natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Toogfyrretyvende Oversigt over Rådets Virksomhed Generalsekretærens beretning 1. januar - 31. december 1994 Del I — Resumé
Forty-second Review of the Council's Work The Secretary-General's Report 1 January — 31 December 1994 Part I — Summary
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1995
ISBN 92­824­1259­8 (Del I) ISBN 92­824­1269­5 (Del I og II)
ISBN92-824-1261-X(Partl) ISBN 92-824-1272-5 (Part I and II)
Oversigten over Rådets Virksomhed, der er udarbejdet under generalsekretæ­rens ansvar, indeholder et resumé af de vigtigste afgørelser og de mest betydningsfulde begivenheder (Del I) samt en detaljeret analytisk fremstilling af Rådets samlede virksomhed (Del II).
The Review of the Council's work, which was drawn up under the responsibility of the Secretary-General, comprises a summary of the main decisions and salient facts (Part I) and a detailed analysis of work as a whole (Part II).
I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh den 11. og 12. december 1992 udgives Del I af oversigten (resuméet) herned særskilt.
In accordance with the conclusions of the Edinburgh European Council on 11 and 12 December 1992, Part I of the review (summary) is published separately and appears in this volume.
Den samlede udgave af oversigten over Rådets virksomhed (Del I og II) vil blive offentliggjort snarest muligt.
The complete review of the Council's work (Parts I and II) will be published as soon as possible.
ISBN 92-824-1269-5 (Del I og II) ISBN 92-824-1259-8 (Del I)
ISBN 92-824-1272-5 (Parts I and II) ISBN92-824-1261-X(Partl)
Skatte- og afgiftsharmonisering Eksportkreditter Fremskridt hen imod Den Økonomiske og Monetære Union Industripolitik Forskning og teknologisk udvikling Energi Transport Regionalpolitik Arbejdsmarkeds- og socialpolitik Uddannelse Ungdom Kultur Sundhed Miljø Forbrugerbeskyttelse — Civilbeskyttelse Den fælles landbrugspolitik Den fælles fiskeripolitik Økonomiske forbindelser med tredjelande Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) Retlige og indre anliggender Budgettet — Fællesskabets finansiering
Regional policy Social policy Education Youth Culture Health Environment Consumer protection — civil protection Common agricultural policy Common fisheries policy External economic relations Common foreign and security policy (CFSP) Justice — home affairs Budget — financing the Community
Kapitel I — Institutionernes virksomhed A — Rådet Β — Forbindelserne med Europa­Parlamentet C — Forbindelserne med de øvrige institutioner og organer D — Statistik E — Institutionelle spørgsmål — Fællesskabsret
Β — Relations with the European Parliament C — Relations with other institutions or bodies D — Statistics E — Institutional affairs — Community law
Kapitel II — Det indre marked/Hvidbog A — Afskaffelse af de fysiske grænser Β — Afskaffelse af tekniske grænser C — Et finansielt Europa D — Tilvejebringelse af et virksomhedsvenligt juridisk og fiskalt miljø.... E — Intellektuel ejendomsret F — Databeskyttelse
Chapter II — Internal market/White Paper A — Abolition of physical frontiers Β — Abolition of technical frontiers C — Financial area D — Creation of a favourable legal and fiscal business environment E ■— Intellectual property F — Data protection
— Økonomisk og monetær politik — Sektorbestemte politikker — Regionalpolitik
Chapter HI — Economic and monetary policy — Sectoral policies — Regional policy
Β — Industripolitik C — Forskning D — Energi: Oversigt over igangværende drøftelser og vedtagne afgørelser E — Transport F — Telekommunikation og postvæsen G — Regionalpolitik
103 109 112 127 137 155 165 credits Β — Industrial policy C — Research D — Energy: Inventory of work in progress and decisions adopted E — Transport F — Telecommunications and postal services G — Regional policy
— Den fælles landbrugs­ og fiskeripolitik
Chapter IV — Common agricultural policy and common fisheries policy
169 169 174 181 184 185 188 192 ƒ — Den fælles landbrugspolitik A — Hovedlinjer i den fælles landbrugspolitik Β — Forvaltning af den fælles landbrugspolitik C — Landbrugsstrukturpolitik D — Landbrugsstatistikker og forskning E — Agromonetære og agrofinansielle spørgsmål F — Harmonisering af lovgivningerne G — Internationale landbrugsspørgsmål
/ — Common agricultural policy A — Guidelines for the common agricultural policy Β — Management of the common agricultural policy C — Agricultural structures policy D — Agricultural and research statistics E — Agrimonetary and agri-financial matters F — Harmonization of legislation G — International affairs with respect to agriculture
