natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Såfremt det drejer sig om en retsakt, der skal have generel gyldighed (f.eks. en forordning), kan begrundelsen begrænses til en anførelse dels af de samlede omstændigheder, der har ført til retsaktens vedtagelse, dels af de almindelige målsætninger, den skal opfylde ; begrundelsen skal dog ikke nødvendigvis specificere, og så meget desto mindre bedømme, de faktiske omstændigheder, i henhold til hvilke retsakten er vedtaget (Saml. af Doms. retsafg. 1968, bind XIV, s. 143).
In the case of acts intended for general application (a Regulation, for example), the reasons may simply be an indication of the general situation which led to adoption of the act and the general objectives which it is designed to achieve; it need not necessarily specify, far less appraise, the facts which led to its adoption (See [1968] ECR 143).
På samme måde er det ved den begrundelse af beslutninger, der ligeledes er foreskrevet i artikel 190 EØF og 162 Euratom, tilstrækkeligt på en kortfattet, men klar og rammende måde at fremføre de vigtigste retlige og faktiske omstændigheder, som retsakten hviller på (Saml. af Doms. retsafg. 1963, bind IX, s. 143).
In the case of Decisions within the meaning of Articles 190 EEC and 162 Euratom it is sufficient to give a brief but clear explanation of the main points of fact and law on wich they are based ([1963] ECR 143).
e) Visse retsakter er karakteristiske derved, at begrundelserne ikke anføres, og at de derfor ikke indeholder betragtninger.
(e) It is characteristic of some acts that they state no reasons and they therefore contain no recitals.
For eksempel indeholder præmbelen i afgørelser truffet af repræsentanterne for regeringerne for Det europæiske Kul- og Stålfællesskabs med lemsstater meget ofte blot udtrykket "i forståelse med Kommissionen".
For example, the preambles of Decisions of the European Coal and Steel Community quite often state simply in the preamble "In agreement with the Commission".
I de engelske, franske, italienske og nederlandske tekster indledes hver betragtning med udtrykket "i betragtning af' eller dertil svarende udtryk.
In English texts, as in Dutch, French and Italian texts, recitals begin with the word "Whereas" (French : "considérant que") or its equivalent.
I de græske tekster anføres udtrykket svarende til "i betragtning af' kun én gang som indledning til samtlige betragtninger, og hver af disse læses i direkte fortsættelse heraf begyndende med det udtryk, der svarer til ordet "at".
In the Greek text the equivalent of the word "whereas" precedes the recitals as a whole, each one of which is introdeced by the equivalent of the French "que" (see previous paragraph).
I de danske tekster følger man altid - og de tyske i størstedelen af tilfældene -et andet system.
In Danish texts (always) and in German texts (in most cases) a different system is used, consisting of a single introductory formula followed by separate sentences.
Er der flere betragtninger, afsluttes hver af disse med et semikolon undtagen den sidste, der afsluttes med et komma.
If there is more than one recital, each recital is followed by a semi-colon except the last, which is followed by a comma.
Såfremt en betragtning omfatter flere led, der på fransk indledes med ordet "que" (uden bindeordet "et" (og)), sættes et semikolon foran dette.
When in the French and Greek texts the recital is divided up into several parts with each part beginning with "que" (or its Greek equivalent) (without the conjunction corresponding to "and") and ending with a semi-colon, in the English text each sentence must begin with "whereas" and end with a semi-colon.
På dansk indledes den første (eneste) betragtning med stort begyndelsesbogstav og de øvrige med små begyndelsesbogstaver.
If there is more than one recital, each recital is followed by a semi-colon in Danish and a full stop in German, except for the last which is followed by a dash in both languages.
De dispositive bestemmelser udgør retsaktens normative del.
The enacting terms form the legislative part of the act.
Verberne sættes på dansk i nutid, medens man på engelsk i almindelighed benytter udtryksformen "shall" med infinitiv ».
In French texts the verbs are in the present tense, but in the English the mandatory form of the verb ("shall
Fremtidsform skal så vidt muligt undgås2).
") is ι where it is absolutely necessary.
