natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— Etableringen af et fælles marked for radio- og tvspredning løber parallelt med Fællesskabets initiativer inden for telekommunikationssektoren.
— The establishment of a common market in broadcasting runs parallel to the Community's initiatives in the telecommunications sector.
Begge sektorer er inde i en brydningstid, og de fleste medlemsstater har reageret ved at nyregulere deres (ofte sammenkoblede) nationale telekommunikations- og radio- og tv-tjenester.
Both sectors are at a transitional stage, and most Member States have reacted by re-regulating their national telecommunications and broadcasting systems.
Parlamentet har gentagne gange understreget betydningen af en EF-ramme for tv-transmission og telekommunikation for at undgå varierende national regelsanering inden for disse områder.
Parliament has repeatedly emphasized the importance of a Community framework for both broadcasting and telecommunications in order to avoid divergent national re-regulation in these sectors.
Europa-Parlamentet har gentagne gange i sine beslutninger vedrørende tv-spørgsmål krævet fælles tekniske standarder ved direkte tv-transmission via satellit (DBS) for at undgå udbredelse af forskellige transmissionsstandarder, således som det var tilfældet med de forskellige europæiske standarder for farve-tv i 1960'erne, PAL og SECAM (beslutning af 28. oktober 1983 og beslutning af 22. oktober 1986).
Parliament's resolutions on television have repeatedly called for common technical standards for direct broad casting by satellite (DBS) with a view to preventing a proliferation of different transmission standards, as with PAL and SECAM for colour television in the 1960s (resolutions of 28 October 1983 and 22 October 1986).
EP har støttet HDTV-standarder, som er kompatible med de eksisterende fjernsynsapparater, og har slået til lyd for en fælles EF-holdning, hvad angår HDTV-standarder. (Beslutning af 16. maj 1986, beslutning af 11. april 1989, beslutning af 11. marts 1991 og beslutning af 11. marts 1992).
Parliament has supported the introduction of HDTV standards which are compatible with existing television sets and has advocated the Community's adoption of a common position on the question of HDTV standards (resolutions of 16 May 1986, 11 April 1989, 20 November 1991 and 11 March 1992).
I direktivet 92/38/EØF af 11. maj 1992 om standarder for satellittransmission af tv-signaler overtog Rådet de fleste af EP's ændringsforslag, som tog sigte på at skabe en vis balance i forbindelse med vare tagelsen af de forskellige gruppers interesser.
In directive 92/38/EEC of 11 May 1992 concerning satellite broadcasting standards, the Council included most of Parliament amendments which sought to balance the interests of the various groups concerned.
— Højopløsnings-tv (HDTV) er et elektronisk tv-system, der giver programmerne biografkvalitet, og som er en betydelig innovation på det elektroniske område.
— HDTV is an electronic medium for cinema-quality programmes and is a major innovation in electronics.
HDTV giver imidlertid også anledning til stridigheder, hvad angår fjernsynsstandarder inden for produktion, transmission og modtagelse af fjernsynsprogrammer.
It is also the platform of the struggle over television standards in programme production, transmission and reception.
Fællesskabet har vedtaget et direktiv om nye transmissionsstandarder for satellit-tv (MAC/pakkedirektivet).
The Community has adopted a directive on new trans mission standards for satellite television (the MAC/packet directive).
MAC kan videreudvikles til højopløsning (HD-MAC).
MAC can be upgraded to HDTV (HD-MAC).
Rådets afgørelser 89/337/EØF og 89/630/EØF [4] anerkendte den strategiske betydning af avanceret tv- og højopløsnings-tv-tjenester for den europæiske forbrugerelektronikindustri og for den euro pæiske tv- og filmindustri og skabte den strategiske ramme for indførelsen af avanceret tv- og højopløsnings-tv-tjenester.
Council decisions 89/337/EEC and 89/630/EEC [4] recognized the strategic importance of advanced television and of High Definition Television services for the European consumer electronics industry and for the European television and film industries and established the strategy framework for the introduction of advanced television and HDTV services.
