natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— en »generel« forordning om samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra EIB og de øvrige finansielle instrumenter og om enhver anden foranstaltning, der vedrører alle tre fonde
a general regulation laying down the provisions common to the Funds and coordinating their operations between themselves and with the EIB and the other existing financial instruments;
— en gennemførelsesforordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling
(ii) an implementing regulation for the European Regional Development Fund;
For at imødekomme de krav om rationalisering, der er fastsat i fællesakten, besluttede Det Europæiske Råd endvidere, at Fællesskabet skal anvende strukturfonde ne til at:
For the purposes of rationalization, the European Council also decided that Community action through the Funds would be targeted at the following five general objectives:
— fremme udviklingen af strukturtilpasningen af de mindre udviklede regioner (mål nr. 1)
(i) promoting the development and structural adjust ment of the regions whose development is lagging behind (Objective 1);
— en gennemførelsesforordning om Den Europæiske Socialfond en gennemførelsesforordning om Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen. lingssektionen.
(iv) an implementing regulation for the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, Guidance Section.
— vende udviklingen i de regioner, grænseregioner eller delregioner (herunder beskæftigelsesområder og bysamfund), der er hårdt ramt af industriel tilbagegang (mål nr. 2)
(ii) converting the regions, frontier regions or parts of regions (including employment areas and urban communities) seriously affected by industrial de cline (Objective 2);
— fremme den erhvervsmæssige integrering af de unge (mål nr. 4)
seven times during the period, to accommodate new activities or to strengthen existing policies.
Kommissionen forelagde den 10. marts 1992 Parlamentet og Rådet to rapporter om reformen af 1988:
Two reports on the implementation of the 1988 reform were presented on 10 March 1992 by the Commission to Parliament and the Council:
— en rapport om gennemførelsen af den interinstitutionelle aftale (KOM(92) 82)
(i) a report on the application of the Interinstitutional Agreement (COM(92) 82);
— en rapport om ordningen for egne indtægter (dok. KOM(92) 81).
(ii) a report on the system of own resources (COM(92) 81).
De viser en i vid udstrækning positiv status i forhold til de vigtigste opstillede mål, nemlig en kontrolleret ud giftsudvikling, en forbedret budgetprocedure og budget forvaltning og et tilstrækkeligt niveau for de egne indtægter.
Their conclusions are largely positive as regards the main objectives pursued: orderly progression of expenditure, improvement in the budgetary procedure and budget management, and adequate own resources.
Der er sket en styrkelse af de eksisterende fællesskabs politikker, både interne politikker og samarbejdstiltag til fordel for udviklingslandene i Middelhavsområdet, Asien og Latinamerika.
Existing Community policies were strengthened halfway through the period: internal policies and cooperation activities in favour of developing countries in the Mediterranean, Asia and Latin America.
Gunstige økonomiske omstændigheder har helt sikkert bidraget til disse gode resultater.
Favourable economic conditions undoubtedly helped to achieve these results.
Ganske vist har der været en række problemer med at gennemføre aftalen, især i forbindelse med revisionerne af den finansielle ramme.
It was possible to iron out certain difficulties in the application of the Agreement, particularly when the financial framework was revised.
Alligevel har Fællesskabets budget været i stand til at klare nye opgaver, som primært er dukket op på grund af de betragtelige omvæltninger på internationalt plan i løbet af perioden.
The Community budget was nevertheless able to cope with new tasks, deriving mainly from the considerable international disruptions during this period.
Der kan ikke herske megen tvivl om, at de problemer, der har været, ville have været meget alvorligere, hvis man ikke havde haft den finansielle ramme, der blev skabt i 1988, og som har gjort det muligt at føre debatten inden for de aftalte grænser og regler.
There is little doubt that the problems encountered would have been far more acute in the absence of the financial framework imposed in 1988, which enabled the debate to be confined within agreed limits and rules.
De resterende revisioner har haft en mere teknisk karakter: muliggøreise af en mere regelmæssig udvikling af de samlede bevillinger til administrative udgifter, ef terfølgende korrektioner af tildelingerne til strukturfondene i lyset af den faktiske inflation, revurdering af tilbagebetalingerne til Spanien og Portugal efter disses tiltrædelse eller til medlemsstaterne i forbindelse med udgifterne til udlagring af landbrugsprodukter, hensyn tagen til udviklingen i tempoet i indfrielsen af forpligtelser i forbindelse med bestemte programmer (strukturstøtte til de nye tyske delstater, forskning).
