natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Også her er interessen lige stor hos nuværende forældre, tidlig ere forældre og ikke-forældre, uanset alder og hjemmeboende børns antal og alder.
Here aga"lnr there is positlve interest anong present, €x- €ilDd. aqs-parents;regard.S-ess of age and. nlnber a.nd. age of any ctrildren J.iving at homec lftrere is only one finer d.istinotlon of amy stgnificance - the ügISS_Igrrparents of LIZ{, ioer the potentiaL parents, are of aLl or eigfrt groups, the one most Largely interested. tn each of these three formuJ.asl 65 /" otthen being ln favour of a *wo-year period. of leane; 59 % one year and.
En analyse af svarene fra de nuværende forældre viser store for skelle i holdningen fra land til land; undertiden er der ligefrem tale om diametralt modsatte flertalsholdninger:
An analysls of the responses of the present parents rev€aLs oonslclerabLe \rariation fbom one corrntry to the nert - sonetineseven the re\rerse of, the najority opinion :
- franske og danske forældre adskiller sig ved i langt højere grad og langt mere konsekvent at have en positiv indstilling til forældreorlov, uanset dennes varighed: i disse lande svarer næsten aldrig færre end 60$ "værdifuldt"; i Frankrig går hele $ ind for to år og 76$ for et år;
- parents in Fbarxcoand Dennark are markedl.by being very muolr nore generaS.ly and systenatlcally in f,avouf, regarcl.less of the l-engthof the Leave in questJ.one In these countrieel the trfavourabJ.etr responses rareS.y po1Ls Less than 60 % encLreaahes record. Levelsln tba,nce for the two-year (8 %) ard one-Jrear (?6 f) fonnulas_BAR_
- dernæst viser italienske og engelske forældre den mest konsekvent positive indstilling til forældreorlov, uanset varighed;
- a.füer thls come parents in ltaJ.y and. the IrK, regard.less oflen6th of leave;
- i Tyskland, Belgien og Luxembourg er der kun flertal herfor, når det drejer sig om forældreorlov af to års varighed;
- Ln German J rr Belgi.un and.Luxenbourgr there is a cLeal preferencefor the two-lrear periocl of leave only; drops
- i Irland er meningerne meget delte, og interessen daler, når der er tale om en orlov på mindre end to år.
- in llglgglr opinions are ertrenely dlviclect a.ndlnterest ln the ens{irear and six nonth periocls;
- nederlandske forældre danner en undtagelse, idet flertallet har en negativ indstilling til forældreorlov, uanset dennes varighed (55-67$ svarer "ikke værdifuldt").
}g!3[.gglüg f" of e'ableots thougirt - res p onE eer for aL1 Length of Leave (S*l the forrnul-ae rrnot a worth r, u h iS . e onert).
Disse analyser af en europæisk population af nuværende forældre, afslører som helhed langt mindre, men dog væsentlige, forskelle, end dem, som kan konstateres mellem forældre fra forskellige lande:
Brese anaLyses were only rtrn on the group of present pareats.Althouglt they reveal nuch lese seaslttw ülff,ereaoes ormall thanthose reoord.ed.between parents of & tfferent oourrtrJ.es, they areneverthelese slgrdflcant t - the fflrst fi.nd.lng le that f,athers are alnost as lnterestecl ln this posslblLlty as notherso ftris obvlorsly cloes not nean that they arewllting to take the Learrc then se J . \, n es, but that they are aLmost as spouses, at Least as far as the rrlf,e i.aterestecl. ln the Ldlea as their staylng at hone Ls coaoerned.;
- først og fremmest kan vi af svarene konstatere, at fædrene ikke er meget mindre interesseret i forældreorlov end mødrene.
- the two criterLa which introduoe eclugation eJd. sgcLo'.orofesslonal significant variatlon are lgggfg!oategory of the head of the house-.