— Fællesskabet har siden 1986 støttet EUREKA-95-pro-jektet vedrørende udvikling af et komplet HDTV-udstyr og oprettelsen i marts 1990 af den europæiske økonomiske interessegruppe, VISION 1250, som skal forestå ind førelsen af HDTV-faciliteter i Europa.
— Since 1986 the Community has been assisting the EUREKA project, in which a complete line of HDTV equipment is being developed, and it supported the establishment (March 1990) of the European economic interest grouping VISION 1250, which will oversee the introduction of HDTV equipment in Europe.
EP har desuden givet udtryk for den opfattelse, at det ud fra et økonomisk synspunkt er nødvendigt at fremme den audiovisuelle produktion som led i HDTV-strategien, for at den europæiske programindustri kvantitativt og kvalitativt kan imødekomme efterspørgslen fra de tv-selska-ber, der indfører de nye tjenester, og for at den konkurrencedygtige udbudskapacitet hos de europæiske producenter kan øges (beslutning af 22. januar 1993 om fremme af den audiovisuelle produktion som led i strategien for HDTV, A3-0389/92).
Parliament also saw a need for the economic promotion of audiovisual production in the context of the HDTV strategy. This strategy must enable the European programme industry to meet in quantitative and qualitative terms the demand from the television operators introducing the new services and to increase the supply of competitive products from European producers (resolution of 22 January 1993 on encouraging audiovisual production in the con text of the strategy for highdefinition television, A3-0389/92).
Som følge af den nye teknologiske udvikling har EP principielt været af den opfattelse, at der bør udarbejdes fælles minimumsregler, inden de første digitale tv-systemer lanceres.
Given the new techno logical developments, Parliament took the general view that minimum common standards should be formulated even before the introduction of the first digital television systems.
EP fremhævede fleksible retlige rammer, der sikrer selskaberne og for brugerne en tilstrækkeligt stabil medieverden (beslutning af 19. april 1994 om digital tv-transmission, A3-0198/94).
It emphasized a flexible regulatory framework providing operators and consumers with a sufficiently stable environment (resolution of 19 April 1994 on digital video broadcasting, A3-0198/94).
— Rådets direktiv 92/38/EØF [2] indeholder rammebestemmelser om standarder for avancerede tv-tjenester.
— Council directive 92/38/EEC [2] sets a regulatory framework of standards for advanced television services.
Det drejer sig om HD-MAC-standarder for europæiske satellit- og kabeltransmission for HDTV-tjenester, der ikke er fuldt digitale, og D2-MAC-standard for ikke-gennemdi-
These are the HD-MAC standards for European satellite and cable transmission for non-fully digital HDTV and the D2-MAC standard for other non-completely digital satellite and cable transmission in the widescreen 16:9 aspect ratio format.
Europa-Parlamentets Udvalg om Økonomi, Valutas pørgsmål og Industripolitik afholdt den 19.-20. december 1994 en høring om standarder for og adgang til digital-tv.
Parliament's Committee on Economic and Monetary Affairs and Industrial Policy organized a hearing on standards for and access to digital television on 19/20 December 1994.
I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/47/EF [1] af
In Parliament and Council directive 95/47/EC [1] of 24 October 1995, the Council incorporated the Parliament's amendments.
I sin beslutning af 13. juni 1995 havde Europa-Parlamentet genindført sine kompromisændringsforslag, som blev optaget i direktivet.
In its resolution of 13 June 1995, Parliament had reintroduced its compromise amendments which were incorporated into the directive.
