natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne sidste er således blevet erstattet af den særlige ordning, og dette i dobbelt forstand; alt efter omstændighederne erydelserne inden for den særlige ordning nemlig:
The latter may thus be said to be replaced by the former in two ways, inasmuch as, depending on the case, the benefit under the special scheme either:
1 ) enten erstatning for den ydelse, der bevilges inden for den generelle ordning i tilfælde af, at det drejer sig om den samme risiko 2) eller den kompenserer manglen på en ydelse fra en generel ordning i tilfælde af en risiko, som ikke er blevet dækket (det vil sige for hvilken, der ikke findes nogen generel ordning) b) En særlig grundordning er også en obligatorisk ordning (jfr. pkt. 318, bem. b)
2) compensates for the absence of benefits under the general scheme, in the case of a risk for which no cover is provided (i. e. a risk not covered by any general scheme).
En vedtægtsmæssig grundordning (kode 131) er en særlig grundordning forbeholdt statens tjenestemænd og ligestillede personer, for så vidt de nyder godt af statslige vedtægter, andre medlemmer af personalet i den offentlige forvaltning og funktionærer i statsvirksomheder.
A statutory basic scheme (Code 131) is a special basic scheme reserved for established and acting civil servants and other members of the staff of general government and officials of public enterprises, insofar as they enjoy official status under public law.
En anden erhvervsbetinget grundordning er også en obligatorisk ordning (jfr. pkt. 318, bem b).
Other occupational basic schemes are also compulsory schemes (See paragraph 318 — comment (b)).
Bemærkninger a) Disse ydelser er opført i en kategori for sig på grund af deres særlige karakteristiske træk:
(a) These measures have been classified in a separate category because of the particular features that characterize them:
En anden særlig grundordning (kode 134) er en særlig grundordning, som er forbeholdt klart definerede personkategorier udover dem, der blev nævnt i forbindelse med de tre foregående typer.
Other special basic schemes (Code 134) are special schemes limited to categories of persons who are designated explicitly, other than those referred to in the above three types.
En anden særlig grundordning er også en obligatorisk ordning (jfr. pkt. 318, bem. b).
Other special schemes are also compulsory schemes (See paragraph 318 — comment (b)).
En frivillig grundordning (kode 14) er en grundordning, som det overlades til de sikrede personers egen afgørelse at tilslutte sig eller træde ud af.
A voluntary basic scheme (Code 14) is a basic scheme under which the individual is free to join and withdraw at his discretion.
1) at dækningen af risikoen er foretaget i kollektiv form ud fra en forestilling om social solidaritet 2) at den giver anledning til indgriben fra »tredjemand« uden tilsvarende eller samtidig modydelse fra den begunstigedes side
(b(The main purpose of a voluntary basic scheme is to give certain persons the chance of joining or remaining in a general or special basic scheme when there is no legal obligation upon them to do so.
En kompletterende ordning er en ordning, hvor det ved bevillingen af ydelsen forudsættes, at der findes en grundordning, som i det givne tilfælde forinden giver ret til en grundydelse.
A complementary scheme is one in which benefits are granted only in cases where the primary be­nefit is already granted under a basic scheme.
Størrelsen af den kompletterende ydelse står i øvrigt i direkte forhold til den grundydelse, som på denne måde kompletteres.
Moreover, the amount of the complementary benefit is directly related to that of the basic benefit which it complements.
En supplerende ordning er en ordning, som virker fuldstændig uafhængigt af de tilsvarende grundordningerforden samme risiko; ydelserne under denne ordning tildeles således udover en grundydelse (også selv om denne ikke bevilges), og i hvert fald uden at de juridisk eller proportionelt er afpasset efter denne.
A supplementary scheme is a scheme which operates entirely independently of the corresponding basic schemes covering the same risk; benefits under such a scheme are therefore granted concur­rently with the basic benefits (even if no basic benefits are granted) and there is no legal or propor­tional relationship between the two.
Dog skal dækningen af selve risikoen principielt være fastsat i en grundordning, og hvis grundydelsen ikke bevilges, vil dette i så fald være en følge af, at visse betingelser for tildelingen ikke er opfyldt.
