natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EF­traktatens artikel 2, 3­3 B, 8­8 E, 39, 48­51, 75, 100­103, 117­127, 130 A­F, 235 samt EU­traktatens protokol (nr. 14) om social­ og arbejdsmarkedspolitikken, Euratom­traktatens artikel 1, 2 og 30­39, EKSF­traktatens artikel 2, 3, 46, 54­56, 58 og 68­69.
Articles 2, 3-3b, 8-8e, 39, 48-51, 75, 100-103, 117-127, 130a-f and 235 of the EC Treaty, Protocol (No 14) to the TEU on social policy, Articles 1, 2 and 30-39 of the Euratom Treaty and Articles 2, 3,46, 54-56, 58 and 68-69 of the ECSC Treaty.
Fuld beskæftigelse, forbedring af leve­ og arbejdsvil­kårene, arbejdsmarkedets parters deltagelse i økonomi­ske og socialpolitiske afgørelser, samt social og økono­misk samhørighed.
Full employment, improvement of living and working con ditions, involvement of management and labour in economic and social policy decisionmaking as well as economic and social cohesion.
Samtidig blev EP i højere grad inddraget i beslutningsproceduren, idet samarbejdspro­ceduren gælder for 118 A. Baggrunden for at indføre 118 A var dels ønsket om at sikre en højere og mere ens arbejdsmiljøstandard til gavn for alle arbejdstagere, dels at gennemførelsen af det indre marked nødvendiggjorde, at der blev indført regler, som forhindrede "social dumping", dvs. at virksomheder flyttede til områder med lavere standarder for at opnå en konkurrencefordel.
At the same time, Parliament became more involved in the decisionmaking procedure since Article 118a is subject to the cooperation procedure. The reasoning behind the introduction of Article 118a was partly the wish to secure higher and more uniform standards for the working environment for the benefit of all employees and partly the fact that Implementation of the internal market made it essential to bring in rules preventing 'social dumping', i.e. companies moving to areas with lower standards in order to gain a competitive edge.
Den europæiske fælles akt understregede også betydningen af at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet, hvilket kom til udtryk i de nye artikler 130 Α­D. Som følge af Fællesskabets udvidelse med Grækenland, Spanien og Portugal var det nemlig blevet vigtigt at formindske uligheden mellem de forskellige regioner i Fællesskabet.
The Single European Act also emphasized the importance of strengthening economic and social cohesion in the Community, which was reflected in the new Articles 130ad. The Community's enlargement to include Greece, Spain and Portugal had now made it important to reduce the inequalities between the various regions in the Community.
Disse nye artikler samt ændrin­gerne af artiklerne om Den Europæiske Socialfond (arti­kel 123­125) muliggjorde en reorganisering af de struk­turelle fonde, herunder af Socialfonden (*4.8.2.).
These new articles together with the changes to the articles concerning the European Social Fund (Articles 123-125) opened the way to reorganization of the Structural Funds, including the Social Fund (*4.8.2.).
Blandt mange europæiske aktører, herunder EP, voksede erkendelsen af, at der i tilknytning til gennemførelsen af det indre marked i højere grad skulle tages hensyn til de sociale aspekter, den såkaldte "sociale dimension".
There was a growing recognition among many on the European scene, including Parliament, that, when imple menting the internal market, greater account should be taken of the social aspects or what is known as the 'social dimension'.
Fællesskabspagten om de grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder
The Community Charter of the fundamental social rights of workers
I Strasbourg i december 1989 vedtog stats­ og rege­ringscheferne fra 11 medlemslande, alle på nær Det Forenede Kongerige, "Fællesskabspagten om de grund­læggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettighe­der", også kaldet "socialpagten" eller "det sociale charter".
In Strasbourg in December 1989 the Heads of State and Government of 11 Member States - with the UK opting out - adopted the Community Charter of the fundamental social rights of workers or 'Social Charter" for short.
Den bygger bl.a. på Europarådets socialpagt og ILO's konventioner og fastlægger en række sociale rettigheder, der skal garanteres på det europæiske arbejdsmarked.
Based on the Council of Europe's Social Charter and the ILO's Conventions, it lays down a range of social rights that are to be guaranteed in the European labour market.
Socialpagten omhandler rettighe­der inden for tolv hovedområder: arbejdskraftens fri bevægelighed; beskæftigelse og løn; forbedring af leve­og arbejdsvilkår; social beskyttelse; foreningsfrihed og kollektive forhandlinger; erhvervsud­dannelse; ligebehandling af mænd og kvinder; informa­tion og høring af, samt medindflydelse for arbejdstagere; beskyttelse af sikkerheden og sundheden på arbejds­pladsen; beskyttelse af børn og unge; ældre; handicap­pede personer.
