natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— Europa-Parlamentets og Rådets beslutning af 7. marts 1997 [9] om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet.
March 1997 [9] on a series of guidelines for the transEuropean telecommunications networks.
Denne beslutning fastsætter mål og prioriteter samt hovedlinjerne i de påtænkte aktioner.
It established objectives, priorities and the broad lines of the action envisaged.
Blandt de valgte prioriteter er der applikationer, som bidrager til økonomisk og social samhørighed (aktioner til for del for mindre gunstigt stillede regioner, navnlig landdistrikter og randområder, og identificering og eliminering af svagheder og mangler, der hindrer effektiv sammen kobling og interoperabilitet), samt udvikling af de grund læggende net, navnlig satellitnet.
Priorities included applications contributing to social and economic cohesion (action on behalf of leastfavoured regions, particularly rural and peripheral regions, eliminating weak points and missing links to create complete Interconnection and interoperability) and the development of basic networks, including satellite net works.
— for elektricitetsnettenes vedkommende: tilslutning af højspændingsforbindelser og udbygning af sammenkoblingen af disse net;
• increasing transmission, reception and storage capacities.
EP har målbevidst støttet en særlig politik for transeuropæiske net.
Parliament strongly supported the transEuropean net work policy.
På transportområdet krævede Parlamentet, at der blev vedtaget et direktiv om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog.
In the field of transport it insisted on the adoption of the directive on the interoperability of the European HST network.
For telekommunikationens vedkommende forlangte Parlamentet, at de manglende forbindelsesled blev etableret, navnlig hvad angår EURO-ISDN og de integrerede bred båndsnet.
In the case of telecommunications it called for the completion of missing links, notably for the Euro-ISDN and integrated broadband networks.
Parlamentet ændrede ordlyden af 1995-beslut-ningen om retningslinjer for udvikling af EURO-ISDN, især i den hensigt at gøre det til et offentligt forsyningsnet (beslutninger af 13. juni og 21. september 1995).
It amended the working of the 1995 decision laying down the guidelines for ISDN development, in particular to create a public service network (resolutions of 13 June and 21 September 1995).
— Europa-Parlamentets og Rådets beslutning af 9. november 1995 (2717/95/EF) [8] om retningslinjer for udvikling af EURO-ISDN (tjenesteintegreret digitalnet) som et transeuropæisk net.
— European Parliament and Council Decision of 9 November 1995 (2717/95) [8] on a series of guidelines for the development of the integrated services digital network (ISDN) as a transEuropean network.
Denne beslutning opstiller mål, prioriteringer og visse projekter af fælles interesse med det formål at udvikle en vifte af tjenestey
The decision defines the objectives, priorities and common-interest projects for developing a range of services based on the Euro-ISDN in the prospect of a future European broad band communications network.
[1] Høringsprocedure: CSA3982 (LEG=3) [2] Høringsprocedure: CSA3732 (LEG=3) [3] Høringsprocedure: CSA3742 (LEG=3) [4] Fælles beslutningsprocedure: COD94098 (LEG=4) [5] Samarbejdsprocedure: SYN94112 (LEG=4) [6] Samarbejdsprocedure: SYN94010 (LEG=4) [7] Fælles beslutningsprocedure: COD94009 (LEG=4) [8] Fælles beslutningsprocedure: COD0495 (LEG=4) [9] Fælles beslutningsprocedure: COD95124 (LEG=4)
[1] Consultation procedure: CSA3982 (LEG=3) [2] Consultation procedure: CSA3732 (LEG=3) [3] Consultation procedure: CSA3742 (LEG=3) [4] Codecision procedure: COD94098 (LEG=4) [5] Cooperation procedure: SYN94112 (LEG=4) [6] Cooperation procedure: SYN94010 (LEG=4) [7] Codecision procedure: COD94009 (LEG=4) [8] Codecision procedure: COD0495 (LEG=4) [9] Codecision procedure: COD95124 (LEG=4)
FINANSIERING AF DE TRANSEUROPÆISKE NET
FINANCING THE NETWORKS
• rentegodtgørelser kan ikke overstige 10% af inve steringsomkostningerne;
• interest-rate subsidies may not exceed 10% of the investment cost;
I traktaten (artikel 129 C, stk. 1) er det fastsat, at Fælles skabet kan støtte medlemsstaternes finansielle indsats (additionsprlncippet) til fordel for projekter af fælles interesse i form af:
Article 129c(1 ) states that for projects of common interest the Community may support the financial efforts of the Member States (on the principle of additionality) through:
• investeringen kan samfinansieres i undtagelses tilfælde, hvor andre former for finansiel støtte ikke er hen sigtsmæssige, under forudsætning af, at samfinansieringen sker på en sådan måde, at de øvrige nødvendige ressourcer mobiliseres.