A — Integrering af de iberiske flåder i den fælles fiskeripolitik B — EF-ordninger til bevarelse og forvaltning af ressourcerne C — Tekniske bevarelsesforanstaltninger D — Den fælles markedsordning E — Kontrol og overvågning F — Strukturpolitik G — Fiskeriforbindelserne mellem Fællesskabet og visse tredjelande H — Internationale organisationer
// — Common fisheries policy A — Integration of the Iberian fleets into the common fisheries policy .... Β — Community arrangements for the conservation and management of resources C — Technical conservation measures D — Common organization of the markets E — Control and monitoring F — Structural policy G — Fisheries relations between the Community and certain third countries H — International organizations
— Arbejdsmarkeds- og socialpolitik — Uddannelse — Kultur — Ungdom — Sundhed — Miljø — Forbrugerbeskyttelse — Civilbeskyttelse
Chapter V — Social policy — Education — Culture — Youth — Health — Environment — Consumer protection — Civil protection
A — Arbejdsmarkeds- og socialpolitik B — Uddannelse C — Kultur D — Ungdom E — Sundhed F — Miljø G — Forbrugerbeskyttelse H — Civilbeskyttelse
A — Social policy Β — Education C — Culture D — Youth E — Health F — Environment G — Consumer protection H — Civil protection
Kapitel VI — Økonomiske forbindelser med tredjelande A — Udvidelsen B — Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde C — Handelspolitik D — Bilaterale forbindelser med EFTA-landene E — Forbindelserne med de ikkc-europæiske industrilande F — Forbindelserne med landene i Central- og Østeuropa G — Forbindelserne med staterne i det tidligere USSR H — Forbindelserne med landene i Middelhavsområdet og Golfstaterne . ..
Chapter VI — External economic relations A — Enlargement Β — European Economic Area C — Commercial policy D — Bilateral relations with the EFTA States E — Relations with non-European industrialized countries F — Relations with the countries of Central and Eastern Europe G — Relations with the States of the former USSR H — Relations with the Mediterranean countries and the Gulf States
1 — Forbindelserne med AVS-staterne, de oversøiske lande og territorier og det sydlige Afrika — Udviklingspolitik
I — Relations with the ACP States, the overseas countries and territories and Southern Africa - Development policy
J — Forbindelserne med Asien og Latinamerika
J — Relations with Asia and Latin America
Kapitel VII — Den fælles udenrigs­ og sikkerhedspolitik A — FUSP's opgaver og finansiering
Chapter VII — Common foreign and security policy A — Functioning and financing of the common foreign and security policy Β — Political dialogue C — Former Yugoslavia
D — De central­ og østeuropæiske lande — De nye stater i SNG, herunder de centralasiatiske stater
D — Countries of Central and East Europe — New States of the CIS,
E — Sydeuropa F — Middelhavsområdet — Maghreb/Machrak G — Fredsprocessen i Mellemøsten H — Golfen og Mellemøsten I — Afrika J — Forbindelserne med Asien Κ — Latinamerika L — Konferencen om Sikkerhed og Samarbejde i Europa (CSCE) M — Stabilitetspagten Ν — Sikkerhed O — De transatlantiske forbindelser Ρ — Menneskerettighederne Q — De Forenede Nationer R — Narkotikahandel S — Terrorisme
320 325 326 329 333 335 342 344 346 347 349 352 353 354 354 355 including Central Asia E — Southern Europe F — Mediterranean — Maghreb/Mashreq G — Middle East peace process H — Gulf and Middle East I — Africa J — Relations with Asia K — Latin America L — Conference on Security and Cooperation in Europe (CSCE) M — Stability Pact N — Security Ο — Transatlantic relations Ρ — Human rights Q — United Nations R — Drug trafficking S — Terrorism
Kapitel VIII — Samarbejdet om retlige og indre anliggender A — Asyl­ og indvandringspolitik B — Politi­ og toldsamarbejde C — Retligt samarbejde
Chapter VIII — Cooperation on justice and home affairs A — Policy on asylum and immigration B — Police and customs cooperation C — Judicial cooperation D — Relations with third countries and participation in the work of international organizations and conferences E — Fight against racism and xenophobia
Kapitel IX — Finansiering af Fællesskabets aktiviteter A — Budgettet B — Tilpasning af de finansielle overslag (1995­1999) C — Lovgivningen på det finansielle område D — Vedtægten
Chapter IX — Financing the Community's activities A — Budget B — Adjustment of the financial perspective (1995-99) C — Financial legislation D — Staff Regulations
— Det græske formandskab (første halvår 1994) — Rådsformændenes deltagelse i Europa-Parlamentets udvalg.