The Social Charter dealt with rights in 12 main areas: freedom of movement of workers; employment and pay; improvement of living and working conditions; social protection; freedom of association and collective bargaining; vocational training; equal treatment for men and women; information, consultation and participation for workers; health protection and safety at the workplace; protection of children and young people; the elderly; the disabled.
Rom­traktaten indeholdt kun få og spredte bestem­melser om social­ og arbejdsmarkedspolitik.
The Treaty of Rome contained only a few scattered provisions on social and labour market policy.
Artiklerne 48, 49 og 51 omhandlede arbejdskraftens fri bevægelig­hed samt reglerne om social sikring for vandrende arbejdstagere, medens artiklerne 123­27 vedrørte Den Europæiske Socialfond.
Articles 48, 49 and 51 covered the free movement of labour and the social security rules for migrant workers, whilst Articles 123-127 dealt with the European Social Fund.
Rom­traktaten indeholdt ganske vist et afsnit om social­ og arbejdsmarkedspolitik (afnit VIII), men med undtagelse af artikel 119 om ligeløn var disse bestemmelser snarere politiske programerklæringer end retligt forpligtende regler.
The Treaty of Rome did contain a section on social and labour market policy (Title VIII), but, with the exception of Article 119 relating to equal pay, these provisions were more akin to political manifestoes than legally binding rules.
Socialpolitik blev betragtet som et vedhæng til den økonomiske politik og forblev i det store og hele en ledsagepolitik.
Social policy was considered as an adjunct to economic policy and remained broadly speaking an accompanying policy.
De eneste konkrete resul­tater der blev nået i perioden fra 1958 indtil 1974 (på trods af EP's mange initiativer), var derfor gennemførelsen af fri bevægelighed for arbejdstagere og den hermed forbundne socialsikring (*4.8.4.) samt oprettelsen af Den Europæiske Socialfond (*4.8.2.). i 1974 vedtog Rådet det første sociale handlingsprogram, hvori det understregede nødvendigheden af at sikre et tæt samar­bejde på det sociale område.
The only practical achievements recorded between 1958 and 1974 (despite many initiatives by Parliament) were therefore the implementation of freedom of movement for migrant workers and the associated social security arrangements (*4.8.4.) and the establishment of the European Social Fund (*4.8.2.). In 1974 the Council adopted the first programme of social action, emphasizing the need to ensure close cooperation in the social field.
Dette program blev starten på en mere aktiv socialpolitik i 70'erne.
This programme initiated a more active social policy in the 70s.
For at opfylde handlingsprogrammets målsætninger om forbedring af leve­ og arbejdsvilkårene for særligt sårbare grupper i samfundet vedtog Rådet dels direktiver (på ligestil­lingsområdet (*4.8.7.) og vedrørende sundhed og sikker­hed på arbejdspladsen (M.8.5.)), dels handlingspro­grammer for handicappede personer, for de fattige og for de ældre (M.8.8.).
In order to meet the action programme's objectives of improving living and working conditions for particularly vulnerable groups in society, the Council adopted directives (on equal opportunities (*4.8.7.) and on health and safety at work (*4.8.5.) as well as action programmes for the disabled, the poor and the elderly (*4.8.8.).
Hvad angår handlingsprogrammets målsætning om forbedring af arbejdstagernes vilkår og deres retsstilling i virksomhederne (M.8.6.) vedtog Rådet i 1970'erne direktiver om kollektive afskedigelser (75/129/EØF, som blev ændret i 1992), om arbejdstager­nes beskyttelse i tilfælde af overførsel af virksomheder (77/187/EØF) og om arbejdsgiverens insolvens (80/987/ EØF), en henstilling om gennemførelse af princippet om en 40­timers arbejdsuge og 4 ugers årlig betalt ferie samt en henstilling (82/857/EØF) om principperne ved­rørende pensionsalder.
As for the action programme's objective of improving the conditions of employees and their legal position in undertakings (*4.8.6.), the Council adopted, during the 1970s, directives on mass redundancies (75/129/EEC, amended in 1992), the safeguarding of employees' rights in the event of transfers of undertakings (77/187/EEC) and of an employer's insolvency (80/987/EEC), a recommendation on implementation of the principle of the 40-hour working week and four weeks' annual paid holiday as well as Council Recommendation 82/857/EEC on the principles relating to the age of retirement. ment.
Kommissionen udarbejdede samtidig et handlingspro­gram for gennemførelsen af socialpagten (KOM(89)0568), som indeholdt 47 forslag til initiativer, omfattende både forslag af bindende og ikke­bindende karakter.