In principal, however, there must be provision in a basic scheme to cover the risk itself, the reason for non­payment of a basic benefit, if the risk materia­lizes, being that certain conditions for entitlement are not fulfilled.
Bemærkninger a) Da eksistensen af en kompletterende ordning eller en supplerende ordning pr. definition forudsætter eksistensen af en grundordning, betragtes disse to kategorier som én og samme type i forhold til grundordningerne (kode 2) b) Hvis en eller flere særlige risici dækkes af en national grundordning, er enhver anden dækningsform for de samme risici dermed en kompletterende eller supplerende ordning, og for disse risici vil man hverken finde nogen generel eller særlig grundordning.
(a)The existence of a complementary or supplementary scheme implies by definition the prior existence of a basic scheme, and as a result, these two categories are regarded as being of one and the same type (Code 2) and distinct from the basic schemes.
Det er en af grundene til, at underopdeligen af de kompletterende eller supplerende ordninger er helt den samme som for grundordningerne; den sociale sikrings struktur kan således beskrives på samme måde som med hensyn til et land, hvori der ikke findes nogen national ordning c) Definitionerne og bemærkningerne til rubrikkerne under kode 21 til 24 er med de nødvendige ændringer de samme som dem, der er anført ovenfor (jf. pkt. 318 til 325) i forbindelse med de tilsvarende grundordninger (henholdsvis kode 11 til 14), og læseren henvises dertil.
(c)The definitions and comments relating to Codes 21 to 24 are mutatis mutandis the same as those set out above (See paragraphs 318 to 325) dealing with the corresponding basic schemes (Codes 11 to 14 respectively) and the reader should refer back to these paragraphs.
I det følgende tilføjes kun de bemærkninger, der må anses for absolut nødvendige.
The comments set out below deal only with salient additional points.
Andre erhvervsbetingede, kompletterende eller supplerende ordninger (kode 232).
Other complementary or supplementary occupational schemes (Code 232).
Denne ordning omfatter blandt andet kompletterende foranstaltninger til fordel for lønmod-
(b) schemes providing for direct benefits granted on a voluntary basis by employers to their employees.
Bemærkninger a) I mange lande har disse ordninger betegnelsen »socialhjælp«, og defineres der som en aktivitet af offentlig karakter, eventuelt med støtte fra privat side, som går ud på at afhjælpe de tilstande af behov, som kan ramme den enkelte legemligt eller i forbindelse med ved kommendes subsistensmidler og åndelige, intellektuelle eller produktive udvikling, især når forsikringsordningerne eller de sociale sikringsordninger eller enhver anden ordning til kollektiv sikring af de pågældende risici ikke træder til eller ikke gør det i tilstrækkelig grad b) Deres vigtigste karakteristika er følgende, selvom de ikke alle behøver at foreligge samtidig, og man ofte forefinder dem i mere eller mindre udpræget grad:
(a) In many countries, these schemes are called 'social assistance' schemes, and are defined as public action, sometimes supplemented by private collaboration, designed to eliminate conditions of neediness affecting the physical well-being of the individual, his means of subsistence, his moral or intellectual development or his working life, particularly when the social insurance or social security schemes or any scheme of collective protection against the risks under consideration are not applicable or are inadequate to meet the case.
1 ) Bevillingen af støtte er afhængig af, at det kan påvises, at den pågældende befinder sig i en tilstand (som man kalder behov eller nød), hvor den pågældende ikke kan klare at sørge for et eksistensminimum som følge af, at ressourcerne er klart utilstrækkelige
1) assistance is granted on the condition (defined as poverty) that the beneficiary is unable to provide for his own subsistence because his resources are clearly insufficient;
2) Støtten går i almindelighed ud på at sikre et eksistensminimum og ikke på mere eller mindre at opretholde en tidligere opnået levestandard; den afhænger således meget af den tilsluttedes øjeblikkelige personlige situation
2) generally speaking, the purpose of the assistance is merely to provide for subsistence and not more or less to maintain the previous standard of living; thus its award depends very much on the personal situation of the beneficiary at the time;
3) Disse ordninger finansieres sædvanligvis af private donationer eller af offentlige fonde.
3) these schemes are financed mainly by private contributions or by public funds.
