natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rådet godkendte retningslinjer for forhandlingaf en ramme for de langsigtede forbindelser mellem Fællesskabet og Den Sydafrikanske Republik,som bygger på dels en protokol til Lomé-konven-tionen om de nærmere bestemmelser og betingelser for Sydafrikas tiltrædelse af konventionen,dels en bilateral aftale om handel og samarbejdemellem Det Europæiske Fællesskab og Sydafrika.Desuden vedtog Rådet en fælles holdning vedrørende en forordning om udviklingssamarbejdemed Sydafrika, hvori det fastlægges, hvorledesdet europæiske program for genopbygning ogudvikling i Sydafrika skal gennemføres.
In accordance with the guidance given by the European Council in Essen, an interregionalframework cooperation agreement with Mercosur was signed on the occasion of the European Council meeting in Madrid, with the intention ofstrengthening existing ties between the twosides and preparing for an eventual associationbetween them and with the inclusion for thatpurpose of a joint declaration on political dialogue.
Rådet vedtog konklusioner om de overordnederetningslinjer for samarbejdet mellem EU og La-
The Council adopted conclusions on generalguidelines for cooperation between the Unionand Latin America for 1996–2000 and the Madrid European Council called for swift implementation of these.
Endelig bekræftede Rådet EU’s vilje til at uddybeforbindelserne med Cuba.
Lastly, the Council confirmed the Union’s desireto step up its relations with Cuba.
På grundlag af trojkaens rapport fandt Det Europæiske Råd i Madriddet hensigtsmæssigt at fortsætte dialogen ogsamarbejdet med Cuba med henblik på at ydeaktiv støtte til den igangværende reformproces,
On the basisof a report from the troika, in Madrid the European Council deemed it appropriate to carry ona dialogue and cooperation with Cuba with theaim of actively supporting the reform processunder way, encouraging respect for human
•Den Europæiske Unions fremskridt 1995 • stermødet mellem trojkaen og Kina under FN’s Generalforsamling.
•Progress achieved by the European Union 1995 • isterial meeting in the wings of the United Nations General Assembly.
at fremme overholdelsen af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder,fremme det private initiativ og udviklingen af civilsamfundet.
rights and basic freedoms and broadening thescope for private enterprise and the development of civil society.
Derfor bad Rådet Kommissionenforelægge et udkast til mandat vedrørende en aftale om økonomisk og kommercielt samarbejde iførste halvdel af 1996, som Rådet vil behandlepå baggrund af udviklingen i den politiske ogøkonomiske situation på Cuba.
It accordingly asked the Commission to submit draft negotiating directives for a trade and economic cooperationagreement in the first half of 1996, which the Council would consider in the light of developments in the political and economic situation in Cuba.
Som led i en samlet strategi for forbindelsernemed Japan vedtog Rådet tillige konklusionervedrørende de næste faser i de bilaterale forbindelser.
As part of an overall strategy for relations with Japan, the Council also adopted conclusions onthe next stages in bilateral relations.
I konklusionerne glæder Rådet sig over Japans vilje til at spille en politisk rolle, der svarer bedre til landets økonomiske vægt, og detgår navnlig ind for at styrke den politiske dialogog forbedre markedsadgangen ved at udbyggede bilaterale og multilaterale forhandlinger omnærmere fastlagte spørgsmål.
In thoseconclusions, it welcomed the willingness shownby Japan to play a political role more in keepingwith its economic weight and came out in favourin particular of greater political dialogue and improved market access, with the development ofbilateral and multilateral negotiations on specific topics.
Med hensyn til Republikken Korea blev der fremsat en fælles erklæring om den politiske dialogsamtidig med indledningen af forhandlingerneom en rammeaftale om handel og samarbejde.
With regard to the Republic of Korea, alongsidethe opening of negotiations for a frameworktrade and cooperation agreement, a joint declaration on political dialogue was drawn up.
Som et led i de strategiske retningslinjer for enstyrkelse af politikken over for Asien-Stillehavs-området, som blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Essen, stillede EU sig positivt til ASEAN’sforslag om at afholde en euro-asiatisk konference den 1.-2. marts 1996 i Bangkok, hvor stats- ogregeringscheferne fra EU, ASEAN-landene, Kina,Japan og Republikken Korea skulle mødes forførste gang, og hvor det nye partnerskab med Østasien kunne blive konsolideret på grundlagaf udvidede økonomiske forbindelser og en styrket politisk dialog.
Against the background of the strategic approach established by the European Council in Essen for a higher-profile policy towards the Asia-Pacific region, ASEAN’s proposal for theholding of a Euro-Asian Conference in Bangkokon 1 and 2March 1996, to bring together for thefirst time Heads of State or Government fromthe Union, the ASEAN countries, China, Japanand the Republic of Korea, met with a favourableresponse from the Union in the interests of consolidating a new partnership with eastern Asia,based on expanded economic relations andgreater political dialogue.