The other revisions were of a more technical nature: to allow a more regular progression in the budget available for administrative expenditure, ex post adjustments to the appropriations for the Structural Funds in line with actual inflation, revaluation of the repayments to be made to Spain and Portugal following accession and to the Member States in respect of expenditure incurred on release of agricultural products from stock, allowance for the change in the rate of settlement of commitments under certain programmes (structural aid to the new German Länder, research).
A. En kontrolleret udgiftsudvikling
A — Orderly progression of expenditure
Den faktiske udvikling af den finansielle ramme
The actual shape of the financial framework
I overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale har rammen for de finansielle overslag været genstand for en række revisioner eller ændringer (syv i alt i løbet af perioden), så det blev muligt at iværksætte nye aktiviteter eller styrke eksisterende politikker.
Pursuant to the Interinstitutional Agreement, the financial perspective was revised or adjusted no less than
Denne samlede stigning dækker over, at udgifterne på en række områder som ventet har udviklet sig mere moderat, endog endnu mere moderat end forudset i 1988.
Table 2 below shows the changes (after adjustment and revision) in the financial perspective over the period 1988-92 in relation to the original table agreed.
Den faktiske anvendelse af de finansielle overslag 19881992
Actual application of the financial perspective 1988-92
Fordeling af det samlede loft for bevillinger til forpligtelser
Distribution of the total appropriations for commitments
Stigningstakt i faste priser 1992/1998
Rate of increase in real terms (1992/1988)
Tilbagebetalinger og administration Monetære reserver Bevillinger til forpligtelser i alt
Total appropriations for commitments Total appropriations for payments
Bevillinger til betalinger i alt
In total, the ceiling on expenditure was raised in real terms by 5.5% per year on average for appropriations for commitments, as opposed to the 3.9% originally planned.
En mere rigoristisk budgetforvaltning
More rigorous budget management
De faktiske landbrugsudgifter har holdt sig betragteligt under dette loft.
Actual agricultural expenditure remained well within this limit.
Ek straudgifterne på dette område som følge af den tyske genforening har således kunnet dækkes uden forhøjelse af retningslinjen.
The addi­tional cost in this field resulting from German unifica­tion could thus be covered without raising the guideline.
I overensstemmelse med de opstillede mål og i forlængelse af indførelsen af nye bestemmelser i finansforordningen har budgetforvaltningen på gennemførelsessiden udvist endog betragtelige forbedringer, især med hensyn til
Pursuant to the objectives adopted and following the new measures taken under the Financial Regulation, there were significant improvements in budget manage­ment from the point of view of implementation, espe­cially concerning:
— princippet om etårighed, der har ført til en betydelig reduktion, både i beløb og relativt, af bevillingsoverførsler fra et regnskabsår til et andet og af genopførelse af bevillinger
(i) the rule of annuality, with a hefty reduction, in amounts and in relative terms, of carry-overs from one financial year to the next and appropriations made available again;
— princippet om specificering, hvilket har ført til en betydelig reduktion af overførsler fra et kapitel til et andet i regnskabsårets løb.
(ii) the rule of specification, with a substantial reduc­tion in transfers between chapters during the finan­cial year.
Dette resultat skyldes mindre en dybtgående forbedring af de strukturelle vilkår på landbrugsmarkederne end en gunstig konjunkturudvikling.
The explanation for this result is to be found not so much in a thoroughgoing reform of the structural con­ditions on the agricultural markets as in a favourable economic climate.
Selv om retningslinjen er blevet overholdt, er landbrugsudgifterne fortsat meget følsomme over for eksterne parametre, og stabilisatorernes økonomiske virkninger har vist sig at være begrænsede.
Even though the guideline was re­spected, agricultural expenditure remained very sens­itive to external parameters and the economic effects of the stabilizers proved to be limited.
Under disse vilkår og i betragtning af de forpligtelser, der skal indgås på internationalt plan i forbindelse med GATT, er det bydende nødvendigt med en reform af landbrugspolitikken, så den drejes i retning af direkte støtteforanstaltninger knyttet til produktionskapaciteten i stedet for næsten udelukkende at hvile på et system med garanterede priser.
Under these circum­stances and in view of the commitments to be entered into at international level under GATT, reform of the common agricultural policy was essential, oriented towards direct aid reflecting production capacity, rather than being based almost exclusively on a system of guaranteed prices.
Desuden har bevillingernes udnyttelsesgrad i gennemsnit ligget betydeligt over det, der kunne konstateres i årene forud for reformen.