[1] Fælles beslutningsprocedure: COD0476 (LEG=4) [2] Samarbejdsprocedure: SYN0350 (LEG=3) [3] Høringsprocedure: CSA2302 (LEG=3) [4] Rådgivningsprocedure: CSA0623 (LEG=2) [5] Høringsprocedure: CNS95027 (LEG=4)
[1] Codecision procedure: COD0476 (LEG=4) [2] Cooperation procedure: SYN0350 (LEG=3) [3] Consultation procedure: CSA2302 (LEG=3) [4] Consultation procedure: CSA0623 (LEG=2) [5] Consultation procedure: CNS95027 (LEG=4)
NYE INDUSTRITEKNOLOGIER
NEW INDUSTRIAL TECHNOLOGIES
Det indre marked og konkurrence
Internal market and competition
— EF­traktatens artikel 85, stk. 3, (gruppefritagelser i for­bindelse med patentlicensaftaler, F & U­samarbejde, knowhow­aftaler);
— Article 85(3) EC (block exemptions in regard to patent licensing, R & D cooperation and know-how agreements);
— EF­traktatens artikel 130 F ­ 130 Ρ (forskning og tek­nologisk udvikling).
— Articles 130f — 130p EC (research and technological development).
Ved begrebet "nye teknologier" forstås det højteknologi­ske område, som bl.a. dækker informationsteknologier (IT).
The term 'new technologies' covers the entire high-tech nology field, which covers - inter alia - 'information tech nologies' (IT).
Informationsteknologier omfatter alle de teknologier, der anvendes til indsamling, oplagring, forarbejdning og formidling af informationer ved hjælp af lyd, data og bil­leder.
IT includes all technologies used in the collection, storage, processing and transmission of information as sound, data and images.
Det tredje rammeprogram trådte i kraft i 1990 med et budget på 5,7 mia ecu og varede indtil 1994.
budget of ECU 5.7 bn, came into effect in 1990 and ran until 1994.
Det fjerde rammeprogram (1994­1998) er budget­teret til 12,3 mia ecu, hvortil kommer en reserve på 700 mio ecu (Europa­Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994) [1]. Reserven kan anven­des til seks forsknings/industri­arbejdsgrupper, som blev nedsat i 1995, som skal udvikle fælles industriprojekter og samordne langsigtet industriforskning.
The fourth framework programme (1994-1998) has a budget of ECU 12.3 bn and, in addition, an ECU 700 m reserve (European Parliament and Council Decision 1110/94/EC of 26 April 1994) [1].
Rammepro­grammet dækker alle FTU­aktiviteter på fællesskabsplan. De skal imidlertid betragtes som supplerende foranstalt­ninger og følgelig erstatte de nationale programmer.
The framework programme covers all R & TD activities at Community level.
Med det fjerde rammeprogram tilstræbes i det væsentlige en stærkere integration af medlemsstaternes og Fællesska­bets FTU­foranstaltninger og større selektivitet i Fælles­skabets forskningsaktiviteter, i hvilken forbindelse indsat­sen koncentreres om problemer og grundlæggende teknologier med virkning for flere sektorer.
The primary objective of the Fourth Framework Programme is to ensure greater integration between national and Community R & TD activities and a more selective approach to Community R & TD activities, focusing on generic technologies with a multi-sectoral impact.
Andre mål er at opnå en bedre spredning af forskningsresultaterne, navnlig en bedre formidling til små og mellemstore virk­somheder, at knytte tættere bånd mellem forskning og uddannelse, at få forskningspolitikken til at hænge bedre sammen med bestræbelserne på at fremme den økono­miske og sociale samhørighed.
The other objectives are to improve dissemination of research findings, in particular to small firms, to establish closer links between research, education and training and to make greater use of the synergies between research pol icy and economic and social cohesion policy.
I EU findes der kun få sektorer med stærk forsknings­specialisering og en klar teknologisk profil (Panorama over EU's Industri, 1996, s. 22).
The EU has only very few sectors with a strong research specialization and a clear technological edge (Panorama of EU Industry, 1996, p. 22).
EU's traditionelt stærke områder udfordres i stigende grad; EU's stilling synes vigende på IT­området og inden for elektronik.
Its traditional areas of strength look increasingly challenged; the EU position appears to be growing weaker in the area of IT and elec tronics.