Arten af udgifterne til social sikring
Nature of social protection expenditure
NB! - Definition af udgifter til social sikring (jfr. pkt 206): Enhver udgift, som anvendes til dækning af enkeltpersoners eller private husstandes byrder som følge af opståede eller eksisterende risici, eventualiteter eller behov, såfremt disse udgifter medfører indgriben fra »tredjemand«, dvs. en anden enhed end de private husstande selv, og såfremt der ikke samtidig foreligger en tilsvarende modydelse fra den begunstigedes side.
Reminder — Definition of social protection expenditure (cf paragraph 206): Any expenditure in volved in meeting costs incurred by individuals or households as a result of the materialization or the existence of certain risks, contingencies or needs, in so far as this expenditure gives rise to the intervention of a 'third party', without there being any simultaneous equivalent counterpart by the beneficiary.
A - ALMINDELIGE BEMÆRKNINGER
A-GENERAL REMARKS
De mange administrative handlinger, som iværksættelsen af foranstaltninger til social sikring nødvendiggør (fastsættelse af bidragssatser og ydelser, opkrævning af førstnævnte og udbetaling af sidstnævnte, fremskaffelse af andre midler, administration af reservefonde, osv.), forudsætter, at de administrationer, der har til opgave at sikre denne virksomhed, har en højtudviklet og kompleks struktur.
The many administrative acts involved in implementing social protection measures (e.g. fixing of contributions and benefits, collection of contributions, distribution of benefits, collection of other resources, management of reserve funds, etc.) make it necessary for the agencies responsible for these activities to have at their disposal an administrative organization which in certain cases may be highly developed and complex. The role of these institutions is, for example;
Disse institutioner har således til opgave a) at foretage omfordelingstransaktioner gennem direkte overførsler til husstandene eller gennem betaling af omkostninger i forbindelse med de tjenesteydelser, der er bestemt for disse b) at betale lønninger og gager samt socialbidrag for det personale, de beskæftiger c) at foretage indkøb af varer og tjenesteydelser for at sikre driften af deres administrative afdelinger osv.
(a) to redistribute resources by means of direct transfers to households or by paying the cost of services intended for the latter;
Der er her tale om udgifter af højst forskellig art og med meget forskellige økonomiske og sociale virkninger; de danner tilsammen en helhed af transaktioner, som det er nødvendigt at holde udefra hinanden.
(c) to purchase goods and services in order to ensure that their administrative services can carry out their work; etc. Not all this expenditure is of the same nature; nor does it achieve the same economic and social effects.
Dette vil gøre det muligt i statistikken at indføre en opdeling af udgifterne, som på en gang viser deres økonomiske beskaffenhed og den måde, hvorpå de er anvendt til de fastlagte sociale formål.
The need for a breakdown along these lines enables the statistics to incorporate an analysis of expenditure which sheds light both on its economic nature and on the form in which it has been allocated to particular social objectives.
Den økonomiske beskaffenhed fremgår uden videre af tabel B, som gengiver den fastlagte nomenklatur; anvendelsesmåden har kun betydning i forbindelse med visse af udgifterne, nemlig ydelserne.
The first emerges clearly from Table B, which reproduces the classification of expenditure; the second is relevant only to benefits.
Som det fremgår af tabellen, beskriver statistikken over den sociale sikring administrationernes udgifter ved først at opdele dem i to hovedgrupper, som traditionelt anvendes inden for regnskabsvæsen, nemlig løbende udgifter og kapitaludgifter.
As the table shows, the social protection statistics describe the expenditure of the agencies concerned by breaking them down initially into two large traditional accounting groups, current expenditure and capital expenditure.
B - LØBENDE UDGIFTER
B-CURRENT EXPENDITURE
De løbende udgifter er følgende: Sociale sikringsydelser, driftsudgifter, andre løbende udgifter, løbende overførsler mellem forskellige administrationer.
Current expenditure includes the following elements: social protection benefits, administration costs, other current expenditure, current transfers between agencies.
Tabel Β - Nomenklatur for udgifterne til social sikring
Table Β — Classification of social protection expenditure
Sociale sikringsydelser 12. Driftsudgifter 121.
Current transactions 11 Social protection benefits 12 Administration costs 121.
Løn­og personaleudgifter 122.
Compensation of employees 122.
Skat på produktion 13.