• the investment may be cofinanced in exceptional cases where other forms of financial support are unsuitable and provided that the other resources required are mobilized.
— Derefter fastsættes kriterierne for projektudvælgelse:
— It then lays down the project selection criteria:
— og, for transportnettenes vedkommende, gennem støtte fra Samhørighedsfonden.
— feasibility studies; — loan guarantees; — interest-rate subsidies; and
• bidrag til opfyldelse af de mål, der er opstillet for nettene;
• projects must contribute to achieving the purposes of the networks;
• bidrag til de økonomiske mål i Kommissionens hvidbog ("Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse");
— in the case of transport networks, subsidies through the Cohesion Fund.
Direkte finansiering via fællesskabsbudgettet a. Principperne
Direct financing through the Community budget
• iboende levedygtighed: finansieringspakkens solidi tet, den private sektors deltagelse og nødvendigheden af Fællesskabets intervention.
• there must be an environmental impact assess ment;
Principperne blev fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 [1] af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for trans europæiske net.
Laid down by Council Regulation 2236/95 [1] of 18 September 1995 on general rules for granting Community financial support.
• der kan ske samfinansiering af forundersøgelser, hvis offentlige myndigheder deltager i markant omfang;
• feasibility studies can be cofinanced if there is substantial participation by public bodies;
I Fællesskabets almindelige budget er der opført bevillinger under budgetposterne i afsnit B5-7 (transeuropæiske net) og undersektion B6 (forskning og udvikling).
Budget headings are entered in Title B5-7 (TransEuropean networks) and Subsection B6 (Research and development) of the general budget.
Der er indgået følgende forpligtelser (i mio. ecu):
Commitments were as follows (In ECU million):
Andre finansieringsformer a. Fællesskabets strukturfonde
Private sector support a. Community structural funds
— Den Europæiske Fond for Regionaludvikling: Fonden engagerer sig kun i regioner, som hører ind under dens målgruppe i overensstemmelse med den fortrinsstilling, som øområder og randområder indtager ifølge artikel 129 B, og kun som et supplement til national offentlig finansiering (additionsprincippet som inkorporeret i artikel 129 C).
— The European Regional Development Fund: provides support only in regions fulfilling its objectives in accordance with the preference given to island and peripheral regions by Article 129b, and only to top up national public funding (on the principle of additionality set out in Article 129c).
Allerede i 1961 opregnede Kaptein-betænkningen alle de problemer, der på daværende tidspunkt måtte løses snarest muligt, og det blev foreslået, at man oprettede en europæisk investeringsfond for transportsektoren med offentlig, privat og international kapital og, om nødvendigt, anden kapital fra EF-institutionerne.
As long ago as 1961 the Kaptein report proposed setting up a European investment fund for the transport sector to be financed by public, private and international capital, and possibly also capital provided by the Community institutions.
— Samhørighedsfonden udøver sit virke ud fra de samme principper, men kan kun arbejde i fire land (Grækenland, Irland, Spanien, Portugal).
— The Cohesion Fund acts in a similar manner, but can only provide support in four countries, Greece, Ireland, Spain and Portugal.
I forbindelse med vedtagelsen af forordning (EF) nr. 2236/95 fremsatte EP ændringsforslag, som først og fremmest havde til formål at skabe større klarhed omkring kriterier, mål og procedurer, således at man kunne opnå større sikkerhed og åbenhed for stater og operatører; ændringsforslagene sigtede desuden på at udvikle et partnerskab mellem den offentlige og den private sektor.
In the legislative procedure for adopting Regulation 2236/95 Parliament tabled a series of amendments, designed mainly to improve the definition of criteria, objectives and procedures, in order to provide more security and transparency for the Member States and operators and develop partnership between the public and pri vate sectors.
EIB-lån er ikke underlagt territoriale begrænsninger, men ydes ud fra bankmæssige kriterier: finansiel gennem førlighed (tilbagebetalingsevne) samt teknisk og miljømæssig gennemførlighed.
EIB loans are not subject to territorial restrictions but are granted on the basis of banking criteria: financial feasibility (the ability to repay), and technical and environmental suitability.