Det betyder naturligvis ikke, at de selv er indstillet på at tage en sådan orlov, men kun, at de er næsten lige så interesseret i denne mulighed som hustruen - i hvert fald i, at hun skal benytte sig af den;
hoLeL Xt is olear that the i.nterest in parental learrc a Lw a ö rs pealcs, notioeably arrd.regarcl.less of Length, in professlona^l houseFolds ßXle fu aaaordtng to whether the leave is 6 or 12 nonths) anA arnongthe most hidtly educated.mothers, irer those who contirmed.
- på to punkter adskiller grupperne sig væsentligt fra hinanden: uddannelsesniveau og hovedforsørgerens erhvervsmæssige stilling.
their edueation beyorrcl a,ee 19 ß > lq fi Ln ta.vortr, aocord.ing towhethor Leave to Last six months or a year;
Interessen for forældreorlov, uanset varighed, er altid klart størst i liberale erhverv (52$ går ind for seks måneder, 76$ går ind for et år) og hos mødre med den længstvarende uddannelse, nemlig ud over det I9. år (55$ gar ind for seks måneder, 74$ går ind for et år);
- other ana.l;rses reveaLed.r essentiaLly, that workJ.ng wives of workinghusband.s were s;rstenaticalLy more largely in favour tha,n other women
Problemet vedrørende pasning af småbørn under tre år, "hvis begge forældre arbejder, og ikke andre medlemmer af familien kan passe børnene", er blevet undersøgt ud fra to synsvinkler:
L) Tn the Cor,umnity as a whole (tatre ftre problern of getting the youngest chiLclren (und.er three) Lookeclafüer, Itwhenboth parents work amd.no other menbers of the fanllycan look a.fter thenrtl was attadced. from two ang3-es ;
- svarpersonernes valg mellem følgende tre muligheder: vuggestue, godkendt dagplejemor, betale nogen for at passe barnet i eget hjem;
- the preferences for one of three possibilities - sencling the drilcL to a cLaynursery, or a registered. child nind.err or pa6nlng Eoneoneto come antt look after the child at hone;
a) Det fremgår ret klart, hvad de "nuværende forældre" - dvs. mødre og fædre med mindst et hjemmeboende barn — foretrækker: ker:
- past and. present eq > enienoe of these three posslbiS.itiesr a) ftre preFerences of the g.oup of trpresent parentsrrl ir€o fathersa.rrd. nothers who haye at Least one chiLtl at hone, are fairLy cLear I
- 43$ foretrækker vuggestue;
- the clay rnrsely is ln the J.ead.sbeing consiöeretl the best soLution by 43 f"'of subjeots; om
- over en fjerdedel (28$) går ind for at betale nogen for at passe barnet i eget hjem;
- pa;rlng soneone to oone a^nd. look a,füer the chiLcl' in ite home is in second position, with nore than a quarter of subjects (28 fi)i
- mindre end en femtedel (17$) er tilhængere af at lade barnet passe af en godkendt dagplejemor, som er en mellemting mellem vuggestue og en person, der mod betaling passer barnet i dets eget hjem.
-.the registered ctr.tld niruler - haLf way between the cla6r uuseryamd. the paicl. help - is the least popular fomuLal polllng onJy of the voteso
Hvis vi udskiller den lille gruppe af forældre, der på interviewtidspunktet befandt sig i den beskrevne situation (to erhvervsaktive forældre med mindst ét barn under tre år) , var der færre, som foretrak vuggestue (35$), og næsten lige så mange gik ind for godkendt dagplejemor (22$) eller for at betale for pasning i eget hjem (29$)· Unge forældre, som har dette problem inde på livet, er kort sagt tilbøjelige til at finde den ene løsning lige så god som den anden, måske fordi de reelt ikke har noget valg.
