natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. Arbejdersammenslutningerne
A. The workers' confederations
Confédération Générale du Travail (C.G.T.) er stadig den største af de franske arbejdersammenslutninger, selv om der i flere år har været tale om en vis stagnation i antallet af bidragydende medlemmer og en dalende indflydelse, hvilket fremgår af resultaterne af valgene til de faglige organisationer.
The Confédération Générale du Travail (General Confederation of Labour
I denne sammenslutning, der blev oprettet i 1895 var kommunisterne længe i mindretal.
- CGT) is still numerically speaking the largest of the French workers' confederations, even though for some years there has been a degree of
Fagforenings-Internationalen, der havde kommunistisk tendens, forlod de
Stagnation in the number of its dues-paying members, and a reduced influence is apparent in the results of union elections.
C.G.T. for dog at vende tilbage i 1936 ved Folkefrontens politiske sejr.
Thwarted in 1921 when they tried to make it join the Communist-oriented Trade Union International, they left the CGT only to return to it in 1936 with the political victory of the Popular Front.
De blev på ny udelukket i 1939 efter undertegnelsen af den tysk-sovjetiske ikke-angrebspagt.
They were excluded again in 1939 after the signing of the Nazi-Soviet Pact.
Da de efter befrielsen opnåede stort flertaL, foranledigede de, at ikke-kommunisterne i 1948 udtrådte og i stedet oprettede Confédération
Having attained to the overwhelming majority after the Liberation, in 1948 they provoked the departure of the non-Communists, who founded the
I de sidste seks år har udviklingen i C.G.T. været præget af to vigtige forhold.
During the last six years, the development of the CGT has been marked by two major facts:
De to største venstreorienterede partiers undertegnelse af et fælles regeringsprogram, som synes at åbne nye perspektiver for fagforeningernes indsats.
The signing of a joint governmental programme by the two principal parties of the Left which seemed to open up new prospects for trade union activism.
C.G.T. tilsluttede sig i 1978 Den faglige Verdensorganisation (WFTU), men har i den senere tid i nogen grad taget afstand fra denne organisation og har afgivet generalsekretariatet, der i mange år blev varetaget af C.G.T.
In 1978 the CGT joined the WFTU (World Federation of Trade Unions), but recently loosened its ties with this organization, giving up the post of
Uden heLd hidtil har C.G.T. anmodet om tilslutning til Den europæiske faglige
The CGT has also applied for membership of the European Confederation of
Samarbejdsorganisation.
Trade Unions.
TiL denne sluttede sig Fédération Syndicaliste des P.T.T. (post- og telegrafarbejderne) og Fédération des Cheminots (jernbanearbejderne), som havde forladt C.G.T. i henholdsvis 1946 og 1947.
Workers' Union) and the Fédération des Cheminots (Rai Iwaymen's Union) which had left the CGT in, respectively, 1946 and 1947.
C.G.T./F.O. mener selv, at den er en fortsættelse af C.G.T. fra før 1940 og gør krav på at være dennes historiske og doktrinære arvtager. Force
The CGT-FO sees itself as the continuation of the pre-1940 CGT, and lays claim to its historical and doctrinal heritage.
Ouvrière - fagforeningerne hævder udtrykkeligt, at de er aldeLes uafhængige af arbejdsgiverne, regeringerne, de politiske partier og grupperinger, filosofiske sekter samt i almindelighed uforsonlige modstandere af enhver indflydelse på fagbevægelsen udefra.
and, in general, their immutable rejection of any influence outside the trade union movement.
For C.G.T./F.O. forbliver principperne i Amiens-pagten (1906) urørlige.
For the CGT-FO the principles of the Amiens Charter (1906) are still sacrosanct.
Der er her tale om en henvisning til fagbevægelsen, der defineres som værende uafhængig af enhver poLitisk og revolutionær skole.
This is a reference to trade unionism defining itself as independent of any political and revolutionary school.