De sekto­rer, hvor forskning koncentreres, arbejder ofte med tek­nologi på mellemniveau.
The sectors where research is concentrated are often medium-tech.
Indsatsen skal i første række koncentreres om udvikling på det indre marked, større hensyntagen til industriens behov i forskningspolitikken, indførelse af informations­samfundet og fremme af industrielt samarbejde.
— Implementation of R & TD programmes by promoting cooperation between universities, research centres and businesses and focusing on the strategic role of tech nologies (ECU 9.432 bn).
Til denne aktion er der afsat 85% af rammeprogrammets samlede budget. Ser man på de enkelte emneområder, er der tale om følgende fordeling: informations­ og kom­munikationsteknologi (3.405 mio ecu), industriteknologi (1.995 mio ecu), miljø (1.080 mio ecu), biovidenskaber og bioteknologi (1.572 mio ecu), ikke­nuklear energi (1.002 mio ecu), transport (240 mio ecu) og målrettet socioøko­nomisk forskning (138 mio ecu).
This activity accounts for 85% of the budget. The area breaks down into the following thematic sections:
Generelle resultater
General achievements
På baggrund af disse udfordringer må hele spørgsmålet om nye teknologier ses ud fra europæisk industris kon­kurrenceevne som det højest prioriterede.
In view of these challenges, the entire issue of new tech nologies must be viewed with European industry's com petitiveness as the key priority.
— Fremme af samarbejdet med tredjelande og interna­tionale organisationer (540 mio ecu). Ved siden af delta­gelsen i COST (European Cooperation in the Field of Scientific and Technical Research) spiller også deltagel­sen i EUREKA­programmet en central rolle.
— Promotion of cooperation with third countries and international organizations (ECU 540 m).
— Videreformidling og nyttiggørelse af resultaterne af FTU­aktionerne (333 mio ecu).
— Dissemination and optimization of results of R & TD activities (ECU 330 m).
Hertil anvendes de fort­satte programmer VALUE (spredning og udnyttelse af resultater af videnskabelig og teknologisk forskning) og SPRINT (strategisk program for innovation og teknologi­overførsel).
This incorporates the ongoing programmes VALUE (Dissemination and utilization of scientific and technological research results) and SPRINT (Strategic Programme for Innovation and Technology Transfer).
EU's industripolitik er indrettet efter det mål at opnå et åbent og konkurrencedygtigt marked og er baseret på fri­handelsprincippet. For at nå dette mål er der opstillet fire centrale prioriteter: fremme af immaterielle konkurrence­faktorer, udvikling af det industrielle samarbejde, tilveje­bringelse af retfærdige konkurrencevilkår og modernise­ring af de offentlige myndigheders rolle.
The industrial policy guidelines are described in the Communication 'An Industrial Competitiveness Policy in the European Union' (COM(94) 319), followed by the Action and Timetable for Implementation (COM(95) 87) and amended by the EP in its resolution of 27 October 1995(A4-0248/95).
— Stimulering af uddannelse og mobilitet for forskere i Fællesskabet (744 mio ecu).
— Stimulation of training and mobility of researchers in the Community (ECU 744 m).
De industripolitiske retningslinjer er nedfældet i medde­lelsen om en politik til forbedring af industriens konkur­renceevne i Den Europæiske Union (KOM(94)0319), efterfulgt af handlingsprogram og tidsplan for iværksæt­telsen (KOM(95)0087) og ændret af Parlamentet i dets beslutning af 27. oktober 1995 (betænkning A4­0248/95).
The Framework R & TD Programmes include the general objectives, conditions and priorities for the planned measures and specific R & TD programmes.
Rammeprogrammerne for forskning og teknologisk udvik­ling indeholder generelle mål, betingelser og prioriterin­
The first framework programme from 1984 to 1987 was followed by the second (1987-1991) with a doubled budget (ECU 5.4 bn).The third framework programme, with a
De særlige (gennemførelses)programmer blev vedtaget i 1994.