Udtrykket "bestemmelser" forud for titlen på en retsakt eller forud for den dispositive dels enkelte opdelinger er overflødigt (såvel i den dispositive del som under henvisninger, betragtninger og overalt i teksten i øvrigt), medmindre der blandt de pågældende bestemmelser er tale om nogle ganske bestemte, hvis art eller indhold man vil præcisere, eller om bestemmelser, der ligger uden for den pågældende tekst.
The use of the word "provisions "before the title of an act or before a subdivision of the enacting terms is otiose (both in the preamble and in the enacting terms) unless the provisions concerned are provisions whose nature or content is being described or provisions which do not figure in the text under consideration.
Eks. : - forordning . . . [artikel . . .] finder anvendelse i det tilfælde, der er omhandlet i stk. 1
e.g. : - Regulation . . . [Article . . .] shall apply
- med forbehold af artikel 5 men
- Subject to Article . . .
- bestemmelserne i forordning . . . [artikel . . .] om/vedrørende (idet der i dette tilfælde kun er tale om nogle ganske bestemte bestemmelser i forordningen eller artiklen og ikke samtlige bestemmelser som helhed)
- The provisions of Regulation ... [of Article...] concerning.... (part of the Regulation of Article).
1) Det bemærkes, at man i resolutioner og generelt ¡ bilag til retsakter af enhver type på engelsk anvender hjælpeverbet "will" og ikke "shall".
(1) In French the future tense will be used only :
1) når man specielt vil fremhæve tekstens fremtidige karakter, 2) når del drejer sig om at ændre en del af en retsakt (i praksis en aftale), der allerede er affattet i den ne form, eller 3) når den pågældende form, inden for visse sektorer, er international praksis.
(1) when a future action is to take place once only, (2) for partial amendment of acts (in practice, agreements) already worded in this way, and (3) when, for certain sectors, international practice so indicates.
Opdeling af de dispositive bestemmelser
Subdivision of the enacting terms
Betegnelse
Symbol
Anførelse
Method of reference
Bemærkninger
Category/ Nqme
I. Større opdelinger ''
I. Higher sub­divisions'1'
(i) del I, II (el.: første, anden del)
Part I, II
Del I, II (el.: Første, Anden del)
(in) Part I, II
­ Afdeling
­ Section
Afdeling 1, 2
Section 1, 2
(i) afdeling 1, 2
(in) Section 1, 2
Fortløbende nummerering, uafhængig af eventuelle mere omfattende (større) opdelinger 2 > eller ­ Nummer
Continuous numbering (even where there are higher subdivisions) ' ' or
Anvendes i visse henstil­linger, resolutioner og erklæ­
I, II (or A, B) I. (or A or 1) ...
Opdelinger uden overskrift
Independent subdivisions of an Article
Under­opdelinger
(numbered) none
­ Stykke
(in) the first paragraph
1., 2. el. uden betegnelse
­ Paragraph (unnumbered)
(i) første afsnit
(in) the first sub­paragraph
(i) første punktum
None in the first sentence
1) Når i samme tekst sådanne opdelinger omfatter en eller flere andre "større opdelinger", bør man undgå anvendelse af romertal på alle niveauer, men kombinere de forskellige muligheder (ordenstal­ord, romertal og arabertal).
(1 ) Where these subdivisions occur in the same text, the use of Roman numerals for each should be avoided; use should be made of a combination of the various possibilities (ordinal adjectives, Roman numerals, Arabic numerals).
2) Vedrørende nummering af senere indsatte artikler, se side 134, punkt 2.3.
(2) For the numbering of new Articles for insertion, see page 134, point 2.3.
3) Anførelse af underopdelinger under et sådant nummer eller litra : f.eks. "nr. I, litra a)" og "litra A, nr. 1).
(3) Method of referring to lower subdivisions of such points : e.g., "point I. (a)", "point A. (1)".
4) Anførelse af kombinationer af et sådant nummer og litra : f.eks. "litra a), nr. i)" og "nr. 1, i)".
(4) Method of referring Io combinations of such points : e.g., "point (a) (i)", "point (1) (i)".