C.G.T./F.O. er modstander af integration i virksomheden eller i staten, og den forsvarer overenskomst- politikken.
The CGT-FO rejects any curtailment of union independence vis-à-vis the company or the state and champions the principle of free collective bargaining.
C.G.T./F.O. er tilsluttet Frie Faglige Internationale (ICFTIU) og Den euro pæiske faglige Samarbejdsorganisation (ETUC).
Free Trade Unions) and the ETUC (European Trade Union Confederation).
Confédération Démocratique du TravaiL (C.F.D.T.) antog dette navn på kon gressen i november 1964, hvor det efter en lang udvikling inden for C.F.T.C, blev besluttet at stryge henvisningen til den kristne samfundsmoral i ved tægterne, og hvor man i konklusionerne gav udtryk for en klart socialistisk retningslinje for fagforeningens program.
Confederation) adopted this title at the Congress of November 1964 which, as the outcome of a lengthy period of reorientation within the CFTC, decided to delete from its statutes any reference to Christian social ethics and in its conclusions gave a decisively socialist orientation to the
Er C.F.D.T. en fortsættelse af C.F.T.C, der blev grundlagt i 1919?
Is the CFDT actually the successor of the CFTC, which was founded in 1919?
Spørgs målet er uløst, og det eneste referencepunkt er den aftale af 11. marts 1971, der bLev indgået mellem de to parter, for at der kunne blive gjort en ende på den retstvist, som havde skilt dem siden 1964.
The problem has not been resolved and the sole reference position is the agreement of 11 March 1971, which the two parties concluded in order to put an end to the legal conflict in which they had been embroiled since 1964.
I 1970 udtalte C.F.D.T. sig for en demokratisk socialisme præget af arbejder- styrede virksomheder, samfundsejede produktions- og afsætningsmidler og demokratisk planlægning.
In 1970 the CFDT proclaimed its adoption of a democratic socialism characterized by participation in management control, nationalization and democratic planning processes.
C.F.D.T., der var tilsluttet Den faglige Verdensorganisation (WFTU), meldte sig ud heraf på kongressen i 1979 og har siden 1973 været tilsluttet Den europæiske faglige Samarbejdsorganisation (ETUC).
The CFDT was a member of the World Confederation of Labour, but withdrew from it at the 1979 congress. It has been a member of the European Trade
Confédération Française des Travai ILeurs Chrétiens (C.F.T.C) omfatter de medlemmer, som på Pariserkongressen i 1964 ikke ville være med til at opgive henvisningen til den kristne samfundsmoral, samt de arbejdstagere fra samt lige erhvervssektorer og -kategorier, som vælger dette ideoLogiske grundlag for deres fagforeningsmæssige indsats.
The Confédération Française des Travailleurs Chrétiens (CFTC) is made up of those militants and members who, at the Paris Congress of 1964, refused to discontinue reference to Christian social ethics, as well as those workers in all sectors and categories who chose this ideological basis for their trade union activity.
I marts 1975 indgik C.F.T.C, og C.G.S.I. (Confédération GénéraLe des Syndicats
In March 1975 the CFTC and the CGSI (Confédération Générale des Syndicats
Indépendants) en aftale, som to år efter førte til, at C.G.S.I. blev optaget i C.F.T.C.
Independents - General Confederation of Independent Trade Unions) signed an agreement which, after two years, led to affiliation of the CGSI with the CFTC,
I sit program, der bLev ajourført i 1977, giver C.F.T.C, på ny udtryk for sit krav om fagbevægelsens uafhængighed af politiske partier og fremsætter et forslag om en virksomhedsreform, der bl.a. går ud på, at Lønmodtagerne skal repræsenteres i tilsynsrådene for aktieselskaber.
In its programme, which was updated in 1977, the CFTC reaffirmed its insistence on independence and non-póliticization of trade unions and put forward a company reform proposal of which one of the main features is that wage-earners be represented at board level in limited companies.
