natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri Råstofudvinding Fremstillingsvirksomhed Elektricitets-, gas- og vandforsyning Bygge- og anlægsvirksomhed Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation
Agriculture, hunting, forestry and fishing Mining and quarrying Manufacturing Electricity, gas and water supply Construction Transport, storage and communication
(3) Foreløbige tal.
(3) Preliminary data.
Areal efter kategorier af arealanvendelse (1 000 ha)
Land area by land-use categories (1 000 ha)
Landbrugsareal efter juridisk status (landbrugsland = 100)
Agricultural land by legal status (agricultural land = 100)
Statsejede bedrifter Kooperativer Andre
State enterprises Cooperatives Others
Indeks for Industriproduktionen efter erhverv (NACE-kategorier) (faste priser, foregående år =100)
Index numbers of industrial production by kind of activity (NACE classification) (constant prices, previous year = 100)
(2) Foreløbige tal.
(2) Preliminary data.
Antal telefonabonnenter (pr. 1 000 indbyggere)
Number of telephone subscribers (per 1 000 inhabitants)
Antal indbyggere pr. bil
Number of inhabitant per 1 passenger car
Jernbaner (km pr. 1 000 km2
Railway network (km per 1 000 km
Jernbane og persontransport
Railway and passenger transport
Offentligt vejnet (km pr. 1 000 km2
National public road network (km per 1 000 km
0 Kun hovedbanegårde.
(2) Only main stations.
(3) Inkl. varevogne.
0 Including delivery truck.
Statistiske Basisoplysninger om Den Europæiske Union — 33. udgave
Basic statistics of the European Union — 33rd edition
Et udvalg af Unionens vigtigste statistikker og sammenligninger med en række andre europæiske lande, SNG, De Forenede Stater, Canada og Japan.
A selection of the European Union's basic statistics and a comparison with a number of other European countries, plus the the CIS, USA, Canada and Japan.
• Almene statistikker • Økonomi og finans • Befolkning og industri • Landbrug, skovbrug og fiskeri • Udenrigshandel • Tjenesteydelser og transport • Miljø
•general statistics •economy and finance •population and social conditions •energy and industry •agriculture, forestry and fisheries •foreign trade •services and transport •environment.
HUSSTANDSBUDGETUNDERSØGELSER I EU Metodologi og forslag til harmonisering
Methodology and recommendations for harmonization
Emne Befolkning og sociale forhold Serie Metoder
Theme Population and social conditions Series Methods
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1998
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1997
© De Europæiske Fællesskaber, 1998 Effertryk tilladt med kildeangivelse
© European Communities, 1997 Reproduction is authorized
TRYKT PÅ KLORFRIT BLEGET PAPIR
Printed on white chlorine-free paper
For at nå frem til en økonomisk og monetær union i Europa, som omtalt i Maastricht-traktaten, kræves der et mere indgående kendskab tii de sociale og økonomiske forhold i EU, og der kræves samtidig større sammenlignelighed mellem de statistiske oplysninger om disse forhold.
Progress towards an economic and monetary union in Europe, as set out in the Maastricht Treaty, calls for more in-depth knowledge and greater comparability of data on social and economic conditions in the EU.
Husstandsbudgetundersøgelseme er nogle af de mest omfattende husstandsundersøgelser, der gennemføres i alle EU-medlemsstaterne.
Household Budget Surveys (HBS) are among the most comprehensive household surveys, conducted in all Member States of the European Union.
I årenes løb er omfanget og indholdet af disse undersøgelser blevet kraftigt udvidet, hvilket har givet dem en særlig betydningsfuld rolle i EU's husstandsstatistik.
Through the years, their scope and content have expanded greatly, giving them a particularly important role in the Community statistics on households.
Selv om samtlige undersøgelser fokuserer på en analyse af forbrugsmønstrene hos private husstande fra forskellige befolkningsgrupper, har de nationale husstandsbudgetundersøgelser en meget forskellig struktur og udformning, og der er også store forskel på, hvilke emner der dækkes af undersøgelserne.
Despite the common focus of the surveys on the study of patterns of consumption of private households in different population groups, the national household budget surveys represent a diversity of structures and designs, as well as differences in the topics covered.