5) Der henvises til "hovedet*1 (den indledende tekst til en opregning) ved hjælp af udtrykket "i indledningen".
(5) Reference tolhe introductory phrase maybe made bywords such as "at the beginning of, "the introductory words of" or "the introductory'part of".
Hovedet afsluttes altid med et kolon (:).
The introductory phrase ends with a colon (:).
Når man i et stykke anvender underopdelingerne litra og nr. uden indledende tekst, udgør disse i virkeligheden under­stykker, der afsluttes med et punktum.
When, within a paragraph, points (2), (b) etc. are not preceded by an introductory phrase they are deemed to be genuine sub­paragraphs and end with a full­stop (.).
6) Med henblik på en klar fremstilling frarådes anvendelse af "underled" (indrykket enkelt tankestreg) eller af "dob­belt­tankestreg" (=) i en opregning; eventuelt benyttes små romertal ("romanilos") : i), ii), osv.
(6) For purposes of presentation, " sub­indents" (additional indent further Io the right) and "double­indents" {=) should not be used in lists, etc.; if necessary, use should be made of (i), (ii) etc.
Regler for anførelse af opdelinger 5.3.1.
Rules for referring to the subdivisions of enacting terms
Anførelsens struktur a) Når man henviser til en bestemmelse, er det ofte nødvendigt at angive flere opdelinger for at præcisere det sted i teksten, hvor den findes.
(a) When reference is made to a provision, it is often necessary to indicate a number of subdivisions in order to situate the provision precisely.
Disse opde linger, hvis rækkefølge er bestemt ved deres placering i et over- og underordnelsesforhold, anføres i aftagende orden O.
In English texts, one proceeds from the particular to the general except in the case of numbered subdivisions of Articles.
For at gøre teksten så klar som mulig skal anførelsen slutte med den laveste opdeling i over- og underordnelsesforholdet indeholdende den pågældende bestemmelse.
The exact place in the text may also be indicated.
Ex. : - artikel 1, stk. 1, andet punktum, - stk. 1, tredje afsnit, i indledningen, - litra b), andet led.
e.g. : - the second sentence of Article 1 (1) - at the beginning of the third subparagraph of paragraph 1 - the second indent of point (b).
Yderligere forkortelser som f.eks. "art." og "§" i stedet for "artikel" og "stk." må ikke finde anvendelse.
"Art." for "Article" or "§" for "paragraph").
b) For så vidt angår de opdelinger, der i over- og underordnelsesforholdet er højere end den sidstnævnte, angiver man kun dem, der ikke er fælles for den anførte bestemmelse og den bestemmelse, i hvilken anførelsen sker.
(b) The only higher subdivisions to which reference is made are those which are not the same for the provision referred to and for the place where the reference is being made.
Eks. : Vil man under litra b), første led, i artikel 3, stk. 1, henvise til litra a), andet led, i samme stykke, skriver man under litra b) :
e.g. If reference has to be made in point (b) of Article 3 (1) to the second indent of point (a) of the same paragraph, the reference in point (b) would read :
... i litra a), andet led, og hverken ... i artikel 3, stk. 1, litra a), andet led, eller ... i litra a), andet led, i dette stykke.
... in the second indent of point (a) and not ... in the second indent of point (a) of Article 3 (1). nor ... in the second indent of point (a) of this paragraph.
Eks. : - i traktatens artikel 57, stk. 1, . . . - i forordningens artikel 10, stk. 2, andet afsnit. . . .
e.g. Article 2 and not Article 2 of Section I
- artikel 1 og 2, stk. 2, - artikel 2, stk. 3, og 4, litra b), - stk. 1, nr. 5, og 2, andet afsnit, b) I visse tilfælde kan fremgangsmåden dog forenkles.
(a) Where a number of subdivisions of the same type is listed without reference to any "lower" subdivisions, the name of the subdivision appears only once (in the plural).
Eks. : artikel 2, 3 og 4 og ikke artikel 24
e.g. : Articles 2, 3 and 4 and not Articles 2 to 4.