The specific (implementing) programmes were adopted in 1994.
F.eks. særprogrammer vedrørende avanceret kommunikationsteknologi og service (ACTS), telematik, industri­ og materialeteknologier. Den 17. november 1994 vedtog Europa­Parlamentet de fleste af de særlige forsk­ningsprogrammer.
For example, the Specific Programmes on Advanced Communications Technologies and Services (ACTS), Telematics, Industrial and Materials Technologies.
Udvalgte særprogrammer a. Informationsteknologier
Selected specific programmes a. Information Technologies
Målsætninger: Indførelse af informationsteknologiinfrastruktur, forbedring af informationsteknologiindustriens konkurrenceevne i Europa ment til fællesskabsprogammerne vedrørende forskning og teknologisk udvikling.
Objectives: establishment of information technology infrastructure, improvement of competitiveness of IT industry in Europe.
Unionen deltager aktivt i EUREKA med sine egne forskningsinstitutter (Det Fælles Forskningscenter) og sine FTU-programmer.
The Union is an active participant in EUREKA through its own research establishments (Joint Research Centre) and its RTD programmes.
I det fjerde rammeprogram lægges der særlig vægt på synergivirkningen mellem Unionens og EUREKA's forskningsaktiviteter. teter.
The Fourth Framework Programme attaches particular significance to synergies between Union and EUREKA research activities.
Eksempler: ESSI-projektet, der skal fremme bedre anvendelse af software ACTS, der skal indføre højhastigheds- telekommunikationsinfrastrukturer.
Examples: ESSI project to encourage better use of soft ware, the ACTS Programme to establish high-speed telecommunications infrastructure.
Under dette program støttes bl.a. projekter beregnet for offentlige myndigheder, transport, forskningsnet, biblioteker, sundhed, miljø samt sprog- og informationsforskning.
Under this programme, projects are supported for -among others - public authorities, transport, research networks, libraries, health, the environment and linguistic and information engineering.
Grundforskningsprogrammer inden for industri- og materialeteknologier i Europa, navnlig forskning og teknologisk udvikling inden for industrielle produktionsteknologier (BRITE) og europæisk forskning på området anvendelse af avancerede materialer (EURAM), blev udarbejdet i snævert samarbejde med industrien, og formålet var at styrke den europæiske produktionsindustris konkurrenceevne ved at fremme forskning og udvikling inden for potentielle innovative områder.
The programmes on basic research in industrial and materials technologies in Europe, in particular research and technological development in the fields of industrial manufacturing technologies (BRITE) and on European research in the field of advanced materials (EURAM), were devised in close collaboration with industry and are designed to help strengthen the competitiveness of Europe's manufacturing industry by promoting research and development in areas of potential innovation.
BRITE/EURAM III blev vedtaget den 27. juli 1993 med et budget på 1.617 mio ecu for perioden 1994-1998.
BRITE/EURAM III was adopted on 27 July 1994 with a budget of ECU 1 617 million for the period 1994-1998.
På grundlag af programmet er der oprettet et observatorium for informationsmarkedet, der skal analysere de stærke og svage sider af EU's informationsmarked.
The programme has set up an Information Market Observatory to analyse the comparative strengths and weaknesses of the market.
INFO 2000programmet skal stimulere en europæisk multimedieindholdsindustri. dieindholdsindustri.
The INFO2000 programme aims to stimulate a European multimedia content industry. try.
Formålet med det andet TEDIS-program er navnlig at sørge for assistance til etablering af EDI-systemer.
The second TEDIS programme provides in particular for assistance to be given to set up electronic data interchange systems.
Europa-Parlamentet går ind for, at Fællesskabet som led i en europæisk industristrategi fører en effektiv politik, når det gælder avancerede teknologier.
Parliament advocates a robust advanced technology pol icy as part of a European industrial strategy.