Med henblik på at få et større kendskab til disse forskelle og få dem reduceret, udarbejdede Eurostat i 1993 en metodologi0' for husstandsbudgetundersøgelser, som giver en række specifikke anbefalinger vedrørende mange tekniske spørgsmål. Det har imidlertid vist sig nødvendigt at ajourføre denne metodologi med henblik på at få indarbejdet en række nye anbefalinger.
In order to know more about this diversity and reduce it, Eurostat produced in 1993 a methodology' on Household Budget Surveys giving some specific recommendations on many technical issues.
De vigtigste ændringer i forhold til den tidligere publikation er følgende:
The main changes compared with the previous publication are as follows:
Der lægges mere vægt på at få fastlagt en fælles fremgangsmåde til opgørelse af husstandenes forbrugsudgifter og indkomst via undersøgelserne.
More emphasis is put on defining a common approach to measure consumption expenditures and income of households via the surveys.
Et nyt fælles sæt variabler, som er blevet drøftet i Eurostats arbejdsgruppe vedrørende husstandsbudgetundersøgelser, offentliggøres i et særskilt kapitel.
A new common set of variables, which has been discussed in the Eurostat Working Group on Household Budget Surveys, is published in a specific chapter.
Der indføres en ny harmoniseret nomenklatur vedrørende forbrug. COlCOP-nomenklaturen (klassifikation af privat konsum efter formål) er blevet tilpasset husstandsbudgetundersøgelsens behov og er derfor forenelig med lignende klassifikationer, som anvendes i forbindelse med nationalregnskaber og forbrugerprisindeks.
A new harmonized nomenclature regarding consumption is introduced: the COICOP (Classification Of Individual Consumption by Purpose) nomenclature has been adapted to the needs of HBS and is as a consequence compatible with similar classifications used in national accounts and consumer price indices.
Desuden har man med denne metodologi bestræbt sig for at registrere og beskrive forskellene i medlemsstaternes udersøgelser ved at foretage sammenligninger. Der tages udgangspunkt i de nationale undersøgelser, der er gennemført omkring referenceåret 1994.
Moreover, the present methodology strives to capture and describe the diversity between Member States from a comparative perspective, taking national surveys conducted around the reference year of 1994 as a basis.
Metodologien er resultatet af Eurostats løbende bestræbelser på at harmonisere undersøgelserne og gøre resultaterne fra undersøgelsen bredere tilgængelige.
It represents one of the continuing efforts of Eurostat to harmonize the surveys and make their results more widely accessible.
Eurostat er forpligtet til at hjælpe medlemsstaterne og andre interesserede lande med at forbedre deres undersøgelsesmetoder og -procedurer ved at opstille retningslinjer og yde direkte teknisk bistand.
Eurostat is committed to assisting Member States, as well as other interested countries, in the improvement of their survey methods and procedures through the provision of guidelines and direct technical support.
Med henblik herpå udgør denne undersøgelse således en omfattende metodologisk revision og indeholder samtidig en række tekniske anbefalinger.
To this end, the present study includes a comprehensive methodological review and a range of technical recommendations.
Undersøgelsen er foretaget af Eurostat under medvirken af de nationale repræsentanter, der deltager i Eurostats arbejdsgruppe vedrørende husstandsbudgetundersøgelser.
This study has been carried out by Eurostat with the help of the national delegates participating in the Eurostat Working Group on Household Budget Surveys.
Der skal lyde en særlig tak til medlemmerne af en lille task force bestående af repræsentanter fra Belgien, Spanien, Tyskland, Sverige og Det Forenede Kongerige, som har kommenteret og korrigeret tidligere udkast til denne publikation.
Special thanks are due to the members of a small Task Force consisting of representatives from Belgium, Spain, Germany, Sweden and United Kingdom who have commented on and corrected previous draft versions of this publication.
Publikationen er udarbejdet af Lene Mejer og Didier Denis i samarbejde med Vijay Verma.
The publication has been written by Lene Mejer and Didier Denis with the collaboration of Vijay Verma.
GENERELLE OPLYSNINGER OM HUSSTANDSBUDGETUNDERSØGELSERNE I EU-MEDLEMSSTATERNE
GENERAL INFORMATION ABOUT HOUSEHOLD BUDGET SURVEYS IN THE EU MEMBER STATES
Formålet med husstandsbudgetundersøgelserne 1.3.
The objective of Household Budget surveys 1.3.
Anvendelse af undersøgelsens oplysninger samt brugere 1.4.
Uses and users of survey information 1.4.