At the same time, the Commission drew up an action programme implementing the Social Charter (COM(89)0568), containing 47 proposals for initiatives of various kinds, both binding and non-binding.
Vedtagel­sen af handlingsprogrammet gik langsomt, specielt hvad angik de bindende retsakter, som krævede enstemmig­hed.
Adoption of the action programme made slow progress, particularly as regards the binding legal acts which required unanimity.
Adskillige forslag er således endnu ikke vedtaget (6.12.1996) (se KOM(95)0184), f.eks. forslagene om med­arbejderindflydelse (*4.8.6.), om atypisk arbejde, om fri bevægelighed, om fysiske og kemiske agenser samt for­slaget om mobilitet for bevægelseshæmmede arbejdsta­
As a result, several proposals have still not been adopted (as at 6 December 1996) (see COM(95) 0184), e.g. the proposals on employee participation (*4.8.6.), atypical work, freedom of movement, physical and chemical agents and the proposal to assist workers with
96/34/EF om den rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af UNICE (Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i De Europæiske Fæl lesskaber), CEEP (Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder) og EFS (Den Europæiske Faglige Sam arbejdsorganisation).
Public Enterprises) and ETUC (European Trade Union Confederation).
(Et forslag om forældreorlov havde været blokeret I Rådet i adskillige år).
(A proposal on parental leave had been blocked in the Council for several years).
I forsøg på at 'deblokere' vigtige forslag og i lyset af succesen vedrørende direktivet om forældreorloven er arbejdsmarkedets parter for øjeblikket i gang med (efter proceduren i aftalens artikel 4) at forhandle om regler vedrørende "atypisk" arbejde.
In an attempt to break the deadlock on important proposals and in the light of the success with the parental leave directive, management and industry are currently in the process of negotiating rules for atypical work (in accordance with the procedure under Article 4 of the Agreement).
Fremtidsperspektiver gere (*4.8.8.).
reduced mobility (*4.8.8.).
Rådet vedtog et direktiv, 91/533/EØF, om arbejdsgivernes pligt til at underrette arbejdstagerne om vilkårene for arbejdskontrakter, men ellers lykkedes det især at vedtage direktiver vedrørende arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (artikel 118 A).
The Council adopted Directive 91/533/EEC on the obligation on employers to inform employees of the conditions applicable to their employ ment relationship but, otherwise, the main success has been the adoption of directives concerning health and safety of employees at work (Article 118a).
Således blev bl.a. direktiverne om arbejdstid, beskyttelse af gravide, beskyttelse af unge på arbejdspladsen samt sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for midlertidigt ansatte vedtaget med hjemmel i denne artikel.
For example, the directives on working time, the protection of pregnant women and young people in the workplace and on health and safety at work for temporary employees were adopt ed by the Council on the basis of this article.
Siden ind førelsen af artikel 118 A har EP, Rådet og Kommissionen haft divergerende opfattelser om dens fortolkning.
Since the introduction of Article 118a, Parliament, the Council and the Commission have held divergent views on its inter pretation.
Det Forenede Kongerige anlagde i 1994 sag mod Rådet ved EF-Domstolen (sag C-84/94) med påstand om annulation af arbejdstidsdirektivet, idet sagsøgeren mente, at artikel 118 A skulle undergives en snæver fortolkning og således ikke gav hjemmel til at vedtage regler om arbejds tid.
In 1994 the UK Instituted proceedings against the Council in the European Court of Justice (Case C84/94) with a petition for annulment of the directive on working time on the grounds that Article 118a should be subject to a narrow interpretation and did not therefore provide a basis for adopting rules on working time.
Domstolen udtalte i sin dom af 12.11.1996, at artikel 118 A ikke skulle fortolkes snævert.
The Court ruled in its judgment of 12 November 1996 that Article 118a should not be interpreted restrictively.
Denne vigtige dom støtter EPs synspunkt om en bred fortolkning af artikel 118 A.
This important judgment underpins Parliament's view that Article 118a should be interpreted broadly.
Maastrichttraktaten udvider Fællesskabets beføjelser på det social- og arbejdsmarkedspolitiske område.
The Maastricht Treaty increases the Community's powers in the social and employment spheres.
Fælles skabet skal herefter ikke blot fremme en højnelse af leve standarden, men skal også sikre et højt socialt beskyttelsesniveau.
From now on, the Community is supposed not only to work towards raising living standards but also to ensure a high level of social protection.
Socialfondens (*4.8.2.) opgaver udvides, og der indføres et helt nyt afsnit om uddannelse og erhvervsuddannelse (*4.16.0.).