En opregning kan selvfølgelig omfatte anførelser, der ikke kan grupperes, og andre, hvor denne fremgangsmåde kommer til anvendelse.
(b) Where a number of subdivisions of the same type are listed and one or more of them are followed by "lower" subdivisions, the name is repeated before each subdivision which is followed by a "lower" subdivision and before each group of subdivisions not so followed.
Eks. : artikel 1, artikel 5, stk. 2 og 3, samt artikel 69, og ikke artikel 1, 5, stk. 2 og 3, samt 69,
e.g. : Article 1, Article 5 (2) and (3) and Articles 6 to 9 and not Articles 1, 5 (2) and (3), and 6 to 9.
1) Som i enhver opregninger det på dette sted overflødigt at tilføje ordet "inklusive", da alle anførte led per definition er indbefattet i en opregning.
(1) There is no need to add the word "inclusive" here, since every element cited is automatically included.
Såfremt der i en retsakt henvises til en opdeling i samme retsakt må ord som "ovenstående", "foranstående" eller "følgende" ikke anvendes i stedet for den nøjagtige henvisning til den pågældende opdeling.
When, within an act, reference is made to a subdivision of the same act, the words "above", "below" etc., must not be used instead of the exact reference to that subdivision.
Heller ikke bør den nøjagtige henvisning suppleres med de pågældende ord eller med udtryk som "ovenfor" og "nedenfor".
In addition, phrases such as "abovementioned" or "set out below" should not be added to the exact reference to the Article or subdivision thereof.
Endelig tilføjes udtrykket "/ denne forordning (artikel, stykke, osv.)" k tm. såfremt der er mulighed for misforståelse ').
Finally, the phrase "of this Regulation (Article, paragraph etc.)" should not be added unless there is a risk of ambiguity(I).
Eks. : I stk. 2 i en artikel skriver man, såfremt der heri henvises til stk. 1 i samme artikel :
e.g. : Within an Article, a reference in paragraph 2 to paragraph 1 of the same Article should read :
"fremgangsmåden i stk. 1" og ikke : ... i foregående stykke . . . eller : ... i stk. 1 ovenfor . . . eller (medmindre der er mudlighed for misforståelse) : ... i stk. 1 i denne artikel . . .
"The procedure laid down in paragraph 1 . . ." and not : ... in the preceding paragraph . . . nor : in paragraph 1 above . . . nor : (except to avoid ambiguity) ... in paragraph 1 of this Article . . . etc.
1) Vedrørende det franske ord "présent" bemærkes, at det på dansk, engelsk, nederlandsk og tysk i almindelighed gengives med udtryk, der er en oversættelse af det franske ord "ce".
(1) In this context "this" is always rendered in French texts by "présent".
Ved mulighed for forveksling med en anført forordning (artikel, stykke, osv.) anvendes på disse sprog dog undtagelsesvis den oversættelse, der egentlig svarer til det franske ord "présent".
"That" should be used in English texts where there is a risk of confusion with a Regulation, Article, etc. which has just been referred to.
BILAG OG VEDLAGTE RETSAKTER
ANNEXES AND ACTS ATTACHED
Bilag i egentlig forstand og vedlagte ikke­selvstændige retsakter a) Bilag til en retsakt indeholder i almindelighed tekniske bestemmelser og oplysninger, som af praktiske grunde ikke er indsat i selve den dispositive del af retsakten, og som ofte anføres i form af en liste eller et skema.
(a) The Annex generally contains technical rules or information which, for practical reasons, do not appear in the body of the act and which are often in the form of a list or table.
De dispositive bestemmelser skal altid på det mest hensigtsmæssige sted ved en henvisning (f.eks. "anført i bilaget", "anført i bilag I", "opregnet i bila­get") klart angive forbindelsen mellem disse bestemmelser og bilaget.
The enacting terms must always set out clearly, in the proper place and by means of a reference (e.g. "contained in Annex I", "set out in the Annex"), the connection between the provisions therein and the Annex.
Bilaget udgør stiltiende en integrerende del af den retsakt, til hvilken det er knyttet; kun i aftaler angiver man udtrykkeligt dette forhold mellem de to tekster (se litra b)).