Undersøgelsestidspunkt, -hyppighed og -periode 1.5.
Timing, frequency and survey period 1.5.
EU-samarbejdet om husstandsbudgetundersøgelser
The EU wide cooperation on Household Budget surveys
STIKPRØVEPLAN 2.1. Dækning 2.2.
SAMPLE DESIGN 2.1.
Stikprøvestørrelse 2.3.
Sample size 2.3.
Stikprøveudtagning 2.4.
Sampling 2.4.
Stikprøvefordeling 2.4.1.
Sample allocation 2.4.1.
Flertrinsudvælgelse 2.4.2.
Multi-stage sampling 2.4.2.
Den endelige stikprøveenhed 2.5.
Ultimate sampling unit 2.5. Sampling frame 2.5.1.
HBU-stikprøven baseret på en anden større stikprøve 2.5.2.
Basing the Household Budget survey sample on another, larger sample 2.5.2. Master samples 2.5.3.
Totrinsudvælgelse 2.6. Stratificering 2.7.
Two-phase sampling 2.6.
Besvarelsesprocent 2.8. Substitution
Response rate 2.8.
UNDERSØGELSENS STRUKTUR OG INDHOLD
SURVEY STRUCTURE AND CONTENT 3.1. Recording period 3.2.
Undersøgelsesinstrumenter 3.3.
Survey instruments 3.3.
Undersøgelsesinterview 3.4.
Survey interviews 3.4. Questionnaires 3.5. Diaries 3.6.
Seneste betalingmetoden 3.6.3. Referenceperiode for aggregerede data
The last payment approach 3.6.3.
VIGTIGSTE BEGREBER OG DEFINITIONER 4.1. Definition af husstand 4.1.1. Husstanden som stikprøveenhed 4.1.2.
MAIN CONCEPTS AND DEFINITIONS 4.1.
Husstanden som selvstændig enhed 4.2.
The household as a substantive unit 4.2.
Medlemmer af en husstand 4.3. Husstandsoverhoved 4.4. Referenceperson 4.5.
Members of a household 4.3.
Definition af børn/voksne
Child-adult definition
UDGIFTS- OG/ELLER FORBRUGSOPGØRELSEN 5.1.
THE EXPENDITURE AND/OR CONSUMPTION APPROACH 5.1.
Bogføring af forbrug eller udgifter 5.2.
Recording of consumption or of expenditure 5.2.
Forbrug af husstandens interne produktion 5.2.1. Definition af intern produktion 5.2.2. Berørte husstandstyper 5.2.3.
Consumption of the household's internal production 5.2.1.
Opgørelsesmetode 5.2.4.
Evaluation method 5.2.4.
Opgørelsestidspunkt 5.3.
Time of evaluation 5.3.
Naturalydelser (indkomst i naturalier) 5.3.1.
Benefits (income) in kind 5.3.1.
Ydelsestyper 5.3.2. Opgørelse af naturalydelser 5.4.
Type of benefits concerned 5.3.2.
Beregnet lejeværdi 5.4.1.
Elements for the evaluation
Anbefalet beregningsmetode 5.4.3.
Recommended calculation method 5.4.3.
Andre fremgangsmetoder 5.5. Forsikring 5.5.1.
Other approaches 5.5.
Valg af standardbehandling 5.5.2.
The choice of a standard treatment 5.5.2.
Det specielle tilfælde "livsforsikring" 5.6.
The specific case of life assurance 5.6.
Gaver og overførsler 5.6.1.
Gifts and transfers 5.6.1.
Problemet med at behandle gaver og overførsler 5.6.2.
The problem of treating gifts and transfers 5.6.2.
Foreslåede løsninger 5.6.3.
Proposed solutions 5.6.3.
Lommepenge til børn 5.7.
Children's pocket money 5.7.
Sundhedsudgifter 5.7.1.
Health expenditure 5.7.1.
Opgørelse af det samlede forbrug af sundhedsydelser 5.7.2.
Measure of total health consumption 5.7.2.
Sundhedsudgiftsmetoden 5.8.
The health expenditure approach 5.8.
Uddannelsesudgifter 5.9.
Education expenditure 5.9.
Bogføring af afbetalingskøb 5.9.1. Beløb som skal medregnes 5.9.2.
Recording of hire-purchases 5.9.1.
Bogføringstidspunkt 5.10.
