natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen arrangerede den 17.-19. januar i Athen den konference om energi og bæredygtighed for fremtidens europæiske byer, som det ærede medlem henviser til.
The Conference referred to by the honourable Member on energy and sustainability for European cities of the future was organised by the Commission between 17 and 19 January 1999 in Athens.
Det er den første af en række begivenheder om informationsviden, som Kommissionen har sat i værk efter vedtagelsen i december sidste år af EFs femte rammeprogram f or forskning.
It is the first in a series of information awareness events initiated by the Commission following the adoption, in December last year, of the 5th Research Framework Programme of the EC.
Den stiler som sådan efter at fremme kendskabet til politikere og forskere inden for udvalgte områder og har ikke til hensigt at skabe nye politikker.
As such, it aims at enhancing knowledge of policy makers and research actors in selected areas and is not intended to give rise to new policies.
Det ærede medlem vil vide, at særprogrammet »Energi, miljø og bæredygtig udvikling« der blev vedtaget i henhold til det femte rammeprogram indeholder en nøgleaktion »Fremtidens by og kulturarven«, der indeholder bestemmelser om rationel forvaltning af ressourcer, herunder energieffektivitet og -bevaring, om nye teknologier inden for bebyggede omgivelser, om nye strategier for transportsystemer og om beskyttelse og bevaring af kulturarven i bymæssig sammenhæng.
The honourable Member will be aware that the specific programme 'Energy, environment and sustainable develop ment' adopted under the 5th Framework Programme contains a key action 'City of tomorrow and cultural heritage' which provides for rational management of resources, including energy efficiency and conservation, for new technologies of the built environment, for new strategies for transport systems and for the protection and conservation of cultural heritage in an urban context.
Spørgsmål nr. 48 af Konstantinos Hatzidakis (H-0010/99)
Question No 48 by Konstantinos Hatzidakis (H-0010/99) Subject: Fourth EU-Cyprus financial protocol
Blandt målene i den fjerde finansprotokol EU-Cypern er bl.a. støtte til initiativer, der tager sigte på at løse det politiske problem på Cypern gennem finansiering af programmer, der vil være til gavn for begge samfund.
One of the objectives of the fourth EU-Cyprus financial protocol is to support initiatives aimed at a settlement of the political problem in Cyprus by funding programmes which will benefit both communities.
Den hidtidige velkendte intolerance fra tyrkisk-cypriotisk side og de betingelser, den stiller (fastfrysning af tiltrædelsesansøgningen og anerkendelse af pseudostaten), har desværre gjort det umuligt at anvende de pågældende bevillinger.
Unfortunately, however, the intransigence so far displayed by the Turkish Cypriots and the terms they have laid down (a freeze on the application for EU membership and recognition of the self-styled 'state') have not made it possible to use the appropriations concerned.
Eftersom den fjerde finansprotokol vil blive forlænget et år, bedes Kommissionen oplyse, om den ikke mener, at tiden nu er inde til at acceptere'forslag om foranstaltninger som f.eks. oprettelse af en fælles radiostation, bygning af et afsaltningsanlæg og finansiering af det tosprogede tidsskrift »Hade«, der udkommer i begge samfund, da sådanne foranstaltninger virkelig vil være til gavn for begge samfund, og ikke nødvendiggør et samtykke fra tyrkisk-cypriotisk side?
In view of the fact that the fourth financial protocol is due to be extended for a year, does the Commission not think that the time has come to approve proposals for projects such as setting up a bicommunal radio station, the construction of a desalination plant and funding of a bicommunal, bilingual magazine (Khate/Hade), which will in fact benefit both communities and do not require the consent of the Turkish Cypriot side?
Kommissionen er fuldt ud klar over de forsinkelser, som de finansielle foranstaltninger i den fjerde finansprotokol EU-Cypern lider under og beklager den manglende støtte til initiativer, der kan løse konflikten i Cypern og konkretisere fællesprojekter, der gør det muligt for de to cypriotiske samfund at nærme sig hinanden.
The Commission is well aware of the delays in using the appropriations under the fourth financial protocol with Cyprus, and regrets the lack of support for initiatives aimed at settling the conflict in Cyprus and for the implementation of bicommunal projects making it possible to bring together the two Cypriot communities.
Kommissionen takker det ærede parlamentsmedlem for de initiativforslag, han har fremlagt og bekræfter naturligvis sin støtte til foranstaltninger, der kan føre til en tilnærmelse mellem de to samfund, som udgivelsen af det tosprogede tidsskrift Hade, der udkommer i begge samfund.