Taxes linked to production 13 Other current expenditure
Andre løbende udgifter 14.
14 Current transfers between agencies
Ydelserne (kode 11) er den del af udgifterne til social sikring, som tildeles de sikrede.
The benefits (Code 11) are the part of social protection expenditure allocated to the persons pro­tected.
Ud fra denne betragtning er det dem, der har størst interesse i en analyse, i hvilken det tilstræbes at fremhæve de sikredes synspunkt.
Thus they are the most interesting feature in terms of an analysis designed to focus on the point of view of the persons protected.
Det erfor disse, de mest detaljerede fordelinger er udarbejdet, idet de er den vigtigste del af hele statistikken, både i kraft af den pengeværdi, de repræsenterer, og på et andet plan, i begrebsmæssig henseende, på grund af deres særlige beskaffenhed sammenholdt med deres tilstedeværelse i de øvrige statistikker, der findes på dette område.
It is for this section that the most detailed subdivision have been created, as the benefits are the most important element in the entire statistics, both by virtue of the financial sums involved and, at the conceptual level, because of their originality vis-à-vis the other statistics which exist in this field.
Ordet ydelse må her ikke opfattes i den betydning, det harforeksempel inden for social sikring, men i en langt videre betydning. Dette udtryk dækker nemlig her foranstaltninger, som ikke er taget med i den klassiske statistik.
The word 'benefit' should not be taken here to mean the same thing as it does in the context of social security, for example in fact its scope is much wider, covering measures not included in tradi­tional statistics.
Det dækker ligeledes mere end det, posten »sociale ydelser« i ENS dækker over.
It is also used in a broader sense than the 'social benefits' item as defined in the ESA.
Med udgangspunkt i ydelsernes form er det sædvane at skelne mellem kontantydelser og naturalydelser.
Because their objectives are different, it is customary to distinguish between benefits in cash and benefits in kind.
Man kunne i første omgang tænke sig følgende opdeling af ydelserne: a) Kontantydelser b) Ydelser i form af goder og tjenester en tredje rubrik er de skattemæssige ydelser, der desuden dækker de utraditionelle former bestående af skattelettelser til husstande i forbindelse med de pågældende risici, og som man har vedtaget også at tage med.
A third category — fiscal benefits — covers such non­traditional types of benefits as tax exemp­tions granted to households (for the appropriate risks), and these should also be included.
Denne opstillingsform udmærker sig ved sin enkelhed; men den kan umuligt give et billede af de mangfoldige aspekter, der i virkeligheden er kendetegnende for netop den sociale sikring, hvis man, som det er tilfældet, samtidig ønsker a) at sikre virkelig ensartethed i systemet ved systematisk at medtage forskellige former for goder b) at undgå at skabe inkonsekvens i forhold til de tilsvarende vedtagne forudsætninger i ENS.
Such a breakdown has the advantage of simplicity; but it cannot reflect the actual complexity which is a distinguishing feature of social protection, if — as is the case — the following objectives are pursued simultaneously:
Med hensyn til det første punkt, så er dette simpelt hen udtryk for et grundprincip i statistikken over social sikring, nemlig side om side at medtage sociale foranstaltninger af forskellig art (for eksempel en familieydelse og en skattelettelse for personer med forsørgerpligt for børn), hvis deres ikrafttræden har samme formål, og hvis deres virkning i grunden er identisk i relation til de personer, disse foranstaltninger berører.
The first point expresses nothing more than a fundamental principle of social protection statistics: they must include side by side social measures of quite different kinds (e.g. a family allowance and a tax exemption for dependent children), if these measures have the same objective and if their ef­fect vis-à-vis the persons at whom they are aimed is ultimately the same.
410 - 413 ved anvendelse af lignende definitioner på de fælles aggregater og ved disses tilstedeværelse begge steder ved eventuelle klassificeringer mellem de to systemer; det er for at sikre denne samordning allerede fra første opdelingsniveau, at nomenklaturen for ydelsestyperne er udarbejdet i overensstemmelse med tabel C.
410-413 involving the two systems. It is to ensure that such coordination is achieved from the very first level of subdivision that the classification of categories of benefits as set out in Table C has been adopted.