Både på internationalt og på bilateralt plan fortsatte EU med at støtte de igangværende bestræbelser på åbenhed og demokratisering.
Both internationally and bilaterally, the Unionkept up its support for the liberalisation and democratisation efforts under way.
Således udtrykte EU ved flere lejligheder ønske omen fredelig løsning på de interne stridigheder i Sri Lanka.
As regards Sri Lanka, the Union accordingly called on a numberof occasions for a peaceful solution to the internal troubles.
EU’s deltagelse i ASEAN Regional Forum og denderpå følgende postministerielle ASEAN-konfe-rence i overværelse af trojkaen gav også EU mulighed for at styrke sit bidrag til dialogen omproblemer i forbindelse med politisk samarbejde og sikkerhed i Asien-Stillehavsområdet.
The Union’s participation in the ASEAN Regional Forum, followed by the ASEAN post-Ministerial Conference with the troika present, also enabledthe Union to make a greater contribution to dialogue on political cooperation and securityproblems in the Asia-Pacific region.
Med hensyn til Østtimor gav Det Europæiske Rådudtryk for sin støtte til enhver passende handling, der kan bidrage til en retfærdig, samlet oginternationalt acceptabel løsning på dettespørgsmål, og navnlig til de igangværendemæglingsbestræbelser, der gennemføres af De Forenede Nationers generalsekretær.
As regards East Timor, the Madrid European Council pledged its support for any appropriateaction which could contribute to a just, overalland internationally acceptable solution to thisissue and particularly for the mediation effortsbeing made by the United Nations Secretary-General.
For så vidt angår bilaterale relationer til landenei Asien blev der undertegnet nye samarbejdsaftaler med Vietnam og Nepal for at knytte tættereforbindelser til de to lande og øge samarbejdetmellem parterne.
In bilateral relations with Asian countries, newcooperation agreements were signed with Vietnam and Nepal in order to establish closer linkswith those countries and step up cooperationbetween both sides.
Samarbejdsaftalen med Sri Lanka trådte i kraft den 1. april 1995.
The cooperation agreementwith Sri Lanka came into force on 1April 1995.
Rådet vedtog konklusioner om en langsigtet politik for forbindelserne mellem Kina og Europa,og EU skabte derved ny fremdrift i forbindelserne med Kina.
The Union lent fresh impetus to the links builtup with China through the adoption by the Council of conclusions on a long-term policy forrelations between China and Europe.
Desuden indledte EU sideløbendemed andre officielle bilaterale kontakter en institutionaliseret dialog med Kina om menneskerettigheder, som bl.a. blev videreført på mini-
At thesame time, alongside other official bilateraltalks, the Union entered into an institutionaliseddialogue with China on human rights, which itcarried on in particular at the troika–China min-
Den Europæiske Union har indgået og forhandlerfor tiden en række frihandelsaftaler, samtidigmed at der er indgået forpligtelser i forbindelsemed frihandelszoner i WTO-regi; derfor vedtog Rådet i forbindelse med en vurdering af præferenceaftalerne konklusioner, hvorefter EU ifremtiden ikke må tage initiativ til oprettelse afen frihandelszone, uden at Kommissionen førsthar undersøgt, om den planlagte aftale er forenelig med WTO-reglerne, og analyseret aftalens
In the course of an assessment of preferenceagreements, given that the European Union hasconcluded and is currently negotiating a numberof freetrade agreements and bearing in mind obligations regarding freetrade areas under the WTO system, the Council approved conclusionsmaintaining that in future, before any steps bythe Union to establish a freetrade area, the Commission should look into the compatibility of theprospective agreement with WTO rules and theimplications of such an agreement for the Union’s
•Den Europæiske Unions fremskridt 1995 • retholdt deres rolle som primus motor i forhandlingerne om personbevægelser og finansielle tjenesteydelser, selv om de beklagede, at USAfor øjeblikket ikke deltager i de multilaterale ogikke-diskriminerende bestræbelser på at liberalisere handelen med finansielle tjenesteydelsermest muligt.
•Progress achieved by the European Union 1995 • common policies and for its relations with itsmain trading partners. The Council also took theview that the Commission should ensure thatsteps by the Community’s main trading partnersto create freetrade areas did not harm the European Union’s economic and commercial interestsand were consistent with WTO rules.
indvirkning på EU’s fælles politikker og på forbindelserne med EU’s vigtigste handelspartnere.Rådet mente i øvrigt, at Kommissionen bør sikresig, at de initiativer, som Fællesskabets vigtigstehandelspartnere tager til oprettelse af frihandelszoner, ikke berører Den Europæiske Unionsøkonomiske og handelsmæssige interesser og eri overensstemmelse med WTO-reglerne.
for the time being the US was standing asidefrom the non-discriminatory multilateral effortto liberalise trade in financial services as extensively as possible, they continued to act as adriving force for the successful completion ofthe negotiations on movement of persons andon financial services.