The Commission thanks the honourable Member for his proposals on what action to take and, of course, confirms its support for projects which will bring the two communities together, such as the publication of the bicommunal, bilingual magazine, Hade.
Kommissionen gør desuden Europa-Parlamentet opmærksom på, at det ikke er planlagt at stille den fjerde finansprotokol i bero, men at det tværtimod er blevet besluttet at forlænge protokollens gyldighed indtil slutningen af 1999, for netop at gøre det muligt at bevilge de penge, der er afsat på EU-budgettet til tilnærmelse mellem de to samfund, der findes på øen.
Furthermore, it draws Parliament's attention to the fact that there are no plans to put the fourth financial protocol on ice; on the contrary, it has been decided to extend it until the end of 1999, for the very reason that this will allow the funds set aside in the Community budget to be used for the purpose of bringing together the two communities living on the island.
Spørgsmål nr. 49 af Niall Andrews (H-0041/99) Om: Charter for grundlæggende rettigheder Det tyske formandskab har erklæret, at det ønsker at indføre et EU-charter for grundlæggende rettigheder.
Question No 49 by Niall Andrews (H-0041/99) Subject: Charter of Fundamental Rights The German Presidency has indicated its wish to establish an EU Charter of Fundamental Rights.
Hvorledes forestiller Kommissionen sig, at et sådant charters målsætninger, anvendelse, rækkevidde og gennemførelse skal forme sig?
How does the Commission envisage the objectives, application, scope and enforcement of such a Charter?
Det tyske formandskabs initiativ om indførelse af et europæiske charter for grundlæggende rettigheder modtages med stor interesse fra Europa-Kommissionen, der i de sidste 20 år har prioriteret definitionen af de værdier, der er grundlaget for den europæiske opbygning.
For the past 20 years, the European Commission has regarded the definition of the values which are at the very heart of European integration as a priority issue. It therefore warmly welcomes the initiative taken by the German Presidency of the Council which seeks to establish a European Charter of Fundamental Rights.
Faktisk blev muligheden for et europæisk charter allerede foreslået af Kommissionen i 1979, da der blev tvivlet på den demokratiske legitimitet af fællesskabsretten i mangel af præcise henvisninger til menneskerettigheder og demokrati.
The Commission considered the option of a European Charter as long ago as 1979, when doubts were expressed as to the democratic legitimacy of the Community legal order on the grounds of the lack of explicit references to human rights and democracy.
Derfor foreslog Kommissionen to alternative løsninger: et charter eller en tilslutning til den europæisk konvention om menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.
At that time, the Commission presented two options: the establishment of a separate Charter or accession to the European Convention on Human Rights and Fundamental Freedoms.
Man holdt fast ved det sidste forslag, for man vurderede, at gennemførelsen ville være lettere, og at det hurtigt kunne vedtages i sin endelige form.
The second option was selected, on the grounds that accession would pose fewer problems and that it could be achieved over a shorter period of time.
Sådan blev det ikke, da den meddelelse, som Kommissionen sendte til Rådet i november 1990, der sigtede mod at opnå et forhandlingsmandat, som skulle definere betingelserne for tilslutningen, ikke fik et tilfredsstillende resultat.
That attempt came to naught because the Communication, presented by the Commission to the Council in November 1990, in which it sought a negotiating mandate defining the procedures for such accession, was not approved by the Council.
Rådet bad i april 1994 om en udtalelse fra Domstolen, som udtalte sig om, hvorvidt tilslutningen til den europæiske konvention var i overensstemmelse med EU-traktaten, og bekræftede i marts 1996, at Fællesskabet ikke havde kompetence til at tilslutte sig.
In April 1994, the Council sought the opinion of the Court of Justice. In March 1996, the Court ruled on the compatibility of accession to that Convention with the Treaty establishing the European Commuriity, finding that the Community did not have the power to accede to that Convention.
I betragtning af det foregående mener Kommissionen, at det tyske formandskabs initiativ om at udarbejde et europæisk charter for grundlæggende rettigheder skal have særlig opmærksomhed, for dette er ikke blot relevant i et historisk perspektiv, men også i perspektiverne for fremtiden, herunder særligt:
• Given the aforegoing, the Commission takes the view that the German Presidenc/s wish to establish a European Charter of Fundamental Rights is very interesting because it bears in mind not only past experience but also future prospects, in that it takes account of
— ikrafttrædelsen af Amsterdam-traktaten, som indfører respekten for menneskerettigheder og grundlæggende fri hedsrettigheder i de grundlæggende principper, og som udtrykkeligt henviser til den europæiske konvention om samme område,
— the implementation of the Treaty of Amsterdam, which enshrines respect for human rights and fundamental freedoms among the principles on which the European Union is founded and refers explicitly to the European Convention on that subject, and
— strategien fra Wien for Europa, der blev gentaget i konklusionerne fra Rådets møde i Wien (11. og 12. december),, som fastsætter en styrkelse af de europæiske initiativer for menneskerettigheder, inden for de fire emner som især optager de europæiske borgere og kræver en hurtig og effektiv handling.