In addition, the average utilization rate of appropria­tions was considerably higher than had been observed during the years preceding the reform.
Også tempoet i indfrielsen af for pligtelser er blevet højere, både med hensyn til overslag og gennemførelse.
The commitment settlement rate was also stepped up, in terms of both estimates and implementation.
Til gengæld har der været en større forhøjelse end ventet i udgiftslofterne til strukturforanstaltninger til styrkelse af samhørigheden og især til Fællesskabets eksterne aktioner.
On the other hand, expenditure ceilings were raised more than planned for the structural operations asso­ciated with the cohesion objectives and especially for the Community's external action.
Endelig har Kommissionen taget en række skridt for at nå frem til en mere omkostningseffektiv praksis ved udformningen af påtænkte aktioner og tilrettelæggelsen af forvaltningen af dem.
Finally, the Commission took various measures to make a cost-effective approach more systematic in formulat­ing and organizing the management of proposed action.
B. Forbedring af budgetproceduren og budgetforvaltningen
Β — Improvement in the budgetary procedure and budget management
Selv om rammen for de finansielle overslag med mellemrum er blevet revideret opad har loftet for de samle de udgifter (og de faktisk afholdte udgifter) hele tiden holdt sig under loftet for de disponible egne indtægter.
C — Sufficient financial resources
Overholdelse afgrundprincipperne i den interinstitutionelle aftale
Adherence to the basic principles of the Interinstitu­tional Agreement
Udnyttelse af loftet for de egne indtægter
Use of the own resources ceiling
Loftet for egne indtægter
Own resources ceiling
Rammen for de finansielle overslag er blevet overholdt, både i henseende til god kendelse og gennemførelse af budgettet.
Total appropriations for payments entered in the budget and executed 1.12
— en moderat udvikling i udgiftsbehovet på landbrugsområdet området
The GNP resource was little used until 1990, but exceeded 20% of the budget in 1992.
Budget myndighedens to parter har forskellig holdning til, hvordan man skal finansiere nyopdukkede behov; Parlamentet ønsker at anvende den disponible margen un der loftet for de egne indtægter, mens Rådet foretrækker reallokering af bevillingerne inden for det enkelte udgiftsområde.
a moderate increase in requirements for agricul­tural expenditure;
— en hurtigere økonomisk vækst end oprindelig forud set, hvilket har ført til væsentligt højere disponible egne indtægter.
(ii) more rapid economic growth than initially forecast, leading to a considerably larger volume of available own resources.
D. De egne indtægters struktur
As far as the structure of own resources is concerned (see Graph 1 below), the percentage share of traditional
Trods reformen fra 1988 er der fortsat regressive ele­menter i ordningen for de egne indtægter, især.på grund af høje momsgrundlag i forhold til BNI i de mindst velstående medlemsstater.
Despite the 1988 reform, regressive elements remained in the system of own resources, principally on account of high VAT bases in relation to GNP in the least­prosperous Member States.
Således ligger momsgrundla­gene i Grækenland, Irland og Portugal, trods deres begrænsning til 55% af BNI, fortsat over Fællesskabs­gennemsnittet, der i 1992 var 49,3% af BNI.
Despite capping at 55% of GNP, the VAT bases of Greece, Ireland and Portugal remained above the Community average, which in 1992 amounted to 49.3% of GNP.
Udviklingen i de egne indtægter
Trends in own resources
BNI­indtægter (4. indtægt)
VAT revenue (third resource)
Egne traditionelle indtægter
Traditional own resources
Konsolidering af 1988-reformen på baggrund af målene i traktaten om Den Europæiske Union
The consolidation of the 1988 reform in the light of the objectives of the Treaty on European Union
I. Begrundelserne i »Delors-pakke« II bet burde tildeles tilstrækkeligt store midler, til at det kan varetage sine nye forpligtelser på internationalt plan.
(iii) to guarantee the development of the policies needed for the internal market to run smoothly and to provide the Community with sufficient resources to meet its new international responsibilities.
A. 1988-reformens resultater og forlængelse af de vigtigste instrumenter
A — The timetable imperatives: to renew the expired instruments of the 1988 reform and prolong its achievements
C. Fuldstændig gennemførelse af Maastricht-traktaten
C — The full application of the Maastricht Treaty
Eftersom man ikke på den regeringskonference, som havde til opgave at udarbejde traktaten om Den Europæiske Union, vedtog forslagene om en revision af traktatens finansielle bestemmelser, var der ikke sket nogen ændringer i de bestemmelser og den praksis, der lå til grund for fællesskabsbudgettet.