Moment of recording 5.10.
Andre emner 5.10.1.
Other topics 5.10.1.
Hasardspil 5.10.2.
Games of chance 5.10.2.
Skatter og afgifter 5.10.3.
Duties and taxes 5.10.3.
Køb af bolig samt boligforbedring 5.10.4.
Purchase of housing and home improvements 5.10.4.
Køb af brugte varer 5.11.
Purchase of second hand goods 5.11.
Samlet opgørelse (resumé) 5.11.1. Skema 5.11.2.
Overall evaluation 5.11.1.
Specifikke anbefalinger efter emne og land 5.12.
Specific recommendations by topic and country 5.12.
HBU'erog nationalregnskaber
Household Budget surveys and national accounts
OPGØRELSE AF HUSSTANDSINDKOMSTER 6.1.
MEASURING THE INCOME OF HOUSEHOLDS 6.1.
Begrebet disponibel indkomst 6.1.1. Primær indkomst 6.1.2. Sekundær indkomstfordeling 6.1.3.
The concept of disposable income 6.1.1.
Sammensætningen af husstandenes disponible indkomst 6.2.
The composition of the disposable income of households 6.2.
Nettoindkomst i forbindelse med HBU'erne 6.2.1.
Net income in the context of the Household Budget surveys 6.2.1.
Behandling af skatter og obligatoriske sociale bidrag 6.2.2.
The treatment of taxes and obligatory social contributions 6.2.2.
Indkomst i andet end penge 6.2.3. Formueindkomst og leje 6.2.4. Andre overførsler 6.2.5. Individuel indkomst og husstandsindkomst 6.2.6.
Nonmonetary components of the income 6.2.3.
Opgørelse af indkomst ved hjælp af indkomstgrupper 6.2.7.
Estimation of income using income brackets 6.2.7.
Anvendelse af administrative registre til opgørelse af indkomsten 6.2.8.
Use of administrative registers to estimate income 6.2.8.
Liste over variabler foreslået af Eurostat 6.2.9.
List of variables proposed by Eurostat 6.2.9.
Specifikke anbefalinger efter emne og land 6.3. Referenceperioder 6.3.1. Kontinuerlig bogføring 6.3.2. Retrospektive interview med fast eller mobil referenceperiode 6.4.
Specific recommendations per subject and country 6.3.
Erfaringer fra Det Europæiske Fællesskabs husstandspanel og De Forenede Nationers anbefalinger 6.4.1.
Experience of the European Community Household Panel and recommendations of the United Nations 6.4.1.
Det Europæiske Fællesskabs husstandspanel (ECHP) 6.4.2.
The European Community Household Panel (ECHP) 6.4.2.
De Forenede Nationers anbefalinger
Recommendations of the United Nations
HARMONISERING AF LISTEN OVER VARIABLER OG AF NOMENKLATUREN FOR VARER OG TJENESTEYDELSER 7.1.
HARMONIZATION OF THE VARIABLE LIST AND THE NOMENCLATURE ON GOODS AND SERVICES 7.1.
Baggrund 7.2. Listen over EU-variabler 7.2.1.
Context 7.2.
Basisvariabler 7.2.1.1. Identifikation, vægtning, geografiske og demografiske data 7.2.1.2.
The basic variables 7.2.1.1.
Uddannelse 7.2.1.4. Forsikring 7.2.1.5.
Education 7.2.1.4.
Boligforhold 7.2.1.8.
Housing 7.2.1.8.
Afledte variabler 7.2.2.1.
Derived variables 7.2.2.1.
Husstandens størrelse og størrelsesækvivalent 7.2.2.2. Husstandstype 7.2.2.3.
Household size and equivalent size 7.2.2.2.
Erhvervsaktivitet og økonomiske forhold 7.2.2.4.
Activity and economic situation 7.2.2.4.
Aggregerede forbrugsudgifter 7.3.
Aggregated consumption expenditure 7.3.
Den reviderede vare- og tjenesteydelsesnomenklatur (COICOP-HBS) 7.3.1.
The revised goods and services nomenclature (COICOP-HBS) 7.3.1.
Strukturen i databasen 'husstandsbudgetundersøgelser' hvad angår variablerne i forbrugsudgifterne (HE) 7.3.2. Strukturen i COICOP-HBS
Structure of the database 'Household Budget Surveys' for the variables on consumption expenditures (HE) 7.3.2.