— the Vienna Strategy for Europe, set out in the Conclusions of the Presidency of the Vienna European Council (11-12 December 1998), which includes firmer European action in the field of human rights among the 'four is sues of primary concern to European citizens where rapid and efficient action is necessary.
Kommissionen agter at samarbejde fuldt ud for at fremme gennemførelsen af dette initiativ i de forskellige undersøgelsesfaser om overvejelsen om definitionen af målsætningen og af dets iværksættelse, når denne bliver aktuel.
The Commission intends to cooperate fully with a view to facilitating progress on this initiative in its various stages of more detailed consideration of the definition of the objectives and, in due course, of its implementation.
Spørgsmål nr. 50 af Anna Karamanou (H-0046/99) Om: Forurening af Nestos-floden med radioaktivt affald fra Bulgarien
Question No 50 by Anna Karamanou (H-0046/99) Subject: Pollution of the River Nestas by radioactive waste from Bulgaria
Ifølge de beregninger, der er foretaget af de ansvarlige for gennemførelsen af Phare-programmet i Bulgarien, er der risiko for, at 12 millioner kubikmeter radioaktivt affald via Nestos-floden vil nå ud til den græske kyst. Affaldet kommer fra udgravninger ved de gamle uranudvindingssteder i Eleznitsa ca. 90 km fra den græsk-bulgarske grænse.
Those responsible for the implementation of the PHARE programme in Bulgaria estimate that there is a risk that twelve million cubic metres of radioactive waste from mining activity in the now disused uranium mines in the Eleznitsa region some 90 kilometres from the Greek-Bulgarian border may leak into the bed of the River Nestos and reach the Greek coast.
Til trods for, at udvindingen er standset for otte år siden, er de små dæmninger i de kunstige søer, som holder sammen på det radioaktive affald, i fare for at bryde sammen i tilfælde af uvejr. Affaldet vil i så fald forurene flodvandet og forgifte de vandførende lag helt ud til Middelhavet. Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at fjerne denne risiko for forurening af området samt sikre bevarelsen af den økologiske balance i de vandførende lag og det naturlige miljø i dette EU-område?
Although mining ceased some eight years ago, the small dams of the artificial lakes containing the radioactive waste could collapse in the event of a natural disaster, polluting the water of the river and contaminating the groundwater in the surrounding region and eventually reaching the Mediterranean.
Spørgsmål om de gamle uranudvindingssteder i de central- og østeuropæiske lande er blevet behandlet af Kommissionen i alle lande gennem flere år, multinationalt med Phare-midler, og mere specifikt i Bulgarien inden for rammerne af et nationalt Phare-program. Det overordnet mål er et opbygge en database om emnet og at fremme renoveringsprojekter.
The Commission has been tackling the problems with former uranium mines in all the Central and Eastern European countries concerned for several years now, using multinational PHARE funding and, more specifically in Bulgaria, as part of the national PHARE programmes.
Det blandede planlægnings- og tilsynsudvalg foreslog ved udvalgets forrige møde, der blev afholdt den 11. — 12. januar 1999 i Sofia at finansiere dette projekt med ca. EUR 12 millioner i 1999.
At its last meeting, which was held on 11 and 12 January 1999 in Sofia, the joint planning and monitoring commit tee proposed funding this project in 1999; the costs are estimated at around EUR 12 million.
I henhold til udvalgets forslag er de bulgarske myndigheder begyndt at forberede et projet, der gennemføres inden for rammerne af det grænseoverskridende finansieringsforslag
In accordance with the committee proposal, the Bulgarian authorities have started preparing a project which will be examined as part of the 1999 PHARE crossborder cooperation financing proposal.
Spørgsmål nr. 51 af Maj Theorin (H-0062/99)
Question No 51 by Maj Theorin (H-0062/99) Subject: Environmental brigades
Den kolde krigs afslutning har medført dybtgående forandringer i den sikkerhedspolitiske situation i verden.
The end of the Cold War has profoundly changed the security situation in the world.