Den Europæiske Investeringsfond giver garantier på de samme betingelser.
The EIF provides its guarantees on the same conditions.
EPOQUE-REFERENCER [1] Samarbejdsprocedure: SYN94065 (LEG=4)
EPOQUE REFERENCES [1] Cooperation procedure: SYN94065 (LEG=4)
Traktaterne inde holder imidlertid mange bestemmelser, der kan danne grundlag for en fælles Industripolitik.
— by providing resources from the Community budget (ERDF, Social Fund, R & D Funds);
Industripolitik kan betragtes som en samlet anvendelse af de almindelige traktatbestemmelser inden for industrien eller enkelte industrisektorer med henblik på at bestemme farten for ressourcefordelingen mellem og inden for de enkelte industrisektorer.
— by approving loans under the ECSC, which are financed from interest on other loans and are intended for undertakings in the coal and steel sector;
En væsentlig drivkraft bag EU's industripolitik har været de initiativer til oprettelse af det indre marked som var indeholdt I Kommissionens hvidbog om "gennemførelse af det interne marked" (KOM(85)0310).
While the ECSC Treaty and the Euratom Treaty may be regarded as having established policy for two key industrial sectors, the EEC Treaty, which covers all sectors of the economy, does not make any reference to a specific industrial policy.
Et integreret marked skal give europæisk industri de fordele, som dets amerikanske og japanske konkurrenter allerede har i kraft af deres store indre markeder.
However, the Treaties contain many provisions on which a common industrial policy can be based.
Disse fordele består i de muligheder, som er forbundet med masseproduktion, specialisering, stordrift, tværnationalt samarbejde mellem virksomheder, teknisk standardisering, forskning, innovation samt investering og licitation på fællesskabsplan.
An industrial policy may be construed as the over all application to industry or to certain sectors of industry of all the general Treaty provisions with a view to accelerating the process of resource allocation among and with in the various sectors.
Med Maastrichttraktaten fastsættes i artikel 130 retsgrundlaget for en fælles industripolitik (EF-traktatens artikel 130).
The Maastricht Treaty (Article 130) provides a legal basis for a common industrial policy.
Det giver Kommissionen mulighed for at foreslå specifikke foranstaltninger til styrkelse af den europæiske industris konkurrenceevne.
It enables the Commission to propose specific measures to improve the competitiveness of European industry.
Kommissionen skal dog indhente enstemmigt vedtaget tilsagn fra Rådet for at kunne iværksætte industripolitiske aktioner.
However, the Commission must have the Council's unanimous support to conduct industrial policy operations.
— gennem overførsel af midler fra Unionens budget (EFRU, Socialfonden, forsknings- og udviklingsfonde);
— by approving European Investment Bank loans;
— gennem ydelse af EKSF-lån, finansieret gennem lån tagning og forbeholdt virksomheder inden for kul- og stål sektoren;
— by granting aid through the New Community Instrument (NCI), which is particularly important for small and mediumsized enterprises.
— gennem ydelse af lån fra Den Europæiske Investeringsbank; ringsbank;
The objective of an EU industrial policy is to improve the competitiveness of European industry and thereby the employment situation.
Målet for EU's industripolitik er at forbedre europæisk industris konkurrenceevne og dermed beskæftigelsessituationen. tuationen.
In 1990 the Commission proposed a coherent industrial policy concept in its communication 'Industrial Policy in an open and competitive environment' (COM(90) 0556).
I store træk består industripolitik af:
Broadly speaking, industrial policy consists of:
— gennem ydelse af lån på grundlag af Det Nye Fæl lesskabsinstrument (NIC), som er af særlig betydning for små og mellemstore virksomheder.
— general measures for the further development of the internal market and for the establishment of a European economic and monetary union (in this sense, industrial policy forms part of the general economic policy);
— generelle foranstaltninger, der sigter mod videreudvikling af det indre marked og oprettelse af en europæisk økonomisk og monetær union (i denne betydning indgår industripolitikken som et led i den almindelige økonomi ske politik);
— external commercial policy (anti-dumping policy; bilateral and multilateral trade agreements with implications for individual industrial sectors);
I 1990 foreslog Kommissionen en sammenhængende industripolitisk strategi i sin meddelelse med titlen "Industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret miljø" (KOM(90)0556).