— Greek Presidency (First half of 1994) — Attendance by Presidents-in-Office of the Council at meetings of the European Parliament committees
— Det tyske formandskab (andet halvår 1994) — Rådsformændenes deltagelse i Europa-Parlamentets udvalg.
— German Presidency (Second half of 1994) — Attendance by Presidents-in-Office of the Council at meetings of the European Parliament committees
— Udvikling i antallet af Rådets og de forberedende organers mødedage
— Number of days spent on Council meetings and meetings of preparatory bodies
— Liste over de fælles aktioner, som Rådet har vedtaget siden ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union (I. november 1993)
— List of joint actions adopted by the Council since the entry into force of the Treaty on European Union (1 November 1993)
— Liste over de fælles holdninger, som Rådet har vedtaget siden ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union (1. november 1993)
— List of common positions adopted by the Council since the entry into force of the Treaty on European Union ( 1 November 1993)
Arel 1994 markerer en overgangsperiode, hvor Rådet under henholdsvis det græske og det tyske formandskab har udfoldet stor aktivitet på alle områder med henblik på at gennemføre overgangen fra Fællesskab til Union, konsolidere de opnåede resultater og forberede sig på at tage de udfordringer op, der kommer i forbindelse med opbygningen af Europa, og alt dette skal ses i forbindelse med udvidelsen med tre nye medlemsstater.
The year 1994 was a year of transition in which, against the background of the Union's enlargement with the accession of three new Member States, the Council under its successive Greek and German Presidencies worked hard in every area to implement the changeoverfrom Community to Union, consolidate the acquis and prepare for the next stages of European construction
Med hensyn til gennemførelsen af den nye traktat, der trådte i kraft den I. november 1993, så Rådet det først og fremmest som sin opgave i så stor udstrækning som muligt at anvende de nye bestemmelser, der skal styrke Unionens demokratiske legitimitet, hvad enten det drejer sig om den fælles beslutningsprocedure, hvor Parlamentet deltager direkte i lovgivningsarbejdet, om nærhedsprincippet, der sikrer, at Fællesskabets mål gennemføres på det mest velegnede beslutningsniveau, eller om unionsborgerskabet i alle dets forskellige politiske og kulturelle dimensioner.
The Council's first task in implementing the new Treaty, which entered into force on 1 November 1993, was to apply as fully as possible the new provisions strengthening the Union's democratic legitimacy, whether in the form of the co-decision procedure, which involves the European Parliament directly in the legislative process, the principle of subsidiarity, which ensures that, in achieving the Community's objectives, decisions are taken at the most appropriate level, or the various political and cultural dimensions of citizenship.
Rådet har med hensyn til alle disse emner og ofte i nært samarbejde med Parlamentet bestræbt sig på at give ambitionerne i traktaten om Den Europæiske Union et konkret og praktisk indhold med sigte på at udmønte de retningslinjer for åbenhed, der er afstukket navnlig i konklusionerne fra De Europæiske Råd i Birmingham. Edinburgh og København.
In all these areas, the Council, often liaising closely with the European Parliament, strove to give practical and operational content to the ambitions set out in the Treaty on European Union and to put into practice the guidelines on transparency formulated in particular in the conclusions of the Birmingham, Edinburgh and Copenhagen European Councils.
Der er blevet udvist samme vilje, når det drejer sig om udenrigspolitikken med den gradvise gennemførelse af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), hvor metoden med hensyn til strukturer og instrumenter er blevet analyseret samtidig med, at der har været større konkret politisk aktivitet i felten takket være de mange fælles aktioner eller holdninger, der blev vedtaget om emner, der er betydningsfulde for at sikre stabilitet og fred.
The same determination was manifest in the area of foreign policy, which saw the gradual introduction of the common foreign and security policy (CFSP), with methodological discussion on CFSP structures and instruments continuing side by side with the development of concrete political action on the ground through the adoption of a number of joint actions and common positions on issues vital for stability and peace.
Rådet har også bestræbt sig på at gennemføre Unionstraktatens mål indenfor retlige og indre anliggender, men endnu med lidt ujævne resultater.