Kontrol af data fra HBU'en 8.1.1. Konsistenskontrol 8.1.2. Anomalikorrektion 8.1.3. Inputkontrol 8.1.4.
Checking data from the Household Budget Survey 8.1.1.
Kvalitetskontrol ved hjælp af eksterne kilder 8.2.
Quality control using external sources 8.2.
Behandling af manglende data 8.2.1.
Treatment of missing data 8.2.1.
Opsporing af manglende data 8.2.2.
Detection of missing data 8.2.2.
Imputering af manglende data 8.3.
Imputation of missing data 8.3.
Vægtning af data 8.3.1.
Weighting of data 8.3.1.
Rummæssig vægtning 8.3.2.
Spatial weighting 8.3.2.
Tidsmæssig vægtning
Temporal weighting
Forbrugsudgiftsniveauet 9.2.
The levels of consumption expenditure 9.2.
Forbrugsudgifternes struktur 9.3. Indkomst 9.4.
The structure of consumption expenditure 9.3.
Bolig og varige forbrugsgoder 9.6.
Housing and durables 9.6.
Husstandskendetegn 9.7.
Household characteristics 9.7.
Oversigt: liste over tabeller
Summary: list of tables
PERSPEKTIVERNE FOR HBU'ERNE 10.1.
DEVELOPMENT OF HOUSEHOLD BUDGET SURVEYS 10.1.
Indførelse af årlige undersøgelser 10.2.
Annualisation of surveys 10.2.
Indførelse af årlige undersøgelser med små stikprøvestørrelser 10.3.
Introducing annual surveys with small sample size 10.3.
Indførelse af ny teknologi
Introduction of new technology
Bilag 1: Beskrivelse af undersøgelserne i medlemsstaterne Bilag 2: COICOP-HBS med forklarende bemærkninger Bilag 3: Beskrivelse af undersøgelserne i EFTA-landene
Annex 1: Survey profiles of Member States Annex 2: COICOP-HBS with explanatory notes Annex 3: Survey profiles of EFTA countries
GENERELLE OPLYSNINGER OM HUSSTANDSBUDGETUNDERSØGELSERNE I EU-MEDLEMSSTATERNE
GENERAL INFORMATION ABOUT HOUSEHOLD BUDGET SURVEYS IN THE EUROPEAN UNION MEMBER STATES
Husstandsbudgetundersøgelseme er stikprøveundersøgelser, som gennemføres i de fleste lande over hele verden, herunder EU-medlemsstaterne.
The Household Budget surveys are sample surveys carried out in most countries all over the world including in the EU Member States.
De oplysninger, der indsamles ved undersøgelserne, dækker en bred vifte af poster vedrørende private husstandes forbrugsudgifter og indkomst, opsparing og gæld, husstandskendetegn osv. (se bilag 1 "Beskrivelse af undersøgelserne i medlemsstaterne" vedrørende yderligere oplysninger om undersøgelserne i de enkelte medlemsstater, kapitel 3 vedrørende en mere generel beskrivelse af undersøgelsernes indhold og kapitel 7 vedrørende Eurostats liste over anbefalede variabler).
The information collected via the surveys covers a wide variety of items concerning consumption expenditures and income of private households, savings and indebtedness, household characteristics etc. (See annex 1 on Survey Profiles for more information on each Member State's survey, chapter 3 for a more general description of the content of the surveys and chapter 7 for the Eurostat recommended variable list).
I denne publikation anvendes udtrykket "husstandsbudgetundersøgelse" som generel betegnelse for samtlige undersøgelser (i det følgende forkortet HBU).
In this publication the term 'Household Budget Survey' is used as a general name covering all the EU surveys. It is abbreviated HBS.
På nationalt plan har undersøgelsen forskellige navne, som f.eks. familiebudgetundersøgelsen ("Enquête Budgets des Families") i Frankrig, indkomst- og forbrugsstikprøveundersøgelsen ("Einkommen und Verbrauchstichprobe") i Tyskland og familieudgiftsundersøgelsen ("Family Expenditure Survey") i Det Forenede Kongerige, men i det væsentlige dækker alle undersøgelser samme emner.
At national level the survey is called a number of different names, such as the Family Budget Survey ('Enquête Budgets des Familles') in France, The Income and Consumption Sample Survey ('Einkommen und Verbrauchstichprobe') in Germany and the 'Family Expenditure Survey' in the United Kingdom. Essentially, all the surveys cover the same topics.