As the Intergovernmental Conference responsible for drawing up the Treaty on European Union did not adopt the proposals for revision of the financial provi­sions of the Treaty, the Community's budgetary proce­dure had to continue within the framework of the exist­ing provisions and practices.
Forhandlingerne om »Delors-pakke« II og ratifikationen af Maastricht-traktaten faldt af ovennævnte grunde sammen, og det er derfor ikke berettiget at tale om »regningen for Maastricht«, således som det undertiden gøres.
It is for the above reasons that the negotiations for the Delors II package and the procedures for the ratifica­tion of the Maastricht Treaty took place simultaneously and the term 'Maastricht bill' which is sometimes used, is unfair.
De finansielle overslag for 19881992 og den interinstitutionelle aftale, der blev indgået i 1988, udløb imidlertid ved udgangen af 1992.
On the other hand, the financial perspective 1988-92 and the Interinstitutional Agreement concluded in 1988 were due to expire at the end of 1992.
Da der heller ikke blev truffet nogen nye beslutninger om de egne indtægter, var 1992 ligeledes det sidste år, hvor der skete en gradvis forhøjelse af loftet over de egne indtægter, som blev fastfrosset ved 1,20% af BNI.
Likewise, in the absence of a new decision on own resources, 1992 marked the end of the gradual rise in the own resources ceiling, which would have been frozen at 1.20% of GNP.
Kommissionen har selvfølgelig taget hensyn til målsætningerne i traktaten om Den Europæiske Union i sine forslag. »Delors-pakke« II vil komme til at gælde i de første år af Maastricht-traktatens gennemførelse på samme måde som »Delors-pakke« I, der bidrog til gen nemførelsen af den fælles akt.
It is true that the Commission took account of the objectives of the Treaty on European Union in its pro­posals. The Delors II package will therefore flank the Maastricht Treaty during its first years in the same way as the Delors I package contributed to the implementa­tion of the Single Act.
Den nye traktats direkte indvirkning på budgettet er imidlertid beskeden, og det er op til institutionerne at beslutte, hvordan de krævede ændringer skal gennemføres.
Nevertheless, the direct budge­tary implications of the new Treaty are quite modest and leave the institutions a power of political appraisal regarding their implementation.
Eftersom Kommissionens opgørelse over de seneste års erfaringer var positiv, konkluderede den, at de finansielle overslag og den interinstitutionelle aftale burde forlænges for en ny periode. Der burde dog foretages visse forbedringer i lyset af de indhøstede erfaringer.
As the Commission's assessment of the experience of the past few years had been positive, it came to the conclusion that the financial perspective and the Interin­stitutional Agreement should be renewed for a further period, even though certain improvements could be made in the light of experience.
B. Nødvendige budgetmæssige beslutninger af hensyn til den fremtidige udvikling
Β — Decisions with budgetary consequences essential for the future
Den vigtigste budgetmæssige ændring i Maastricht-traktaten er oprettelsen af Samhørighedsfonden, der skal anvendes til at finansiere infrastrukturprojekter på transport- og miljøområdet i de lande, hvis BNI pr. capita er under 90% af fællesskabsgennemsnittet (Grækenland, Spanien, Irland og Portugal).
The main budgetary impact of the Maastricht Treaty is the establishment of the Cohesion Fund to finance infra­structure, transport and environment projects in coun­tries with a per capita GNP below 90% of the Commun­ity average (Greece, Spain, Ireland and Portugal) in order to support their efforts towards economic conver­gence in the context of economic and monetary union.
En række større budgetmæssige beslutninger var ventet, og det var derfor uomgængeligt nødvendigt at tage Fællesskabets finansielle rammer op til fornyet overvejelse. Der burde bl.a.:
Several decisions with major implications for the budget were expected, making review of the Community's fin­ancial framework inevitable.