Det er nødvendigt at skabe de rette betingelser for, at der kan oprettes nye faste arbejdspladser, og at europæisk industris konkurrenceevne som helhed kan forbedres.
An environment conducive to the generation of new permanent jobs and improved competitiveness on the part of European industry as a whole must be created.
I et stort antal mundtlige og skriftlige forespørgsler, initiativbetænkninger, udtalelser og beslutninger har Parlamentet krævet større samordning af de enkelte medlemsstaters indsats, øget fællesskabsstøtte til forskning og udvikling til fordel for industrien og en fælles handels- og konkurrencepolitik. Eksempel: beslutning af 27. oktober 1995 om handlings plan til forbedring af industriens konkurrenceevne (A40248/95).
In a host of oral and written questions, owninitiative reports, opinions and resolutions, Parliament has called for greater coordination of national efforts, enhanced Community support for industrial RTD activities, and a common policy on trade and competition.
— IDA (Interchange of Data Between Administrations), der vedrører støtte til etablering af tværeuropæiske data net mellem administrationerne (Rådets beslutning 95/468/EF af 6. november 1995; retsgrundlag var artikel 129 D).
— IDA (Interchange of Data between Administrations) concerning support for transEuropean data communications networks between administrations (Council Decision 95/468/EC of 6 November 1995; the legal basis was Article 129d).
— Rådets forordning 95/2236/EF om transeuropæiske net (TEN) åbnede ligeledes mulighed for finansiering af telekommunikationsprojekter (navnlig ISDN og IBC - integrated broadband communications - samt et transeuropæisk net.
— Council Regulation 95/2236/EC on TransEuropean Networks (TENs) also opened the possibility to finance telecommunication projects, in particular in ISDN and IBC
Parlamentet har påvirket indholdet af og de økonomiske midler til det fjerde rammeprogram betydeligt.
Parliament significantly influenced the content and fund ing of the Fourth Framework Programme.
Europa-Parlamentet understregede betydningen af formidlingen af forskningsresultaterne til de europæiske virksomheder (Parlamentets og Rådets beslutning 1110/94/EF) [1].
Parliament stressed the importance of dissemination of research results among European companies (Parliament and Council Decision 1110/94/EC) [1].
Parlamentet har ligeledes påvirket de efterfølgende særprogrammer vedrørende forskning og teknologisk udvikling, f.eks. inden for telematik (Rådets beslutning 94/801/EF) [2] og særprogrammet for avanceret kommunikationsteknologi og informationstjenester (ACTS) (Rådets beslutning 94/572/EF) [3].
Parliament also exercised its influence on the subsequent specific R & TD programmes, for example in the field of telematics (Council Decision 94/801/EC) [2] and the Specific Programme for Advanced Communications Technology and Services (ACTS; Council Decision 94/572/EC) [3].
EUREKA (oprettet i 1985) danner en ramme om teknisk samarbejde i Europa mellem virksomheder og forskningscentre.
EUREKA (set up in 1985) is a framework for technical cooperation in Europe between businesses and research institutes.
Deltagerne i EUREKA er på nuværende tidspunkt Den Europæiske Unions medlemsstater, EFTA-landene, Tyrkiet, Ungarn, Slovenien, Rusland og Europa-Kommissionen. EUREKA skal opfattes som et supple
The current participants in EUREKA are the Member States of the European Union, the EFTA coun
[1] Fælles beslutningsprocedure: COD94004 (LEG=3) [2] Høringsprocedure: CNS94079 (LEG=3) [3] Høringsprocedure: CNS94080 (LEG=3)
[1] Codecision procedure: COD94004 (LEG=3) [2] Consultation procedure: CNS94079 (LEG=3) [3] Consultation procedure: CNS94080 (LEG=3)
GENERELLE PRINCIPPER FOR EU'S SOCIAL­ OG ARBEJDSMARKEDSPOLITIK
SOCIAL AND EMPLOYMENT POLICY - GENERAL PRINCIPLES