For så vidt angår handelspolitikken inden fortekstilsektoren traf Rådet i løbet af 1995 en række beslutninger, som for en stor dels vedkommende handlede om ændring, fornyelse ellerforlængelse af aftaler med tredjelande.
As regards trade policy for textiles, throughout1995 the Council took a series of decisions,many of them to amend, renew or extend agreements with nonmember countries.
EU’s udvidelse fik WTO til at indlede en undersøgelsesprocedure for at evaluere udvidelsenshandelsmæssige konsekvenser for WTO’s øvrigemedlemslande og fastsætte eventuelle kompensationer for at genoprette ligevægten mellemrettigheder og pligter.
The Union’s enlargement set in motion a reviewprocedure at the WTO to assess the trade implications of that enlargement for other WTO membercountries and determine any quid pro quo in order to restore the balance of rights and obligations.
Rådet tilsluttede sig afslutningen af de forhandlinger, der var ført i1995 med forskellige tredjelande, herunder EU’svigtigste partnere.
The Council agreed to the conclusion of thenegotiations conducted in 1995 with various nonmember countries, including its main partners.
På ministermødet i OECD-Rådet den 24. maj1995 blev det besluttet, at der skulle indledesforhandlinger i OECD med henblik på en multilateral investeringsaftale inden OECD’s ministermøde i 1997.
Meeting at ministerial level on 24May 1995, the OECD Council decided to open negotiations atthe OECD with the aim of arriving at a multilateral investment agreement by the time of the organisation’s ministerial meeting in 1997.
Rådet for Den Europæiske Unionog repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, vedtog nogle retningslinjer, som skal udgøre et fælles udgangspunktfor Fællesskabet og medlemsstaternes forhandlinger i OECD.
The Council of the European Union and representatives of Member States’ governments, meetingwithin it, established a number of guidelines toform a common platform for the stance to betaken by the Community and by Member Statesin those OECD negotiations.
Det Europæiske Råd i Cannes gentog, at det tillægger WTO, som blev oprettet den 1. januar1995, stor betydning, og at det anser den for atvære det rette forum til at sikre, at de multilaterale regler overholdes i en atmosfære af åbenhed og ikke-diskrimination og til at mægle i handelstvister mellem organisationens medlemmer.Det gav sig i 1995 udslag i aktiv deltagelse —som undertiden fik afgørende betydning — i WTO’s arbejde inden for fire store områder:iværksættelse af de forpligtelser, der blev indgået i Marrakesh-aftalerne; videreførelse af deuafsluttede forhandlinger om nogle sektorer,herunder tjenesteydelser; tredjelandes tiltrædelse af WTO; sondering af nye spørgsmål medhenblik på WTO’s ministerkonference i december 1996 i Singapore.
In 1995 that support for the WTO was reflected in active, at times even decisive, participation in WTO proceedings directed along fourlines: implementation of the commitments entered into under the Marrakesh agreements; continuation of uncompleted negotiations in someareas, including services; membership of the WTO for nonmember countries; considerationof new topics in the run-up to the WTO Ministerial Conference due to be held in Singapore in December 1996.
EU glædede sig i øvrigtover, at det lykkedes at få udnævnt Renato Ruggiero til WTO’s nye generaldirektør.
The Union also welcomed itssuccess in having Mr Ruggiero appointed as the WTO’s new Director-General.
Nogle af forhandlingerne under Uruguay-rundenvar uafsluttede, bl.a. inden for finansielle tjenesteydelser, skibsfart, basistelekommunikationog fysiske personers bevægelighed.
Some negotiations under the Uruguay Round remained incomplete, particularly in areas such asfinancial services, shipping, basic telecommunications and movement of natural persons.
Forhandlingerne koncentrerede sig navnlig om finansielletjenesteydelser og fysiske personers bevægelighed, da der er fastsat en tidsfrist for disse toområder.
Negotiators bent their efforts first and foremost to financial services and movement of natural persons, in view of the timing established for thosetwo areas.
Fællesskabet og medlemsstaterne deltog aktivt i samtlige forhandlinger i 1995 og op-
The Community and its Member States played an active part in all such negotiations in 1995 and, while regretting the fact that
I løbet af 1995 traf Rådet to gange beslutningom makrofinansiel bistand til henholdsvis Belarus og Ukraines økonomiske saneringsbestræbelser og én gang beslutning om garanti for EIB-lån i Sydafrika.