Houeverr when the snall group of parents actually in the siSuation ctesoribed. (subject and.spouse working a,nd. at Least one chiLcl und.erthree at home) at the time of the interview is isolated. (t), ttrere is a Lesg olear preference in favour of the d.ay nursery (35 /ö ura ^tenclency to opt for the registered nind.er (ZZ /") alnost as often a.spaicf. heLp at home (Zg 1A). In short, young parents who actuaLly have this sort of sltuation to cope with are just as likety to opt for onesolution as either of the other two - perhaps beoause they d.o notreally have angrctroice in the mattero
På dette europæiske niveau var den anden vigtige faktor, som var bestemmende for, hvilken type pleje svarpersonerne gik ind for, af socio-økonomisk art:
At the LeveL of the Comnunity as a whole, the other nain cniterionwhich lntrod.uces \rariation here is a socio-eoonomic one r in household.s where the head is a whlte-oollar worker, a manual_worker, a tradesnan or not worldng, the parents cLearly prefer the d.ay rnrrsexv (446
- i de hjem, hvor hovedforsørgeren er funktionær, arbejder, næringsdrivende eller uden beskæftigelse, foretrækker forældrene klart vuggestue (42-46$) frem for at betale nogen for at passe barnet i eget hjem (23—29$);
/") +o paying someone to cone to the trorse ( 23- e %)r in househoLcl s where the head is in higfrer na^nagenentof one of the profeesions, the order of preference Ls reversed. - parents nuohprefer paying someone to lools a,fter the ohild. in their own hone
- i de hjem, hvor hovedforsørgeren har en overordnet stilling eller har et liberalt erhverv, er ønskerne lige modsat: forældrene foretrækker klart at betale nogen for at passe barnet i eget hjem (42-53$) frem for vuggestue (29-32$).
(+a-53/") tuanusing a ctay nursery (ry1efi).
l) Den lille gruppe forældre, der befinder sig i "den beskrevne situation", udgør 3$ af det samlede antal svarpersoner og 6$ af de nu værende forældre.
(t) tnote thatthis smell group ofparents rrin the situationrr about 3 f"of elI subjects and.6 ft of present ps,rerts r
— 42 — b) Rent praktisk siger oa. halvdelen af de "nuværende forældre", at de selv har brugt en af de tre muligheder for pasning af deres børn under tre år. Det betyder muligvis, at den anden halvdel ikke har haft sådanne børnepasningsproblemer, der skyldes, at begge forældre har arbejde samtidig med at de har et barn under tre år.
42 b) t_BAR_hen the rrpresent parentsrt were askecl.what they actualLy d'ldt inthis stjuatlonl at least half saicL they had.useal one of the threeposslbilltiee or a.nother eolution for a chiLat uniter threeo fttiseuggests that the other half never actually had to cope trith the probJ.en (i.eo both parents working and. a ahilct und.er three at hme)r
Om dem, som har svaret, kan vi konstatere, at:
0f those who anrswered.t t llhe d.ay
- halvdelen har oplyst, at de har benyttet sig af en af de tre muligheder: vuggestue er mest benyttet (af 22$ af de forældre, som har svaret) og godkendt dagplejemor mindst benyttet (af 14$ af dem, som har svaret, mod 17$, som har betalt for pleje i eget hjem);
- haLf sa"ld.they had adopted one of the three foruulase nursery seened to be the nost oolmon (ZZ /" of those parents whoa"nsweredl) a.ncl the regi.stered ahilal nincLer the least ootmron(U %), whiLe L7 fi saJ:d. they had. paicl. eoneone to look afüer the etrtld. athone;
- den anden halvdel har oplyst, at de har brugt en anden løsning; de har sandsynligvis fået et familiemedlem eller en nabo til at passe barnet mere eller mindre gratis; tis;
- half salcL they had usecl a ilüifferentrr formula - icer pnobablythe services of a neiglrbour or a nenber of the fanlly for practicaLLy nothing;
- endvidere viser der sig en vis uoverensstemmelse mellem ønsker og praksis, idet halvdelen af forældrene har valgt en "anden løsning" end den, de ville have fore trukket .