— foretages en vurdering af den finansielle betydning af reformen af den fælles landbrugspolitik
(i) to take account of the financial impact of the re­form of the common agricultural policy;
— protokollen om økonomisk og social samhørighed, der er knyttet til traktaten, og som er et stærkt politisk signal om styrkelse af alle Fællesskabets regionalpolitikker
(i) the Protocol on economic and social cohesion an­nexed to the Treaty, which is a strong political signal in favour of strengthening all the regional policies of the Community;
— gøres status over strukturfondsreformen og vedtages en ny forordning, da den ramme, der blev fastlagt i 1988, faldt bort ved udgangen af 1993
(ii) the new powers allocated explicitly to the Commun­ity in a large number of sectors, such as transEuropean networks, education, industry, and cul-
— de nye kompetencer, som udtrykkeligt er tillagt Fællesskabet på flere områder, herunder de transeuropæiske net, uddannelse, industri, kultur osv., og
(ii) to take stock of the reform of the Structural Funds and to adopt a new regulation, since the framework established in 1988 would be expiring at the end of 1993;
som i visse tilfælde vil kunne forstærke Fællesskabets indsats på disse områder
ture, which in certain cases may imply stepping up Community action in these sectors; more slowly.
B. Konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh ') bestemmelserne om den fælles udenrigs- og sikker hedspolitik (FUSP) og samarbejdet om retlige og indre anliggender, hvori det fastsættes, at institutionernes administrative udgifter til disse politikker skal afholdes over fællesskabsbudgettet, og at driftsudgifterne ligeledes kan afholdes over fællesskabs budgettet, hvis der er enstemmighed herom i Rådet.
(iii) the provisions of the common foreign and security policy and of cooperation in the fields of justice and home affairs, which stipulate that the adminis­trative expenditure incurred by the institutions through the implementation of these policies is to be charged to the Community budget and that operating expenses may also be financed by the Community budget provided there is a unanimous decision by the Council.
Det Europæiske Råd gik ind for en gradvis stigning i loftet over de egne indtægter fra 1,20% til 1,27% af BNI i 1999 med en margen til uforudsete udgifter på 0,01% af BNI.
The European Council opted for a gradual rise in the own resources ceiling from 1.20 to 1.27% of GNP in 1999, allowing a margin for unforeseen expenditure of 0.01% of GNP.
Dette resulterer i et loft over bevillinger ne til betalinger af 1,26% af BNI i 1999, hvilket ikke er meget forskelligt fra de 1,29% af BNI, som Kommissionen foreslog i sit ændrede forslag.
This results in a ceiling on appropria­tions for payments of 1.26% of GNP in 1999, which is not very far from the ceiling of 1.29% of GNP put forward by the Commission in its amended proposal.
På grundlag af de skøn over den økonomiske vækst, som blev fastlagt i Edinburgh, vil Fællesskabet i 1999 således råde over 17 mia. ECU mere end i 1992.
On the basis of the economic growth assumptions used in Edinburgh, the Commission will have some ECU 17 billion more at its disposal in 1999 than in 1992.
Med hensyn til indtægterne besluttede Det Europæiske Råd at ændre strukturen i de egne indtægter med det formål at korrigere visse regressive aspekter af systemet gennem en styrkelse af den BNI-baserede »fjerde indtægt«, og det blev besluttet at opretholde den me kanisme, der anvendes til at korrigere budgetuligevægtene til fordel for Det Forenede Kongerige.
In respect of revenue, the European Council decided to alter the structure of own resources in order to correct certain regressive aspects of the existing system by in­creasing the significance of the GNP-based 'fourth re­source' and retained the mechanism for correcting bud­get imbalances in favour of the United Kingdom.
I februar 1992 fremlagde Kommissionen sine forslag til en ny finansramme med titlen »Fra Fællesakten til Maastricht-traktaten — Mål og midler« '), som dog er bedre kendt som »Delors-pakke« II.
In February 1992, the Commission presented its propo­sals for a new financial framework entitled 'From the Single Act to Maastricht and beyond: The means to match our ambitions',1better known as the 'Delors II package'.
Kommissionen foreslog, at man forhøjede det årlige loft for bevillinger til betalinger med 20 mia. ECU2) over 5 år, hvilket betød, at loftet over de egne indtægter gradvist skulle øges fra 1,20% af BNI i 1992 til 1,37% i 1997.
The Commission proposed raising the annual ceiling on appropriations for payments by ECU 20 bil­lion2over five years, which would mean raising the own-resources ceiling gradually from 1.20% of GNP in 1992 to 1.37% in 1997.
Med henblik på den kommende periode prioriterede Kommissionen følgende tre politiske områder:
The Commission drew up three major political priorities for the next period:
1. den økonomiske og sociale samhørighed, dvs. regionalpolitik til fordel for de mest ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet
(i) economic and social cohesion, i.e. regional policies in favour of the least-favoured regions of the Com­munity;
2. foranstaltninger udadtil afpasset efter ændringerne på verdensplan, og
(ii) external action to take account of changes in the international environment;