, including 14 priority projects in the field of transport and 10 in energy.
• at tilslutte isolerede eller utilstrækkeligt udstyrede lande og regioner;
Measures began to take shape, mainly in the fields of transport and energy, less obviously in telecommunications. tions.
De fælles politikker delser, der er baseret på EURO-ISDN som optakt til et fremtidigt europæisk bredbåndsnet.
Common policies context for the development of transEuropean networks in the energy sector.
• at opnå interoperabilitet mellem nettene på euro pæisk plan og opretholde tjenestens kvalitet, navnlig uafbrudt forsyning.
This included technical cooperation measures between the agencies responsible for the net works, to safeguard interoperability.
— Rådets beslutning af 28. marts 1996 (96/391) [6] om fastlæggelse af en række aktioner med henblik på at skabe gunstigere vilkår for udbygningen af transeuropæiske net på energiområdet.
— European Parliament and Council Decision of 5 June 1996 (1254/96) [7] establishing a series of guidelines on transEuropean networks in the energy sector.