In 1995 the Council decided on two macrofinancial assistance operations to support economicrecovery efforts by Belarus and Ukraine and onone guarantee operation for EIB lending in South Africa.
I forbindelse med en generelovervejelse af perspektiverne for finansiering i tredjelande i de kommende år bad Rådet EIB og Kommissionen om at gå i gang med at undersøge, hvordan der kan udarbejdes en ny ordning for den EF-garanti, som gælder for EIB’s låni tredjelande.
As part of a general appraisal of financing prospects in third countries over the nextfew years, the Council asked the EIB and the Commission to look into a new system for theterms of the Community guarantee covering EIBlending in nonmember countries.
•Den Europæiske Unions fremskridt 1996 •
•Progress achieved by the European Union 1996 •
INSTITUTIONERNES FUNKTION OG FINANSIERINGEN AF UNIONENA.Institutionernes funktion . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Functioning of the institutions and financing of the Union . . . . . . . . . . . . . . . . . . .A.Functioning of the institutions . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forbindelserne mellem institutionerne . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Interinstitutional relations . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Åbenhed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(iii)Transparency . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forbindelserne med Europarådet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Relations with the Council of Europe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Finansieringen af Unionen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Financing the Union . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forberedelse af tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union . . . . . . . . .
Preparation for the third stage of economic and monetary union . . . . . . . . . . .
Beskæftigelse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Employment . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Det indre marked . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Internal market . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Det finansielle indre marked . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Financial area . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Posttjenester . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Postal services . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Landbrug og fiskeri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Agriculture and fisheries . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Social- og arbejdsmarkedspolitik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Social policy . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Uddannelse og ungdom . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Education and young people . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Informationssamfundet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Information society and audiovisual industry . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Sundhed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Public health . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forbrugerbeskyttelse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Consumer protection . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Jern- og stålindustrien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Steel industry . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Regionalpolitik og økonomisk og social samhørighed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Regional policy and economic and social cohesion . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forskning og teknologisk udvikling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Research and technological development . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Retligt samarbejde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(iii)Judicial cooperation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
EKSTERNE POLITIKKERA.Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Common foreign and security policy (CFSP) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
EØS og forbindelserne med EFTA-landene . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
European Economic Area — Relations with the EFTA States . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forbindelserne med de associerede CØE-lande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Relations with the associated countries of central and eastern Europe (CCEE) . . . . .
Forbindelserne med Østeuropa og Centralasien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Relations with eastern Europe and central Asia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forbindelserne med det tidligere Jugoslavien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Relations with former Yugoslavia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forbindelserne med Sydøsteuropa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Relations with southeast Europe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Euro-Middelhavs-partnerskabet — Forbindelserne med Maghreb og Machrak . . . . . .
Euro-Mediterranean partnership — Relations with the Maghreb and Mashreq countries . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Fredsprocessen i Mellemøsten — Forbindelserne med staterne i Golfen og Mellemøsten . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Middle East peace process — Relations with the Gulf States and the Middle East . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forbindelserne med Afrika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Relations with Africa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forbindelserne med Asien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Relations with Asia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forbindelserne med Latinamerika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Relations with Latin America . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forbindelserne med OECD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Relations with the OECD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
INDLEDNING netære Union (ØMU), der træder i funktion den1. januar 1999. Strukturen for den nye valutakursmekanisme, principperne og hovedelementerne i stabilitets- og vækstpagten, der skulle give mulighed for at sikre budgetdisciplinen i ØMU’en, er således blevet godkendt, og den juridiske ramme, der er nødvendig for anvendelsenaf euroen, er blevet færdigbehandlet med henblik på vedtagelse heraf i nær fremtid.
INTRODUCTION principles and main features of the Stability and Growth Pact designed to ensure budgetary discip-linewithin the EMU were approved and the finishing touches were made to the legal framework necessary for use of the euro with a viewto adoption in the near future.
Det Europæiske Råd har mærket sig de fremskridt, medlemsstaterne har opnået med hensyn til konvergens, samt de bestræbelser, der er gjort for atrette op på de budgetunderskud, der stadig eren realitet.
The European Council took note of the progress made by the Member States as regards convergence and ofthe efforts made to correct continuing publicdeficits.
Den Europæiske Union har i 1996 fortsat sit arbejde med henblik på dels at løse en lang rækkeproblemer, som den står overfor, og dels at ændre sit grundlag for at bringe den europæiskekonstruktion på linje med de nye udfordringer.
In 1996 the European Union continued its development with the twofold aim of resolving themany problems it has to confront and changingits foundations in order to adapt the Europeanconstruction to the new challenges.