Nye alvorlige trusler mod vores sikkerhed er opstået i form af miljøtrusler, flygtningestrømme, etniske modsætninger, terrorisme og international kriminalitet.
Serious new threats to our security have arisen in the form of environmental dangers, streams of refugees, ethnic conflicts, terrorism and international crime.
Agter Kommissionen at udarbejde en undersøgelse af de sikkerhedspolitiske miljøtrusler i Europa og at udvikle planer for oprettelse af europæiske beskyttelsesteam i tilknytning til militæret, der kan indsættes i tilfælde af miljøkatastrofer? tastrofer?
Does the Commission intend to conduct a study of environmental threats which have implications for security in Europe and to develop plans for European protection teams from the military sector to be deployed in environmental emergencies?
Kommissionen har ikke beføjelser inden for militæranliggender.
The Commission has no competence in military affairs.
Den har derfor ikke udarbejdet planer for brugen af militæret i tilfælde af miljøkatastrofer, ej heller har den planer om at udarbejde en undersøgelse om en sådan mulighed.
For this reason it has not developed plans for the use of military forces in an environmental crisis situation nor does it plan to carry out a study on such an eventuality.
Kommissionen vil se positivt på forslag, der kan føre til øget samarbejde med medlemsstater eller internationale organisationer med kompetence inden for dette område.
The Commission would look favourably upon suggestions leading to increased cooperation with member states or international organisations which are competent in this area.
I tilfælde af en nødsituation og som en del af Petersberg-opgaverne kunne der indsættes militærstyrker fra WEU-medlemslandene, der optræder under WEU's myndighed, til humanitære opgaver og redningsaktioner.
In the case of an emergency and as part of the Petersberg tasks, military units of WEU member states, acting under the authority of the WEU, could be employed for humanitarian and rescue tasks.
En sådan aftale ville naturligvis kræve en beslutning fra WEU-Rådet.
Naturally such an arrangement would require a WEU Council decision.
Endelig er der for nylig iværksat en række ekspertinformationsforbindelser mellem Kommissionen og NATO.
Finally a series of expert information contacts between the Commission and NATO have been initiated recently.
Et af de emner, der først skal behandles, er reaktionen i forbindelse med civile nødsituationer.
One of the subjects to be initially covered is reaction to civil emergencies.
Om: Mulige Euratom-lån til to ukrainske atomkraftværker
Question No 5 2 by Marialiese Flemming (H-0068/99) Subject: Possible Euratom loans for two Ukrainian nuclear power stations
I øjeblikket finder der en procedure sted i Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), idet det ukrainske energiforsyningsselskab Energoatom har anmodet om lån til færdiggørelse af to atomkraftværker i Khmelnitsky (blok 2) og Rovno (blok 4) — kort betegnet K2/R4.
The European Bank for Reconstruction and Development is currently processing an application for loans to the Ukrainian power undertaking Energoatom for the completion 'of two nuclear power stations, at Khmelnitsky (No 2 reactor) and Rovno (No 4 reactor) — K2/R4 for short.
I hvilken fase befinder proceduren sig med hensyn til Euratom-lånene til K2/R4?
What stage has the procedure reached?
Hvordan vurderer Kommissionen sikkerhedsforholdene i forbindelse med K2/R4, og bør der ikke ved en tildeling af EU-midler til Ukraine anvendes samme målestok for den nukleare sikkerhed, som dette er tilfældet for ansøgerlandene? dene?
How does the Commission assess the safety of K2/R4, and should not the granting of EU funds to the Ukraine be dependent on the same nuclear safety standards as apply to the countries applying for EU membership?
Efter hvilke kriterier vil anmodningen om disse lån blive imødekommet eller afvist?
On what criteria will these loans be granted or refused?
Ansøgningen om et Euratom-lån til færdiggørelsen og moderniseringen af de to reaktorer på Khmelnitsky og Rovno har været under overvejelse i Kommissionen siden 1994.
The application for a Euratom loan for the completion and upgrading of the two reactors at Khmelnitsky and Rovno is under consideration by the Commission since 1994.
På nuværende tidspunkt er alle nødvendige undersøgelser og konsultationer om nuklear sikkerhed, indvirkningen på miljøet, økonomiske samt finansielle aspekter stort set afsluttet, således at beslutningen kan træffes inden for nær fremtid (april).
At present all the necessary studies and consultati­ons concerning nuclear safety, environmental impact, economic and financial aspects have practically been com­pleted, so that the decision can be taken in the near future (April).
Dette gøres sideløbende med EBRD, der også skal træffe afgørelse om et lån til samme projekt.
This will be done in parallel with the EBRD which also has to decide on a loan for the same project.