Der er tale om organisationer, der omfatter visse lønmodtagerkategorier og ikke andre.
c) "Anarcho-syndicalist tendency", advocating the emancipated school,
b. Tendensen "Unité, Action" (enhed, aktion), der har sit udspring i kommu­ nistpartiet og udgør ca. 30%.
d) "United workers front tendency", led by Trotskyites, about 3%.
d. Tendensen "Front unique ouvrier" (arbejderenhedsfronten), der ledes af trotskister og har ca. 3%.
(a CFDT-affiliated teachers' union).
F.E.N. er tilsluttet SPIE (det internationale fagsekretariat for undervis ning) .
The Confédération Générale des Cadres (General Confederation of Executive
Den omfatter i sine branchefagforeninger de Lønmodtagere, der er nået op på et vist niveau
Its branch unions are made up of employees who have reached a certain hierarchical level (engineers and executives).
CGC er tilsluttet CIC (Den internationale sammenslutning af arbejdsledere).
International Confederation of Management.
Det bemærkes, at der inden for arbejdersammenslutningerne findes fagforenin ger for ingeniører og arbejdsledere: i C.G.T.: U.G.I.C.T. (Union Générale des Ingénieurs Cadres et Techniciens) i C.F.D.T.: U.C.C. (Union Confédérale des Ingénieurs et Cadres) i C.G.T./F.O.: U.C.I. (Union des Cadres et Ingénieurs) i C.F.T.C: U.G.I.C.A. (Union Générale des Ingénieurs et Cadres).
It should be noted that there are Federations of Engineers and Executives within the "centrales ouvrières" (workers' federations): in the CGT
C. Forskellige organisationer
C. Other organizations
I Frankrig findes der en række såkaldte "uafhængige" eller "selvstændige" faglige organisationer.
"autonomous" trade union organizations.
De er for det meste tilknyttet en erhvervssektor eller en virksomhed.
Usually they are associated with a sector or even company.
Blandt disse organisationer kan nævnes:
They include:
- Confédération des Syndicats Libres (Benævnelse fra 1977), der er en videre førelse af C.F.T. (Confédération Française du Travail), og som bLev opret tet i 1959.
- Confédération des Syndicats Libres (1977 title) (Confederation of Free
­ Union Française du Travail, der blev oprettet i 1975, og som ligeledes opstod ved en splittelse af C.F.T.
- Union Française du Travail (French Labour Union) founded in 1975 and also the product of the split in the CFT.
­ Confédération autonome du Travail ­ C.A.T. ­ der blev oprettet i 1953 ved omlægningen af Fédération Nationale des Syndicats Autonomes, der igen var opstået ved sprængningen af C.G.T. i 1947/48.
- Confédération autonome du Travail (Autonomous Labour Confederation - CAT) emerged in 1953 from the transformation of the Fédération Nationale des
Den er anarkistisk og hævder at være "videreførelsen i Frankrig af den anarkistiske, syndikalistiske tradition inden for arbejderbevægelsen".
- Confédération Nationale du Travail (National Labour Confederation - CNT), founded in 1946; libertarian in inspiration and describing itself as the "continuation in France of the anarcho-syndicalist tradition in the labour movement".
Den historiske udvikling
Historical evolution
A. Den revolutionære fagbevægelse
A. Revolutionary trade unionism
Lige fra sin oprindelse har fagbevægelsen været tilknyttet forskellige ideo­ logier.
From its origins trade unionism has been associated with ideological options.
Arbejderbevægelsen er yderst sammensat og har mange afskygninger, hvorfor den er ret vanskelig at få hold på.
The labour movement is extremely complex, highly nuanced and consequently rather hard to define.
Der kan dog redegøres for hoved­ strømningerne i den historiske udvikling.
Nevertheless it is possible to identify the main lines of thought underlying its historical development.
Det revolutionære perspektiv præges af et optimistisk syn på fremtiden, som bygger på Jean­Jacques ROUSSEAU's ideer.