- !ühen preferences and actuaL practJ.ce were croeg..argfst'3sd.r itenerged. that to tallY anilthat regard.Less of preferenoer haLf the parents made rrotherrl amanrgementsr
Af 100 "nuværende forældre" som på sp.
Prefemed.
Betale nogen for at passe barnet i eget hjem at de har brugt føl­gende løsning:
Child. nind.er
Svarene fra den direkte berørte lille gruppe af unge forældre, dvs. hvor begge forældre har arbejde og har et barn under tre år, be­kræfter denne uoverensstemmelse mellem ønsker og praksis: når de ikke har brugt en "anden løsning" ­ hvad de dog i de fleste tilfælde har (41$) ­ har de ikke hyppigst brugt vuggestue (20$) eller betalt nogen for at passe barnet i hjemmet (19$), men har brugt en god­kendt dagplejemor (29$), der, som vi har set, kun optræder som nummer tre på ønskesedlen.
(f ) me totaL Ls more tha,n LOO because sone subJeots nentioned nore tha^none poseibilityr lltre responses of the FnaU rroup of young oarents direcülyooncerned. (i.e. fa & ilies where both partners go out to work andwbere there is a chiLcl under three) con*irm that preferences and.practice clo not tallyr t{hen they cLo not opt for rrother[ atrtrangementsl r*hiclr is the most frequent soLution (4f /"), i+ is aeither the claynurseny (n dt")nor the paid. hej.p at home (tg /") that cones out in the lead, but the registered. child. nind.er (n %), althougfr, as wehave seenl this is the fornula they 1east preferl
2) Sammenligiing mellem de forskellige lande (tab. XV) a) Med hensyn til ønsker viser undersøgelsen, at der er store forskelle fra land til land, hvilket utvivlsomt hænger sammen med forskellige holdninger til småbørnsopdragelse, nationale forskelle samt de reelle muligheder for at benytte de tre pasningsformer:
2) Cornparison by country (fatfe xU) a) As far as actual preference is concernecl, the analysis reveaLs qojlFj{elqble clf_ffeln_eqqeS between one country and. a,Irother - doubtlessdue to tLiffering views on the education of yorng chiLctren and. theactual suppLy of rarseries, paicl. help and. r eg is tere c L mind.ers atnational l-evelr fhus r
- i tre lande foretrækkes vuggestue: tyske (36$), men dog især engelske (50$) og italienske (65$) forældre finder denne pasningsmåde god;
- in three of the countries, the d.ay rrrsery comes out as tho most popnlar solution, being mentioned. by 35 /o of pazents in Germa4lr,ard., above aIJ., by JO /" of parents in the IJK a.ncl. 65 /" of parents in
- i fire andre lande foretrækker forældrene at betale en person for at passe barnet i dets eget hjem: Belgien (33$), Luxembourg (37$), Frankrig (36$) og især Irland (58$);
- in four other countriee, the paicl help at hone is prefenetlr gr 35 /" tn warrce a.rÄ, rnost
b) Der er en vis uoverensstemmeIse mellem ønsker og praksis, omend mere udpræget i nogle lande end i andre:
- Darr.ishparents differ in their preference for a registered. dtilcl nind.er ßa 51 ancl lhrtctr parents are equally ttivirtea (Z > zB %)anongst the three possibiJ.itieso b) .a,oonparison of preference and pracrüioe conf,lrns that the two 99J93a,lwa;rs tally and. that the teniLenoy for then not to clo so \rarLes f]on one country to another I
- når italienske og engelske forældre navnlig benytter sig af vuggestue, som for dem er den foretrukne mulighed, adskiller de sig fra tyske forældre, der har samme indstilling, men i praksis oftest betaler en person for at passe barnet i dets eget hjem;
- aLthouglr parents in ltaly a.ndthe IIK uee da6rnrseries more thananythtng else (and. this ls the nost pogrLar solutlon), Oerna.nparents, who have the sane preferencer in fact tenrL to pay people
- og af tre lande, hvor man helst vil have nogen til at passe barnet i dets eget hjem - Belgien, Frankrig og Irland - er der kun overensstemmelse mellem ønsker og praksis i sidst nævnte; navnlig i Frankrig er der manglende overensstemmelse mellem den fremherskende praksis (godkendt dagplejemor) og det, som de fleste ønsker (at betale nogen for at passe barnet i dets eget hjem);
- sinilarly, althorglr people in three corntries say they prefer to paysoneone to look a,füer the chiltl in lts orn horne; irer in xba.ncel SeJ.gir:n and. Irela,:nd.r only in the last-.nanecl cLo preference andpracbice coincid.er Iba.nce is e particularly flagra^nt oase of nonragreenentr as noet people uce a registered. child nincler althouglrthey in faot pr"efer to pay someoaeto Look after the ohikl. in their own home.