På grundlag af relevante vurderinger, der blev foretaget inden for rammerne af låneansøgningen, særligt af en gruppe af eksperter fra medlemsstaterne, mener Kommissionen, at moderniseringsprogrammet i forbindelse med sikkerheden som forudset for disse reaktorer bidrager til opnåelsen af det overordnede mål om et sikker hedsniveau, der er i overensstemmelse med internationale standarder.
On the basis of relevant assessments made in the framework of the loan application, in particular by a Member States Expert Group, the Commission considers that the safety upgrading programme as envisaged for these reactors will contribute to achieve the overall objective of a safety level in accordance with international stan­dards.
For så vidt angår ansøgerlande, anvender Kommissionen det samme princip for alle projekter, for hvilke der modtages en Euratom-låneansøgning.
As far as applicant countries are concerned, the Commission applies the same principle to any project for which a Euratom loan application is received.
De kriterier, der anvendes af Kommissionen, når der skal træffes afgørelse om et Euratom-lån, er defineret i Rå dets afgørelse 94/179/Euratom af 21. marts 1994.
The criteria to be applied by the Commission when deciding on a Euratom loan are defined in the Council Deci­sion 94/179/Euratom of 21 March 1994.
For at et projekt kan være kvalificeret, skal det have modtaget alle nødvendige godkendelser fra den kompetente nationale myndighed, i dette tilfælde Ukraine, samt en positiv udtalelse fra Kommissionen økonomisk og teknisk set.
For a project to be eligible, it must have received all the necessary au­thorisation by the competent national authority, of Ukraine in this case, and a favourable opinion from the Com­mission in economic and technical terms.
I kraft af lukningen af Tjernobyl øger dette projekt også den nukleare sikkerhed i landet og regionen.
Through the closure of Chernobyl, this project will also increase nuclear safety in the country and in the region.
Ukraine har fået stor støtte til moderniseringen af dets fossile kraftværker som en del af den omfattende plan, der blev udarbejdet i aftalememorandummet mellem G7-landene, Kommissionen og Ukraine. Den inkluderer lån fra Verdensbanken, EBRD og bilaterale programmer (USD 1,1 milliard er bevilget og USD 1 milliard afventer bevilling).
There is a substantial support already provided to Ukraine for the modernisation of its fossil power plants as part of the comprehensive plan agreed in the Memorandum of Understanding signed between the G 7 countries and the Commission and Ukraine.
Fællesskabet har støttet denne indsats gennem teknisk bistand i henhold til Tacis-programmet (EUR 70 millionener i tilskud).
The Community has supported this effort through technical assistance under the TACIS programme (EUR 70 million of grant money).
Kommissionen vil snarest give Europa-Parlamentet oplysninger for at holde det helt ajour med dette projekt.
The Commission will supply shortly a detailed file to the EP in order to keep it fully informed on this project.
Spørgsmål nr. 5 3 af Joan Vallvé (H-0069/99) Om: Phare-CBC-programmet
Question No 53 by Joan Vallvé (H­0069/99) Subject: The PHARE­CBC Programme
I henhold til artikel B7-502 på 1999-budgettet vedrørende Phare-CBC-programmet skal to tredjedele af bevillingerne anvendes ved EU's ydre grænser og en tredjedel ved ansøgerlandenes andre grænser.
Under Article B7­502 of the 1999 budget relating to the PHARE­CBC Programme, two­thirds of the appropriation involved will be applied at the external borders of the EU and one­third at the other borders of the applicant countries.
Det er afgørende nødvendigt at gøre EU's ydre grænser mere vandtætte, hvis man ønsker at fremme integrationen af de østog centraleuropæiske lande.
The need to make the external borders of the EU more watertight is essential if the integration of the CEECs is to be facilitated.
Vil det samme forhold mellem bevillingerne blive anvendt næste gang, der gennemføres et program for grænseoverskridende samarbejde under Phare-programmet?
When a programme for cross­border cooperation under the PHARE programmes is next implemented, will the same proportions apply?
Den nye forordning om Phare-CBC-programmet, som Kommissionen vedtog den 18. december 1998, stiler mod at konsolidere og ajourføre phare-CBC-programmet, der blev påbegyndt i 1994 og forsøger i højere grad at tage hensyn til den udvidede førtiltrædelsesstrategi.
The new regulation concerning the PHARE cross­border cooperation (CBC) programme, adopted by the Commis­sion on 18 December 1998, aims at consolidating and updating the PHARE CBC programme initiated in 1994, and seeks to take better account of the enhanced pre­accession strategy.