A revolutionary perspective characterized by an optimistic VISION of the future inspired by the idealist notions of Jean-Jacques Rousseau. This
Skønt dette syn i høj grad var et blændværk, bidrog det dog tiL at sætte gang i socialismen og arbejderbe­ vægelsen.
VISION features many illusions, but nevertheless was an element in the essential thrust of socialism and the labour movement. In this context,
I den forbindelse kom Henri DE SAINT­SIMON til at øve indfLydelse; han hævdede, at den forvandlede menneskehed ville komme til at Leve i fuld frihed i et samfund "uden tvang og uden stat".
Henri de Saint-Simon developed his influence and the prophecy of a trans formed humanity living in full liberty in a society "without constraint and without State".
Den utopiske socialisme: en anskuelse uden forbindelse med de konkrete forhold i en given periode.
Utopian socialism: a movement of thought without any connection with the actual situation of a specific period.
Forkæmperne for denne ideologi kunne dengang ikke forestille sig, at proletariatet ved egen kraft kunne frigøre sig, og da de tog afstand fra voldelig revolution, håbede de gennem klassesamarbejde og borgerskabets forvandling at nå frem til et bedre samfund.
Not conceiving at the time the possibility of the proletariat achieving emancipation by their own efforts, and rejecting violent revolution, the adherents of this ideology hoped that class cooperation and the conversion of the bourgeois would lead to a better society.
FOURIER er en af de vigtigste repræsentanter for denne tendens.
Fourier was one of the main representatives of this tendency.
Den videnskabelige socialisme
Scientific socialism.
Marxismen har et helt andet syn på vilkårene for socialismens gennemførelse og arbejdstagernes befrieLse (Marx og Engels kommunistiske manifest 1848).
Together with Marxism, this represents a totally different view of the conditions for the realization of socialism and the emancipation of the working class (Communist Manifesto, Marx and Engels, 1848).
Ifølge de marxistiske principper er det kun proletariatet, den mest forfor delte kLasse, som er i stand til at befri menneskeheden, samtidig med at det befrier sig selv.
It lays down that the proletariat, which is seen as the most disinherited class, is the only force capable of emancipating the human race by emancipating itself.
- samfundets overtageLse af produktionsmidlerne i en stat, der ledes af arbejderklassen
- the collective ownership of the means of production by a State run by the working class;
- statens og den offentlige sektors forsvinden, hvorved kun den økonomiske sektor bliver tilbage
- the withering away of the State and of the political function in order to arrive at a pure economic function;
- forvaltning af tingene i stedet for styring af menneskene.
- the administration of objects would replace the government of men.
Denne tendens, der tager afstand fra vold, håber på en fredelig revolution og satser endog om nødvendigt på samarbejde mellem klasserne som middel til at nå frem til socialismen.
This tendency rejects violence and hopes for a peaceful revolution, even envisaging in the case of necessity class collaboration as a means of reaching socialism.
Denne tendens kan defineres ved sammenhold, sam virke og samarbejde.
Mutualism, federalism and cooperation are essential aspects of this trend.
Det proudhonistiske begreb om samfundets forvandling er i det væsentlige økonomisk og går ud på, at arbejdernes indsats skal gå i retning af styring af samfundet nedefra og ikke gennem staten.
The Proudhonnian conception of social change is essentially economic for it directs working-class action towards the control of society by the basis and not by the State.
For den anarkistiske tendens er staten i det væsentlige en undertrykker og ikke blot en udbytter.
As far as the anarchist tendency is concerned, the State is essentially the oppressor and not only the exploiter.
Det er derfor nødvendigt at nedbryde den.
Hence it is necessary to destroy the State.
Anarkismen forherliger frem for alt den enkeLtes frihed til at tilintetgøre undertryk kerne gennem en voldelig revolution.
Anarchism is primarily a form of exalta tion of the liberty of the individual who is called to overthrow the oppressors by means of violent revolution.