- derimod er Danmark et af de tydeligste eksempler på sammen fald mellem ønsker og praksis (godkendt dagplejemor).
- Denmarkr on the other hand.r is a olear-crrt case of agreenent betweenpreference a^nd. praotioe - with the registered nlncl.er in the lead.
Når vi skal fortolke disse svar, og især når vi skal vurdere den meget store procent (51$) af "nuværende forældre", der har benyttet sig af en anden pasningsmulighed end de tre fore slåede, skal vi naturligvis huske på, at der i alle fællesskabs landene - omend i forskellig grad - er mangel på børnepasningsfaciliteter (vuggestuer, godkendte dagplejemødre osv.). Det kan være forklaringen på, at forældre, uanset deres ønsker, enten bruger den pasningsmulighed, de har adgang til, eller -som det oftest er tilfældet - griber til andre løsninger, f.eks. lader barnet passe af et familiemedlem, en veninde, en ikke-godkendt dagplejemor m.v.
Obviouslyr when interpreting these responses, and. in partiauLar those ofthe J.arge peroentage (St 91 of ttpresent parentsrt who used a rrifferent fornnrla fron the three nentioned, it must be renembered.that there Ls a.n uncLeniable ehortage of faeiLities for the aare of yor:rg children (dayrnrrseriesr registerecl. ah{l-c[nind.ers eto) la al"L cotrntries of the Connurrlty, a X. tho u g tr tho d.egree of, inad.equaolf variesr lltr.is coul.d. explain wbgr parentsignore their pneferenoes a,nd. elther use the only one of the three fornuLas available to then orr as happens nost fbequent3.y, nake other amaagements(perhaps using the services of a memberof the fani.Ly, a fbiend.p a nonregi.stered. ni.rd.er eto ) r
Ved ikke
To{tAt
For lidt tid
DonIt know
M - elev, studerende under 20 år K - 15 år og tidligere ...
Bothouttowork.rroooor.Mother not out to hrork o. .
INDSTILLING TIL FLEX­TID
It wouLd heJ.p parents look a,füer their olrild.ren better ror
Ville det hjælpe forældre til bedre at kunne passe deres børn?
? fcrat pösinrtrsl;t;i ;t;i üE:)
AF 100 EUROPÆERE I ALIEREN 15 AR OG OPEFTER i\l
PF;RlOO SITROPEANISOF 15 AND OVER
Vod ikke
SIORTER
(I IE ENKELTE LANIE)
(nr couumr)
Værdifuld . Ikke værdifuld
Interest in parentalleave of one year
For en periode af 6 måneder?
Interest in parentalleave of six months
Værdifuld
Yes, worthrhile r c 48.
"NUVÆRENDE FORÆLDRES" INTERESSE FOR POHÆLDHSORLOV
I' P N ME iT IT PANESIT$III IIüIEREST IN PAruNTTAIJ üE'[VE
6 måneder der
6 nonths
HOVEDFORSØRGERENS ERHVERV
ProfessJ,on of head of household.