In its White Paper 'Growth, competitiveness, employment — the challenges and ways forward into the 21st century' published in late 1993 (COM(93) 0700) the Commission referred to the particular importance of expanding research and technological development, adjusting education and training systems and accelerating the installation of transEuropean networks, especially in the areas of transport, telecommunications and energy, in a part nership between the public and private sectors.
— ekstern handelspolitik (antidumping-politik, bilaterale og multilaterale handelsaftaler, der berører de enkelte industrisektorer);
— social and regional policy (when the industrial reconversion process has unacceptable social and regional consequences);
— konkurrencepolitik (retlige instrumenter med henblik på at gribe ind over for markedsmekanismer, der ikke fungerer godt, og kontrollere statsstøtteordninger);
— the strengthening of cooperation among European enterprises.
I hvidbogen med titlen "Vækst, konkurrenceevne, beskæf tigelse - udfordringer og veje ind i det 21. århundrede" (KOM(93)0700) fremhævede Kommissionen i slutningen af 1993 bl.a. den særlige betydning af en udbygning af forskningen og en styrkelse af den teknologiske udvikling, en tilpasning af uddannelsessystemerne og en frem skyndet etablering af de transeuropæiske net - navnlig på områderne transport, telekommunikation og energi -som led I et partnerskab mellem den offentlige og den private sektor.
In March 1995, the Commission submitted its report (SEC(95) 437 final) on "Implementation of Council Resolutions and Conclusions on Industrial Policy".
— forsknings- og udviklingspolitik;
The Council had called for this report in its resolution of 8.11.1994.
— styrkelse af samarbejdet mellem europæiske virksomheder. somheder.
The Commission reviews the state of competitiveness of European industry in an annual report.
I en snævrere betydning består EU's industripolitik af særlige foranstaltninger, der er vedtaget for bestemte industrisektorer, samt de bevillinger, der er afsat til dette formål.
In a narrower sense, the Community's industrial policy extends to specific measures for certain industrial sectors and the resources provided for this purpose.
I marts 1995 forelagde Kommissionen sin rapport (SEK(95)0437) om "Gennemførelse af Rådets resolutioner og konklusioner om industripolitik".
The Community has become involved in certain European industries because of their relatively poor per formance in the world market.
Rådet havde i sin resolution af 8. november 1994 opfordret Kommissionen til at udarbejde denne rapport.
The competitive challenges, in both high-tech and traditional industries, can no longer be met by national industrial policies.
Kommissionen gennemgår europæisk industris konkurrenceevne i en årsberetning.
The process of industrial restructuring is thus closely linked to the phenomenon of economic interdependence.
På baggrund af de problemer, der er forbundet med industriel omstrukturering, fører EU en politik med det formål at nå to målsætninger.
Given the problems posed by industrial restructuring, the EU pursues a policy designed to achieve two objectives.
Først og fremmest må der iværksættes direkte aktioner til bekæmpelse af krisen i EU's vigtigste industrisektorer.
Firstly, direct action is taken to resolve the crisis in the main industrial sectors.
Kommissionen har opstillet en række kriterier for disse aktioner, som bl.a. tager sigte på
The Commission has adopted certain criteria for such action.
Baggrunden for, at Fællesskabet har udviklet en industripolitik, er, at visse europæiske industrier har klaret sig relativt dårligt på verdensmarkedet. En industripolitik på nationalt plan kan ikke længere leve op til udfordringerne, som følge af konkurrencen både inden for avanceret teknologi og de traditionelle industrier.
The initiatives taken to complete the internal market, which were announced in the Commission's White Paper 'Completing the Internal Market' (COM(85) 0310), gave the Community's industrial policy a major boost.
Den industrielle omstruktureringsproces hænger således i meget høj grad sammen med gensidig økonomisk afhængighed.
An integrated market will give European industry the advantages already enjoyed by its American and Japanese competitors in their large internal markets. These advantages
De fælles politikker
Common policies out forgetting the needs of the regions and the external ramifications of industrial policy.
I sin beslutning af 11. juli 1991 (A3-0177/91) om industripolitik støttede EP en fælles industripolitik baseret på et åbent og velordnet marked med en klar strategi for uddannelse og forskning samt forbedring af virksomhedernes muligheder.
Development in Information Technology), BRITE-EURAM (Basic Research in Industrial Technological for Europe/ European Research on Advanced Materials), JET (Joint European Torus) and RACE (Research and Development in Advanced Communications Technology in Europe).