The Social Fund's remit (*4.8.2.) is widened and a whole new section is inserted on education and vocational training (*4.16.0.).
(Vedrørende uddannelse skal den fælles beslutningsprocedure anvendes. Vedrørende faglig uddannelse skal samarbejdsproceduren anvendes.)
(The codecision procedure must be used for education and the cooperation proce dure for vocational training).
Med vedtagelsen af Maastrichttraktaten gælder der herefter to regelsæt på det social- og arbejdsmarkedspolitiske område: EF-traktaten, der omfatter alle fem ten medlemsstater og aftalen i "Protokol (nr. 14) om social- og arbejdsmarkedspolitikken", som Det Forenede Kongerige valgte ikke at deltage i.
The adoption of the Maastricht Treaty means that two sets of rules now apply in the social and employment areas: the EC Treaty cover ing all 15 Member States and the Agreement set out in the 'Protocol (No 14) on social policy' from which the UK opted out.
Selvom det er et mål i TEU at sikre et højt beskæftigelsesniveau, ligger kompetencen hos medlemsstaterne.
Even though one of the aims of the TEU is to ensure a high level of employment, responsibility rests with the Member States.
Siden slutningen af 1970'erne er arbejdsløshedsprocenten steget konstant og er nu oppe på næsten 11 %, svarende til over 18 mio. arbejdsløse i EU.
The rate of unemployment has continued to rise since the late 70s and is now almost 11% corresponding to more than 18 million jobless in the EU.
Dette er en uacceptabel situation og på Det Europæiske Råds møde i Essen i december 1994 blev det besluttet, at medlemsstaterne skulle koordinere deres politik og aktioner bedre og koncentrere deres indsats for at styrke beskæftigelsen omkring fem hovedområder: 1) styrke investeringen i erhvervsuddannelserne; 2) sikre at væksten skaber job; 3) mindske indirekte arbejdsomkostninger; 4) gøre arbejdsmarkedspolitikken mere effektiv; 5) igangsætte for anstaltninger for grupper, der er i fare for at blive udstødt af arbejdsmarkedet.
This is an unacceptable state of affairs and, at the European Council's meeting in Essen in December 1994, it was decided that the Member States should improve the coordination of their policies and measures and con centrate their efforts aimed at to boosting employment on five main areas: (1) more investment in occupational training; (2) ensuring that growth creates jobs; (3) reducing indirect labour costs; (4) a more effective labour market policy; (5) initiating measures for groups threatened with exclusion from the labour market.
Situationen er imidlertid som helhed for EU ikke forbedret væsentligt, selvom medlemsstaterne har forstærket deres indsats.
However, the over all situation in the EU has not markedly improved even though the Member States have stepped up their efforts.
Kommissionen fremlagde derfor i juni 1996 en meddelelse om "en indsats for beskæftigelsen i Europa", en tillidspagt (CSE(96)1) om en yderligere indsats for beskæftigelse for at få de offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter til at handle i fællesskab som led i en koordineret strategi.
In June 1996, the Commission therefore presented a communication on 'Action for employment in Europe: a confidence pact' (CSE(96)1) launching additional measures to boost employment with a view to securing joint action by the public authorities and the social partners as part of a coordinated strategy.
Aftalen i protokol nr. 14, der er knyttet som bilag til TEU, præciserer målene for social- og arbejdsmarkedspolitik ken efter de retningslinjer, der var indeholdt i socialpagten fra 1989.
The Agreement set out in Protocol No 14, which is annexed to the TEU, spells out the objectives for social and labour market policy in accordance with the guide lines laid down in the 1989 Social Charter.
Aftalen indeholder to væsentlige nyskabelser: ser:
The Agreement contains two significant innovations:
— arbejdsmarkedets parters rolle øges væsentligt, (M.8.6.);
— a major boost for the role of management and labour (*4.8.6.);
— der kan træffes afgørelser med kvalificeret flertal på følgende områder:
— decisions can be taken by qualified majority in the following areas:
• forbedring af arbejdsmiljøet for at beskytte arbejds tagere;
• improvements in the working environment to protect employees;
• arbejdsvilkårene; • information og høring af arbejdstagerne;
• working conditions; • information and consultation of workers;
• lige muligheder for mænd og kvinder på arbejds markedet og lige behandling i arbejdet;
• equal opportunities for men and women on the labour market and equal treatment at work;
• erhvervsmæssig integration af personer, der er udstødt af arbejdsmarkedet.