­ Landbruger ­ Næringsdrivende ­ Liberalt erhverv ­ Arbejder ­ Hinktionær ­ Overordnet ­ Uden erhverv
& tll oypep3,S!*Jt*** o+ .oA s,gh.*Eqt and.spouse spouse
DE TO ÆGTEFÆLLERS BESKÆFTIGELSE
- Ilusband. & wife worklng- Husband.workingr wife at home- Oüher men 3g
ALDER VED AFSLUTNING AF UDDANNELSE EFTER KØN
M ;r 1,6-19M F 20 and. over(rorel l\ünr)
Vugge­ stue
Day nu:rgery
Betale nogen for at passe Godkendt barnet i dagpleje­eget hjem mor
SOil}TTO!{PAETENRED PAETENRED
A. DEN LØSNING, "NUVÆRENDE FORÆLDFE" FORETRÆKKER (Sp. 136)
Re gistered'clxild. mirrd.er
Arbejder . Funktionær .
Not-qtrorklng
Begge forældre arbejder og har
Soth parents working & achild-und.erthreeorrroorrro 2A
(l) Over 100$, da nogle forældre har givet flere
(r) rotar nore than loo because parentg nentioned. rnore than one formul-ao
A. DEN LØSNING, "NUVÆRENDE FORÆLDRE" FORETRÆKKER (Sp. 136)
Regrstered"child. mind.er
Vugge­ stue
Day nursery
Vugge­ stue
Paid. helpat home
(l) Over 100$, da nogle forældre har givet flere svar.
(f) notaf more than LOO because parents nentioned nore tha.n one fornuLao
HOLDNINGER OG PROBLEMER MED HENSYN TIL
ATTITUDES TO ASD PROBIF,}ISMICOUIMF,RED MICOUIMF,RED
LÆNGDEN AF BØRNS UDDANNELSE
III MSPECI OF TT{E IIT]RATIO}.{OF CITITDREßII S EIII'CATTOS
I. DEN VÆGT, FORÆLDRE TILLÆGGER LÆNGDEN AF DERES BØRNS UDDANNELSE l) Europa som helhed (tab. XVl)
I. PARE{TSI INEW OT' TI{E IMPORTAT{CE OF TIIEIR CHIIDRBIIS I,EVELOF EDUCATION
Vi har målt den væg­t, europæiske forældre tillægger længden af deres børns uddannelse, ved at stille dem følgende spørgsmål (sp
1) In the Comnunity as a whole (gatre xrr)
"Mener De, det er vigtigt for Deres barns/børns fremtid, at de får mere lejlighed til at studere end De selv fik?"
ItDo you think it is important to the future of your children thatthey shoulcl have the opportr.rnity to stud.y firther than you coulclyor:rself ?n rfyestr !
Svaret er helt tydeligt :
llhe reeponse was a massive
­ mere end otte ud af ti (85%) "nuværende forældre" finder det vigtigt, og seks ud af ti (59τ°) finder det "meget vigtigt";
- ldore than eight out of L0 of the present parents (85y') feefit is important and sirc out of LO (5fl") nvery importantfr.
­ kun en tiendedel (II70) finder det ikke ret vigtigt eller overhovedet ikke vigtigt, og alle føler i hvert fald, at spørgsmålet vedkommer · dem, eftersom kun 4% siger "ved ikke".