Oplysningerne i denne publikation er baseret på følgende nationale undersøgelser:
The information shown in this publication is based on the following national surveys:
I nogle lande hviler gennemførelsen af undersøgelsen på et retsgrundlag i form af en generel statistiklov med bestemmelser om indsamling af statistikker (Spanien, Italien) eller en særlig lov med bestemmelser om indsamling af oplysninger om private husholdningers forbrugsudgifter (Tyskland).
Some countries have a legal framework for conducting the survey either in terms of a general statistical law governing the collection of statistics (Spain, Italy) or a specific law specifying the circumstances related to collecting information on the consumption expenditure of private households (Germany).
I alle medlemsstater deltager husstandene frivilligt i undersøgelsen.
Participation of the households in the survey is voluntary in all Member States.
I alle landene er det de nationale statistiske kontorer, der gennemfører undersøgelserne.
The surveys are conducted by the national statistical offices in all the countries.
Formålet med husstandsbudgetundersøgelseme
The objective of Household Budget surveys
Det egentlige formål med at gennemføre HBU'er er for alle medlemsstaters vedkommende at finde frem til de vægte, som anvendes ved beregning af forbrugerprisindeks og/eller leveomkostningsindeks.
The narrow purpose of conducting HBSs is, in all the Member States, to obtain the weights which are used for the construction of consumer price indices and/or cost of living indices.
For at kunne beregne disse vægte er det nødvendigt at råde over undersøgelsesoplysninger om sammensætningen af en husstands forbrugsudgifter med henblik på at få fastslået, hvilken relativ betydning der skal gives til forskellige grupperinger i indeksene.
In order to obtain these weights it is necessary to get survey information on the composition of a household's consumption expenditure for the relative importance to be given to different groupings in the indices.
I bredere forstand er formålet med at gennemføre en forbrugsundersøgelse at give et billede af private husholdningers levevilkår i et bestemt område og på et bestemt tidspunkt.
The purpose of conducting a HBS in a more broad sense is to give a picture of living conditions of private households in a defined area and time.
Sigtet med undersøgelserne er således at give et nøjagtigt billede af en privat husstands samlede forbrug og udgifter med en tilstrækkelig detaljeret opdeling i forhold til husstandskendetegn som f.eks. indkomst, socioøkonomiske kendetegn,
The aim of the surveys are, in this sense, to give a precise picture of a private household's total consumption and expenditures broken down in sufficient detail as a function of household characteristics such as income, socioeconomic characteristics, size and composition, degree of urbanisation, region etc.
HBU'erne er således flerformålsundersøgelser, som har mange anvendelsesmuligheder og brugere.
Hence HBSs are multi-purpose surveys which cater for a large number of uses and users.
Med hensyn til bredde og detaljeringsgrad af de leverede oplysninger er undersøgelserne en værdifuld informationskilde vedrørende de økonomiske og sociale levevilkår for husstande og enkeltpersoner i EU-medlemsstaterne.
In terms of the broadness and detail of information supplied, the surveys are an invaluable source on economic and social living conditions of households and individuals in the EU Member States.
Anvendelse af undersøgelsens oplysninger samt brugere
Uses and users of survey information
Anvendelsen af undersøgelserne viser, at undersøgelserne er flerformålsundersøgelser.
The use of the surveys reflects that the surveys are multi-purpose in character.
Traditionelt er oplysningerne fra undersøgelserne blevet anvendt til opdatering af de vægte, der bruges til at beregne forbrugerprisindeks.
Traditionally, the survey information has been used for updating the weights used for constructing the consumer price indices.
Som sådanne har undersøgelserne en lang historie.
As such most of the surveys have a long history.
I mange lande startede undersøgelserne med at opgøre forbrugsmønstrene for nogle få udvalgte typer husstande, som f.eks. lønmodertagerhusstande i byområder.
In many countries, the survey started off by measuring the consumption patterns of a few selected types of households as for example wage earner households in urban areas.
Nogle undersøgelser startede så tidligt som i slutningen af sidste århundrede (f.eks. i de skandinaviske lande), men de blev ikke gennemført særligt hyppigt og var af begrænset omfang.
Some surveys were started as early as the end of the last century (for example in the Scandinavian countries) but they were infrequent and limited in scope.