• occupational integration of people excluded from the labour market.
l 1983 afholdt EP en ekstraordinær samling om den stigende arbejdsløshed og den stagnerende jobskabelse, og det har siden i adskillige beslutninger bekræftet, at bekæmpelse af arbejdsløsheden er det største enkeltstående problem, Fællesskabet står overfor.
In 1983 Parliament held a special part-session on the issue of growing unemployment and stagnating job creation and has since then confirmed in several resolutions that the fight against unemployment is the single largest problem facing the Community.
EP var positivt over for initiativerne fra Essen-topmødet og forslaget om en tillidspagt.
Parliament was positive about the initiatives taken at the Essen Summit and the proposed confidence pact.
I sin beslutning af 13. marts 1996 [1] om regeringskonferencen bekræfter EP, at beskæftigelsespolitik bør være et centralt element i Unionens politik ker, og at der i traktaten bør indføres et nyt kapitel om "Union for beskæftigelse".
In its resolution of 13 March 1996 [1] on the IGC, Parliament confirms that employ ment policy should be a central element in the Union's policies and that a new chapter should be included in the Treaty entitled 'Union for employment'.
EP har været særdeles aktiv i bestræbelserne på at skabe ligestilling mellem mænd og kvinder, ligesom EP's indsats har været rettet mod at forbedre forholdene for samfundets mest sårbare grupper: handicappede personer, de fattige, de ældre samt de vandrende arbejdstagere.
Parliament has been particularly active in seeking to bring about equality of opportunity between men and women and has also focused on improving conditions for the most vulnerable groups in society: the disabled, the poor, the elderly and migrant workers.
EP er derfor stærkt utilfreds med Rådets passivitet hvad angår vedtagelsen af for slagene til nye handlingsprogrammer for de fattige og de ældre.
Parliament is therefore extremely dissatisfied with the Council's passiveness as far as the adoption of the proposals for new action programmes for the poor and the elderly is concerned.
EP insisterer på, at der sikres arbejdstagerne optimal beskyttelse hvad angår sundhed og sikkerhed
Parliament is urging optimum protection for the workforce with regard to health and safety
Med hjemmel i aftalen har fjorten medlemsstater vedtaget to vigtige retsakter: direktiv 94/45/EF om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg (se *4.8.6.) og direktiv
On the basis of the Agreement, 14 Member States have adopted two important pieces of legislation: Council Directive 94/45/EC on the introduction of European works councils (*4.8.6.) and Council Directive 96/34/EC on the framework agreement on parental leave concluded by UNICE (Union of Industrial and Employers' Confederations in Europe, CEEP (European Centre of
De fælles politikker på arbejdspladsen, gode arbejdsvilkår for alle arbejds tagere, også for midlertidigt ansatte og deltidsansatte, forbindelse med regeringskonferencen kræver EP bl.a., at der på området sociale anliggender og beskæftigelse skal anvendes kvalificeret flertal, og at den fælles beslutningsprocedure skal finde anvendelse.
March 1996 setting out its political priorities for the IGC, Parliament demanded qualified majority voting and application of the codecision procedure in the field of social affairs and employment.
Aftalen i protokol nr. 14 skal forbedres og indføjes i traktaten.
The Agreement in Protocol No 14 must be enhanced and Incorporated in the Treaty.
De vigtigste principper i socialpagten skal skrives ind i trak taten, og den nye traktat skal indeholde en forpligtelse for Kommissionen til at fremsætte forslag efter en bestemt tidsplan.
The key principles in the Social Charter must be incorporated in the Treaty and the new Treaty must contain a require ment that the Commission table proposals according to a fixed timetable.
EPOQUE-REFERENCER samt information, høring og medbestemmelse for arbejds tagerne.
at work, good working conditions for all employees includ ing temporary and part-time staff as well as information, consultation and involvement of employees.
Som nævnt har EP altid givet udtryk for, at artikel 118 A skulle gives en vidtgående fortolkning, således at alt, hvad der direkte eller indirekte i fysisk eller psykisk henseende berører arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, er omfattet.
As explained, Parliament has always taken the view that Article 118a should be interpreted broadly so as to cover everything that directly or indirectly affects either physically or mentally the health and safety of employees in the workplace.
EP mener lige ledes, at det er nødvendigt at skabe en balance mellem den økonomiske udvikling og sociale fremskridt og støttede fra starten ideen om en "social pagt".
Parliament also believes that it is essential to strike a balance between economic development and social progress and, from the outset, supported the con cept of a social charter.
EP ønsker også en udvidelse af virkefeltet for fællesskabsaktioner inden for social- og arbejdsmarkedspolitikken.
Parliament also wants to see an expansion of the scope for Community action in the area of social and labour market policy.