Da fagforeningerne blev oprettet, var de ulovlige, men siden 1884 har de kunnet oprettes på Lovlig vis.
Established initially on an underground basis, trade unions were able to come into existence legally from 1884.
I september 1895 mødtes i Limoges et bredt udsnit af arbejderorganisationerne
At Limoges in September 1895 a major segment of the workers' organizations
(fagforbund, arbejdsbørser, fagforeninger
(trade union federations, local labour conferences, trade unions
Denne fagforenings tilbLivelse må på ingen måde forveksles med arbejderbevæ gelsens udvikling, der foregik Langsomt og siden 1848 havde været præget dels af kampe i forbindelse med den betydelige industrielle ekspansion, hvorunder arbejdernes anførere benyttede enhver lejlighed til at henlede opmærksomheden på deres kår, opnå større handlingsfrihed (frihed til dannelse af forbund, maj 1864) og organisationsfrihed, men også af krigen i 1870 og Pariser-kommunen, der blev knust af borgerskabets styrker, og endelig af de fejltagelser, der blev begået af den 1.
This move is something of a surprise in view of the gradual development of the working class movement, marked as it was from 1848 onwards by conflicts arising out of the rapid expansion of industry, by the efforts of militants to use every opportunity to draw attention to the situation of the workers, to obtain more freedom of action (freedom of association, May 1864) and the right to organize, by the Franco-Prussian War of 1870 and the crushing of the Paris Commune by middle-class forces, by the mistakes of the First
Internationale (1864), hvor man stod splittet mellem kollektivister og anarkister osv.
International (1864) rent by quarrels between collectivists and anarchists and so on ...
På trods af disse vanskeligheder og stridigheder udviklede fagforeningerne sig og vandt større og større gehør.
In spite of all these difficulties and divisions, the trade unions developed and considerably increased their following.
Da det var klart, at ethvert forsøg på at knuse den voksende arbejderbevægelse måtte slå fejl, forsøgte de politiske magthavere gennem loven af 1884 at bremse og kontrollere den.
Since all attempts to break this working-class movement were doomed to failure, the powers that be attempted - in the law of 1884 - to slow down and control it.
C.G.T., der blev oprettet i 1895, og som prægedes stærkt af anarktistiske og blanquistiske ideer, udarbejdede en doktrin, som var gældende helt op til første verdenskrig (Amiens-pagten - 13. oktober 1906).
Founded in 1895, the CGT, strongly marked by anarchist and Blanquist ideas, was to draw up a doctrine (Charter of Amiens - 13 October 1906) which was to prevail until World War I.
(Det skal erindres, at indtiL 1919, hvor C.F.T.C, blev oprettet, var C.G.T. det eneste fagforbund i Frankrig).
(We should remember that until 1919, the year of the foundation of the CFTC, the CGT was the only trade union confederation in France).
Heri fremsættes de revolutionære syndikalisters tese, og det erklæres:
This document, which argues the case of revolutionary trade unionism, states:
"at man anerkender klassekampen, som på det økonomiske område sætter de op rørske arbejdstagere op imod enhver form for både materiel og moralsk udbyt ning og undertrykkelse af arbejderklassen fra den besiddende klasses side", og at fagbevægelsen fører "en daglig kamp" for fortsat at "samordne arbejdernes bestræbelser" og forbedre arbejdstagernes levevilkår.
"that it is an acknowledgement of the class struggle waged in the economic field by the workers in rebellion against all the forms of exploitation and oppression, both material and moral, practised by the capitalist class against the working class", and that the union movement is waging a
Endvidere anføres det, at "dette behov kun er én side af fagbevægelsens arbejde: den gøder jordbunden for den fuldstændige befrielse, som kun kan
The workers recognize only the economic frontiers which separate the two enemy classes: the working class and the capitalist class".
gennemføres ved beslaglæggelse af de besiddendes ejendom; som aktionsmiddel anbefales generalstrejke, og fagforeningen, der i dag er en modstandsgruppe, anses i fremtiden for at blive den produktions- og fordelingsorganisation, der skal danne grundlag for et ændret samfund".