Similar efforts were deployed to achieve the objectives of the Treaty on European Union in the fields of justice and home affairs but with, as yet, mixed results.
Samtidig med konkretiseringen af de institutionelle og politiske fremskridt fra Maastricht har Rådet i samarbejde med de øvrige institutioner aktivt fortsat sit arbejde med at udvikle de traditionelle EF-politikker, med høj prioritet til programmet vedrørende vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, der blev vedtaget i december 1993 i Bruxelles på grundlag af Kommissionens hvidbog.
As well as realizing the institutional and political advances of Maastricht, the Council, in collaboration with the other institutions, was engaged in actively developing the Community's traditional policies, giving priority to implementing the programme on growth, competitiveness and employment adopted in Brussels in December 1993 on the basis of the Commission White Paper.
Det Europæiske Råd på Korfu og siden Det Europæiske Råd i Essen forlængede og forstærkede den strategi, der er indeholdt i dette program på tre prioriterede indsatsområder, nemlig reformen af beskaftigelsessystemet for effektivt at bekæmpe arbejdsløsheden, der stadig giver anledning til stor bekymring, den faktiske iværksættelse af det transeuropæiske net og styringen af informationssamfundet.
The three priority action areas of the pro gramme's strategy, i.e. the reform of labour systems to combat unemployment effectively, a major ongoing concern, the effective launch of the transEuropean networks, and mastering the information society, were extended and amplified by the Coifu and subsequently the Essen European Councils.
Samtidig har Rådet overvåget, at det indre marked virker tilfredsstillende, og har her udstrakt principperne til andre sektorer som f.eks. energi eller telekommunikation, og det har i al almindelighedfortsat sine bestræbelser på at tilpasse politikken for de enkelte sektorer til de nye økonomiske og sociale realiteter i Unionen.
At the same time the Council looked to ensure the smooth functioning of the internal market, extending its principles to new sectors such as energy and telecommunications and generally furthering the drive to adapt sectoral policies to the Union's new economic and social reality.
Samtidig med at Rådet således drog konsekvenserne af de forandringer, der er indtruffet inden for Fællesskabet, og bestræbte sig på at klare de ydre og indre udfordringer, forberedte det sig på at tage fat på de nye etaper i forbindelse med opbygningen af Europa:
While busy dealing with the implications of the Community's recent transformation and striving to meet current internal and external challenges, the Council has been preparing for the next stages of European integration:
— den etape, der ligger lige for, nemlig Finlands, Sveriges og Østrigs tiltrædelse pr. I. januar 1995. Disse lande har allerede som observatører i Rådets organer haft lejlighed til ar gøre sig bekendt med Unionens politikker og procedurer
(i) the imminent accession (on 1 January 1995) of Austria, Finland and Sweden, which, with obsen'er status in Council bodies, were already conversant with the Union's policies and procedures;
— anden etape, der ligger længere ud i fremtiden, nemlig udvidelsen med de centralog østeuropæiske lande samt Cypern og Malta
(ii) as a later stage, enlargement incorporating the countries of Central and Eastern Europe, Cyprus and Malta;
— og endelig den nye og afgørende etape for institutionerne med udsigten til regeringskonferencen i 1996 om revision af traktaterne.
(iii) the new and decisive institutional stage: the 1996 Intergovernmental Conference on the revision of the Treaties, for which the terms of reference and certain preparatoiy arrangements (Reflection Group and reports by the institutions) were detailed by the Corfu European Council and confirmed by the European Council in Essen.
Til slut skal det nævnes, at Rådet på de 92 samlinger, der blev aflwldt i 1994, alene eller sammen med en anden institution vedtog 299 forordninger, 161 afgørelser og beslutninger og 49 direktiver, som blev offentliggjort i årets EFT-udgaver.
To conclude, we should mention that in the course of the 92 meetings held in 1994, the Council, acting either on its own or with another Institution, adopted 299 Regulations, 161 Decisions and 49 Directives. These have been published in the Official Journal for the year.
På det institutionelle plan udgjorde 1994 en overgangsperiode, idet året blev præget af både iværksættelsen af de nye bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Union (som trådte i kraft den 1. november 1993) og de indledende forberedelser til en revision af denne traktat i forbindelse med regeringskonferencen i 1996.
In the institutional area, 1994 was a year of transition which included both the implementation of the innovations arising from the Treaty on European Union (which came into force on 1 November 1993) and the start of preparations for its revision as part of the Intergovernmental Conference (IGC) in 1996.