The Annex is always implicitlyan integral part of the act to which it is attached and only in Agreements is the link between the two expressly stated (see point (b)).
Bilagenes form, udtryksmåde og nummerering følger ikke en fast model ».
In English the mandatory "shall" form should be avoided as faras is possible in Annexes.
b) Aftaler omfatter ofte ikke blot bilag i egentlig forstand, men også andre retsakter (vedlagte retsakter), som på grund af deres indhold udgør en inte­grerende del af aftalen (f.eks. erklæringer, protokoller og brevvekslinger) 2K
(b) Agreements often include not only annexes proper but also other acts which form an integral part thereof by reason of their content (e.g. Declarations, Protocols, Exchanges of Letters).(1)
Aftaler indeholder altid i en af de afsluttende bestemmelser en tekst, som udtrykkeligt præciserer, at disse bilag og vedlagte retsakter udgør en inte­grerende del af aftalen.
The text of Agreements must always contain, in one of the final clauses, a formula which expressly states that the annexes or annexed acts form an integral part of the Agreement.
Denne tekst kan være affattet på følgende måde : "Bilaget til denne aftale (Den protokol, der er knyttet til aftalen,) udgør en integrerende del af aftalen (denne).".
This formula usually is : "The Annex to this Agreement (the Protocol annexed to this Agreement) shall form an integral part thereof'.
Principielt skal disse ikke­selvstændige retsakter, med undtagelse af brev­vekslinger, ikke underskrives særskilt.
In principle, these non-autonomous acts, with the exception of exchanges of letters, are not signed separately.
2) Se også bemærkninger side 113, litra d).
(1) See also comments on page 153, point (d).
Vedlagte selvstændige retsakter
Autonomous legal acts attached
Man siger om selvstændige retsakter, der er vedlagt en anden retsakt, at de er knyttet til denne.
In a certain number of acts, the texts attached are described as being "attached" to the act.
Teksten til sådanne retsakter bærer ikke betegnelsen "BILAG".
The word "ANNEX" does not appear on these texts.
­ aftaler og afgørelser vedtaget af blandede organer, som skal gøres til gen­stand for en procedureakt fra Fællesskabet (forordning eller afgørelse om indgåelse af en aftale, forordning om gennemførelse af retsakter vedtaget .if blandede organer).
- Bilateral or unilateral Declarations and other supplementary acts which are linked to an Agreement without being an integral part thereof < "; - Agreements and Decisions of joint bodies which are the subject of a Community procedural act (Regulation or Decision concerning the conclusion of an Agreement, Regulation concerning the application of acts of joint bodies).
I en forordning eller en afgørelse om indgåelse af en aftale er det ikke nødven­digt i den artikel, hvorved aftalen godkendes, at nævne de supplerende retsak­ter, der udgør en integrerende del af aftalen, hvorimod det juridisk set er nødvendigt at nævne de vedlagte retsakter, der ikke udgør en integrerende del af aftalen.
In a Regulation or Decision concerning the conclusion of an Agreement, it is not necessary to mention the supplementary acts which form an integral part of the Agreement in the Article concerning the approval thereof. Mention must, however, be made of acts attached which do not form an integral part of the Agreement.
1) Vedrørende disse retsakter, se også side 113, de to sidste afsnit.
(1) See also page 113. first Iwo paragraphs.
Generelt a) Fodnoterne har i almindelighed til formål at angive henvisningen til det nummer af De europæiske Fællesskabers Tidende, hvori den nævnte retsakt er offentliggjort, eller eventuelt give en anden rent dokumentarisk oplysning.
(a) In general, footnotes give the reference to the number of the Official Journal of the European Communities in which the act referred to was published. They may also contain any other purely documentary information.
b) For at undgå eventuelle misforståelser bør man så vidt muligt undlade brugen af fodnoter til andre formål.
(b) In order to avoid any confusion, footnotes which have any other purpose should be avoided as far as possible.
Indholdet af sådanne fodnoter skal fortrinsvis indføjes i selve teksten til retsakten.