Secretary of the Fédération des Métaux, put it. When the war ended, there were two mutually opposed tendencies within the CGT: those who wanted to carry out reforms in the social field, profiting from the good relations with the government reached during the war and those who wanted revolution.
Denne forvandling kan kun gennemføres af den organiserede arbejderklasse.
To the latter the Revolution of October 1917 brought hope and an example...
Denne teori, der undertiden omtales som "fagforeningstyranniet", forekommer i dag utopisk, men før i tiden var den medvirkende til at give arbejdstagerne den begejstring, som var nødvendig, for at de kunne udholde de meget hårde kår, hvorunder de udførte deres arbejde.
Another event occurred in the same period: the foundation, in November 1919, of the CFTC (Confédération Française des Travailleurs Chrétiens - the French
De øvrige midler, bl.a. almindelig vaLgret og parlamentarisme, er et narre spil, som de socialistiske parlamentsmedlemmer deltager i.
Confederation of Christian Workers), bringing together Christian trade unions, some of which were founded in 1887, especially among white-collar workers, textile and clothing workers.
Borgerskabet kan kun klare sig med støtte fra staten, dvs. hæren og politiet, og kirken.
Unlike the CGT, which bases its action on class struggle, the CFTC wishes to promote social progress on the basis of the social doctrine of the Catholic Church as set out in the encyclical Rerum Novarum (1891).
Denne undertrykkelse af samfundet fremstilles for folket som værende begrundet i behovet for national samhørighed ud fra et kunstigt begreb: Fædrelandet.
In spite of its active and swift commitment in industrial disputes, which earned it attacks both from Catholic circles and employers in Northern France, it made slow headway in its efforts to win working-class support until 1930 when the "social Catholics" began to take a sympathetic attitude to its endeavours.
"Fædrelandet viser sig for arbejderen i skikkelse af en arbejdsgiver, en værk fører, en Lejesoldat, en dommer og en slutter" eller "Dér, hvor arbejderen arbejder, er hens fædreland", hævdede GRIFFUELHES.
The outstanding characteristic of the French trade union movement from this date is that it experienced within itself all the crises deriving from the great ideological conflict which was to devide the world after the 1917
Derfor er C.G.T. erklæret internationalistisk: "De geografiske grænser ændres efter de besiddendes forgodtbefindende
The war brought about new divisions within the CGT, and the divergences between the majority Jouhaux faction and the minority
Arbejdstagerne anerkender kun de økonomiske grænser, som skiller de to klasser, som kæmper mod hinanden: arbejderklassen og den besiddende klasse".
Mommousseau and Semard faction grew worse, especially during the bitter disputes touched off by the painful process of industrial conversion and the economic crisis.
Det er altså mellem samfundsklas serne, slaget skal udtræmpes, og klassekampens våben er generalstrejken.
The political schism (Congress of Tours, 1920) between the Communist Party and the Socialist Party was followed in December
Inden for C.G.T. går man ikke enstemmigt ind for denne opfattelse af fagbevæ gelsen.
1921 by a rupture of the CGT, when the minority supporters of the Red Trade
Der aftegner sig to andre strømninger: den ene udgøres af marxisterne, som ganske vist er af samme revolutionære anskuelse, men ikke mener, at fagbe vægelsen alene kan gennemføre Revolutionen uden en politisk styring:
Union International founded the CGTU (Confédération Générale du Travail
der må udføres af partiet, der består af arbejdstagernes eLite; dels refor misterne, som vil begrænse fagbevægelsens indsats til det økonomiske og sociale plan med henblik på en gradvis forbedring af arbejdernes kår.
The rise of Fascism, first in Italy and then in Germany, political scandals in France, and the activity of extreme right-wing organizations in France brought about a swing towards unity in the working class which culminated, at the Toulouse Congress of March 1936, in the merger of the CGT and the