Det offentliges rolle skulle være at skabe rammerne for en socialt og miljømæssigt bære dygtig industriel udvikling uden at tabe regionernes behov og industripolitikkens eksterne følgevirkninger af syne.
The Commission actively monitors developments in the various industrial sectors, as evident from the annual Panorama of EU Industry which provides a useful mean of keeping track of trends in industry and individual firms and of the effects of globalization of the markets".
I sin beslutning af 7. april 1992 (A3-0123/92) om resultaterne af regeringskonferencen (Maastricht-traktaten) glædede EP sig over, at afsnit XIII vedrørende industri var blevet indføjet, men fandt også, at den europæiske industrisektors svagheder kun kunne afhjælpes, hvis Fælles skabet fik kompetence og økonomiske midler svarende til opgaven med at overvinde sine handicap, således at det kunne gøre sig gældende i den øgede internationale kon kurrence.
In its resolution of 7 April 1992 (A3-0123/92) on the results of the Intergovernmental Conferences (Maastricht Treaty) Parliament welcomed the inclusion of Title XIII on industry, but felt the only way to compensate for the weak ness of European industry would be to endow the Community with powers and financial resources equal to the task of overcoming the handicaps so that it might face up to the growing international competition.
EP beklagede også, at de afgørelser, Rådet skulle træffe på grundlag af afsnit XIII, krævede enstemmighed, og at Parlamentet selv kun havde rådgivende beføjelse.
It also regret ted that the decisions to be taken by the Council under Title XIII remained subject to the unanimity rule and that its own role was only consultative.
I sin beslutning af 9. marts 1994 (A3-0122/94) om Kom missionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse understregede Europa-Parlamentet, at Den Europæiske Union måtte forbedre sin konkurrenceevne inden for fremtidsteknologierne, og krævede en sam menhængende europæisk industripolitik på grundlag af de nye beføjelser, der er indført med traktaten om Den Europæiske Union.
In its resolution of 9 March 1994 (A3-0122/94) on the Commission's White Paper on growth, competitiveness and employment the EP emphasized the need for the European Union to improve its competitiveness in advanced technologies and called for a coherent European industrial policy on the basis of the new powers established by the TEU.
I Europa-Parlamentets beslutning af 29. juni 1995 (betænkning A4-0123/95) om en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne understregedes betydningen af samordning af de nationale industripolitikker, behovet for social dialog og miljøbeskyttelse inden for EU's industripolitik, og det anførtes, at det er på tide at vedtage samordnede sammenhængende politikker til udvikling af informationsamfundet for at styrke den internationale kon kurrenceevne.
The EP resolution of 29 June 1995 (report A4-0123/95) concerning an industrial competitiveness policy stressed the importance of coordination of national industrial policies, the need for social dialogue and environmental protection in the EU's industrial strategy and the urgency to adopt concerted and coherent policies for the develop ment of the information society so as to promote global competitiveness.
I Maastrichttraktaten er spørgsmålet om industripolitik for første gang forankret i de europæiske traktater, hvilket er resultatet af Parlamentets initiativer.
In its resolution of 11 July 1991 on industrial policy (A30177/91), the EP supported an EU industrial policy based on an open, ordered market, with a clear concept for training, research and the promotion of enterprises.
Formålet er først og fremmest at skabe de bedst mulige betingelser for euro pæisk industri. Med henblik herpå har Parlamentet bidraget til at stimulere omstruktureringsprocessen inden for stålindustrien og har opfordret til en mere dynamisk politik inden for industrisektorerne.
The role of the state is to create a framework for socially and environmentally sustainable industrial development, with
I Europa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 1995 (betænkning A4-0248/95) om forbedring af den euro pæiske industris konkurrenceevne vedtoges det foreslåede handlingsprogram til forbedring af den europæiske industris konkurrenceevne (KOM(95)0087).
The EP resolution of 27.10.95 (report A4-0248/95) on Industrial Competitiveness Policy of the European Union approved the proposed Action Programme on industrial competitiveness (COM(95)0087).
I sin meddelelse (KOM(94)0466) meddelte Kommissionen, at den havde trukket de fleste af sine foreslåede støtteforanstaltninger tilbage, efteF at den havde konstateret, at omstruktureringsmålet på 19 mio t ikke var blevet nået (KOM(94)0265).
In its communication COM(94) 466, the Commission announced the withdrawal of most of its planned support measures, after it had seen that the restructuring target of 19 million tonnes had not been reached (COM(94) 265).