Det Europæiske Råd på Korfu fra den 24.-25. juni indledte forberedelsen af regerings konferencen i 1996 med at opfordre institutionerne til at udarbejde rapporter om, hvorledes traktaten om Den Europæiske Union fungerer, således at de kan bidrage til arbejdet i den refleksionsgruppe, det har nedsat.
On 24 and 25 June, the European Council in Corfu initiated the process for the preparation of the 1996 IGC by requesting each institution to prepare a report on the operation of the Treaty on the Union as a contribution to the proceedings of the think-tank it had set up.
Gruppen skal mødes første gang i juni 1995, og dens opgave bliver at forberede regeringskonferencen.
The think-tank will meet for the first time in June 1995 and its task will be to prepare for the Intergovernmental Conference.
Den fjerde valgperiode for Europa-Parlamentet valgt ved almindelige direkte valg blev indledt den 19. juli ved åbningssessionen i Strasbourg efter afholdelsen af valg fra den 9. til den 12. juni.
The fourth legislature of the European Parliament elected by direct universal suffrage opened on 19 July with its inaugural session in Strasbourg following the elections which were held between 9 and 12 June.
Den afgørelse, som repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer traf den 1. februar 1993 om forøgelse af medlemsantallet for Europa-Parlamentet og om en ændret fordeling mellem medlemsstaterne, navnlig for at tage hensyn til Tysklands forening, blev anvendt ved valget, og der er således nu 567 parlamentsmedlemmer (i stedet for 518) i det nye parlament.
The Decision of 1 February of the Representatives of the Governments of the Member States increasing and amending the distribution of seats in the Parliament to take account of German unification applied to those elections, bringing to 567 (instead of 518) the number of members in the new Parliament.
Som følge af udvidelsen er antallet af parlamentsmedlemmer sat optil 626 (Finland: 16, Sverige: 22 og Østrig: 21).
Following enlargement, that number was raised to 626 (Austria: 21, Finland: 16, Sweden: 22).
Ved valget anvendtes ligeledes for første gang i praksis en af de nye traktatbestemmelser om unionsborgerskabet, idet EF-statsborgere bosat i en anden medlemsstat end deres hjemland kunne stemme og lade sig opstille ved valget til Europa-Parlamentet i deres bopælsstat.
For the first time also, thus giving effect to one of the new provisions of the Treaty which established citizenship of the Union, Community nationals residing in a Member State other than their State of origin could stand for election and vote in the European elections in their State of residence.
Rådet vedtog den 19. december tilsvarende de nærmere regler for valgret og valg barhed ved kommunale valg med henblik på omsætning til national lov inden den 1. januar 1996.
Arrangements for the exercise of the same right to vote and to stand as a candidate but in municipal elections were also adopted by the Council on 19 December for transposition before 1 January 1996.
Forbindelserne mellem institutionerne indbyrdes blev præget af forhandlingerne om nedsættelse af midlertidige undersøgelsesudvalg under Europa-Parlamentet, som skal ske efter fælles overenskomst mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.
A feature of interinstitutional relations was the negotiations on the setting-up of temporary committees of inquiry by the European Parliament which had to be determined by common accord of the European Parliament, the Council and the Commission.
Disse forhandlinger afsluttedes med den interinstitutionelle konference den 20. december; ved den lejlighed nåede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen til enighed om et udkast til afgørelse om de nærmere vilkår for udøvelse af Europa-Parlamentets undersøgelsesbeføjelse og om en modus vivendi-aftale med hensyn til udvalgsprocedure, som giver Europa-Parlamentet en vis indflydelse, indtil proceduren tages op til revision i forbindelse med regeringskonferencen i 1996.
These negotiations were concluded at an Interinstitutional Conference on 20 December when the European Parliament, the Council and the Commission reached an agreement on the draft Decision on the procedure for the exercise of the right of inquiry of the European Parliament and a modus vivendi on the committee procedure. This allows for a certain involvement of the European Parliament in the matter, pending a review of the procedure at the Intergovernmental Conference in 1996.
Med hensyn til lovgivningsarbejdet generelt blev Europa­Parlamentet hørt af Rådet eller var inddraget i arbejdet i forbindelse med 153 forslag til retsakter, der berører alle områder af Unionens virke.
On the subject of law-making in general, the European Parliament was consulted by the Council or associated with it in connection with 153 legislative proposals affecting all areas of Union activity.