It is preferable to incorporate the content of such notes in the text of the act.
Oplysninger af denne art udgør dog - også selvom de er anført i fodnoter en integrerende del af retsakten, i det omfang de er viljesakter fra den ud stedende institution, og de pågældende oplysninger har således samme bindende virkning som retsaktens bestemmelser i øvrigt.
However, footnotes are an integral part of the act insofar as they are a result of the will of the institution which drafted them and they have the same binding force as the provisions in which they are found.
Dette er blandt andet tilfældet med de ofte forekommende bemærkninger, der er anført i fodnoter i bilag, og som refererer sig til toldpositioner (jf. Saml. af Doms. retsafg. 1973, bind I, side 649, marginalnote 14-17).
The same applies, inter alia, to the annotations referring to tariff headings which are frequently found in Annexes (see [1973] ECR 650, marginal notes 14 to 17).
Systemet med fortløbende nummering af siderne inden for hvert enkelt nummer af De europæiske Fællesskabers Tidende har været anvendt siden den 1. juli 1967 (EFT nr. 138); før dette tidspunkt var nummeringen fortløbende inden for et kalenderår.
The system of numbering the pages of the Official Journal by individual issues came into existence on 1 July 1967 (OJ No 138); before that date the page numbering was continuous throughout the year.
Opdelingen af De europæiske Fællesskabers Tidende i en L-udgave (Retsforskrifter) og en C-udgave (Meddelelser og oplysninger) blev indført den 1. januar 1968.
The subdivision of the Official Journal into "L" (legislation) and "C" (communication and information) series was introduced on 1 January 1968. Thus :
- før 1. juli 1967 : eks.: 1) EFT nr. 106 af 30.10.1962, s. 2553/62.
(')OJ No 174, 31.7.1967, p. 1.
- fra 1. juli 1967 til 31. december 1967 : eks.: 1) EFT nr. 174 af 31.7.1967, s. 1.
- since 1 January 1968 :
- fra 1. januar 1968 : eks.: 1) EFT nr. L 99 af 5.5.1970, s. 1.
(') OJ No L 99, 5.5.1970, p. 1.
AFFATTELSE AF PROCEDUREAKTER I FORBINDELSE MED FORHANDLING OG INDGÅELSE AF INTERNATIONALE AFTALER
DRAFTING OF PROCEDURAL ACTS CONCERNING THE NEGOTIATION AND CONCLUSION OF INTERNATIONAL AGREEMENTS < » 1.
Sondring mellem højtidelig procedure og forenklet procedure
Difference between solemn procedure and simplified procedure
Denne sondring er præciseret i en aftale af 1962 indgået i De faste repræde l­tanters Komité om Fællesskabets procedurer for indgåelsen af aftaler f < ­handlet af Kommissionen Uf­ dok. R/121/62 (AG 49), af 2. marts 19621 : "De faste repræsentanters Komité har givet sin tilslutning til vedtage Κ η af to procedurer, den ene højtidelig, den anden forenklet : a) den højtidelige eller udbyggede procedure, der bygger på sondringen mellem aftalens undertegnelse og dens indgåelse.
The difference was described in a 1962 Permanent Representatives Committee agreement (not available in English) which dealt with the procedures to be followed by the Community for the conclusion of agreements negotiated by the Commission. It provided as follows :
Denne procedine, der allerede har været anvedt ved vedtagelsen af associeringsaftalen med Grækenland, omfatter følgende faser :
"The Permanent Representatives Committee has agreed on the adoption of two procedures, one solemn and the other simplified :
­ undertegnelse af aftalen,
- signature of the agreement,
­ høring af Europa­Parlamentet i de i traktaten fastsatte tilfælde.
- consultation of the European Parliament where provided for by the Treaty,
­ Rådets indgåelse af aftalen, materialiseret ved en afgørelse, der træf­fes af Rådet, og hvis virkning er at forpligte Fællesskabet over l'or medkontrahenten(­erne) ;
- conclusion of the agreement by the Council, brought into being by a decision taken by the Council, which has the effect of binding the Community towards the co-contracting party or parties;