- OnIy about a tenth (ttf") think it is not very inporüant ornot inportant at all a,nrl, in any caßer everyone has thoughtabout the probLem beoause there a,re only 4fi of dlonrt lstowgr
Dette billede bliver endnu tydeligere, når svarene deles op efter forældrenes eget uddannelsesniveau:
A b:realcrlornn by level thls r
- de, som går stærkest ind for, at deres børn får en bedre uddannelse, end de selv har fået, er de forældre, som har måttet afslutte deres egen uddannelse inden det fyldte 16. eller 20. år: de positive svar udgør her næsten 90% og de negative 9%;
- lEt r € people noet generally andl nost oategorioally ln agreenentas to the usefuLness of thelr ohildlren having more educationthan they themselves dt id L are the parents who had to glve up firLl-time erlucation before they were 151 or before they were replies and onLy fl" negative
- kun det lille mindretal af forældre, som har haft mulighed for at uddanne sig indtil det 20. år eller længere - dvs. få en gymnasieuddannelse - er generelt en smule mindre overbeviste herom, uden at dette dog ændrer billedet: 70% svarer positivt, og 25% svarer negativt.
- Only the smaLl rninority of parents who were abl.e to stayin fulI-time edlucation rmtil they were 20 or nore (1.c.roughly until higher eclucatlon) ls nuctr lees categoricalandl slightly less generally ln agreement on this point,althorgb it d.oes not go agatnst the general opinion (?04in favour and 2J/, a6ainst).
2) Sammenligning mellem de forskellige lande (tab. XVl)
2) Cornparison by cormtnr (ratfe rvf)
Forældre i alle fællesskabslande uden undtagelse deler denne faste overbevisning om, at det er nyttigt, hvis deres børn får mulighed for at studere længere.
This ie a widely anct firmLy heldt conviction (ttrat it is usefulfor chllcLren to stay on at school) *ottg parents in all theM em ber States of, the Comnunity without exoeption.
I nogle lande er denne overbevisning dog en smule stærkere, i andre en smule svagere:
- 1[henost cateeorical are parents in the tlKl lrelald,
- egnelske, irske, nederlandske og luxembourgske forældre er de mest overbeviste: 70-75% svarer "meget vigtigt", hvor gennemsnittet for Europa ligger på 59%; tyske forældre er de mest forbeholdne: 86% svarer positivt, men kun 45% svarer "meget vigtigt";
Netherlandts a.vrd Lurcembourg, wlth 7U75f. of subjects sayingthat it is rrvery importantrtl as oomparecl. to a European a\rerage of 59/"'
— 54 — flest negative svar finder vi hos danske forældre: l8% finder det ikke så vigtigt eller overhovedet ikke vigtigt, at deres børn får en bedre uddannelse, end de selv har fået.
54 lFhe strongest nlnority of neeative replies ls foundl anongst Danlsh parents - LW of then considler that lt is not very inportant or not inportant at all for ohild.ren to have theopporütmity to stud.y further than they aoultl themselves.
AFBRYDELSE AF BØRNS STUDIER ELLER SKOLEGANG l) Europa som helhed a) Afbrydelse af børns uddannelse: den faktiske forekomst heraf og frygten for, at det kan blive nødvendigt (sp. 132, tab. XVII).
1) I+ , fuqhgl.e a) lbequency of it happenlng or Likehood of it happening
Næsten en femtedel (l8%) af forældrene siger, "det er sket" for et af deres børn, at han/hun har måttet "afbryde sin uddannelse af uforudsete grunde og i stedet begynde at arbejde tidligere end beregnet" (8%), eller at det "muligvis kan ske" (10%).
ALnost one fifth of Er.ropean parents (t8%) say that one oftheir chilcl.ren rrhas hadl to out short his/her studies ancletart working earlier than erpectea (#)n or that one ofthen rfmay ha.vett to clo eo (tü").
Da forældrene jo tillægger det stor betydning for børnenes fremtid, at de får så lang en uddannelse som muligt, illustrerer dette tal nok så konkret, at børnenes uddannelse ikke sjældent medfører bekymringer og afsavn hos forældrene.
In view of the fact thatthey attach great inportance for the future to their ohililrenhaving as muoh ed.rrcation as possible, this fignre ls a veryreal illuetration of the frequency anct the reallty of theworries andl the se].f-cl.enial which their ohilclrenrg educationbringe.