Tabel C - Nomenklatur for den sociale sikrings ydelseskategorier
Table C — Classification of categories of social protection benefits
Sociale ydelser 1.1. til personer med fast bopæl i landet 1.2. til personer uden fast bopæl i landet
Social benefits 1.1 Granted to resi dents 1.2 Granted to nor -residents
Andre ydelser i form af goder og tjenester
Other benefits in the form of goods and services
Skattemæssige ydelser
Fiscal benefits
Ydelser til social sikring omfatter altså tre kategorier: Sociale ydelser, andre ydelser i form af goder og tjenester og skattemæssige ydelser.
Social protection benefits, thus, are made up of the following three categories: social benefits, other benefits in the form of goods and services and fiscal benefits.
De sociale ydelser er den del af de sociale udgifter, der går til husstandene, og som er genstand for personlig tildeling (jfr. Bilag II, pkt. 7-9).
Social benefits are that part of social protection expenditure provided to households and which is made to individuals (See Annex II, paragraphs 7 to 9).
Bemærkninger a) De kan tildeles husstandene enten af et socialt organ eller direkte af arbejdsgiverne b) De kan have form af kontant- eller naturalydelser c) Denne definition er i overensstemmelse med ENS-definitionen.
(a ) They may be granted to households either by a social institution or directly by the employers.
En skattemæssige ydelse er en fordel, der gives de skattepligtige1) i form af en hel eller delvis nedsættelse i de obligatoriske skatter på deres indkomst, foretaget periodisk af de offentlige administrationer.
A fiscal benefit is an advantage granted to fiscal units1in the form of a total or partial reduction in the compulsory tax levied by general government at regular intervals on their income.
Fordelen måles ved de ekstra indtægter, som de offentlige myndigheder ville oppebære, hvis betingelserne for tildelingen af retten til ydelsen ikke eksisterede.
The advantage is equivalent to the additional receipts which general government would receive if the conditions required for granting the right to the benefit2 did not exist.
Bemærkninger a) Efter sin form kan den skattemæssige ydelse være:
(a ) Fiscal benefits may be any of the following type:
1) En nedsættelse af grundbeløbet (dvs. forlods nedsættelse af det skattepligtige beløb) for alle skattepligtige eller blot nogle af dem 2) En nedsættelse (hel eller delvis) af selve skattebeløbet
1) standard reliefs: deductions from the basic taxable amount (i.e. deducted in advance from the sum to be declared) that apply to all, or only some, fiscal units;
I medfør af de almindelige konventioner kan det kun dreje sig om private husstande, men i national sammenhæng kan en skattepligtig være enten en enkeltperson eller en gruppe af enkeltpersoner.
By general convention, these can only be private households but, depending on national circumstances, the taxable unit may be either an individual or a group of individuals.
Foreløbig registreres kun skattemæssige ydelser, der har tilknytning til funktionen »familie«.
Provisionally, only fiscal benefits applying to the 'family' function are recorded.
414-420 b) Ved beregningen tages der hensyn til:
(b ) When making practical assesments, the following are taken into account:
1) Skattens progressivitet 2) De former for skatteansættelse, der almindeligvis gælder for de øvrige ydelser (i kontanter eller i naturalier) c) De former for skat, der er tale om, er de løbende indkomstskatter d) Et væsentlig kendetegn, der må tages hensyn til, er, at en ydelse af denne art, hverken giver sig udslag i, at den begunstigede husstand modtager et kontant beløb eller et gode, eller i, at den nyder godt af en tjeneste.
(d) One essential characteristic which must be borne in mind is that, in the case of a benefit of this kind, the beneficiary household receives neither a cash sum, nor any goods, nor the use of a service.
Man har dog ikke opgivet de traditionelle opdelinger af ydelserne i den sociale statistik; der tages blot hensyn til dem på et andet analyseniveau (jfr. kapitel 4 og 6).
The breakdowns of benefits traditionally used in social statistics have not been abandoned as such; they have merely been taken into consideration at a different analytical level (cf. Chapters 5 and 6).
De sociale ydelser opdeles ito underkategorier, alt efter om de tildeles personer med eller uden fast bopæl i landet.
Social benefits are subdivided into two sub-categories depending on whether they are granted to residents or non-residents.
Førstnævnte defineres i overensstemmelse med de gældende internationale definitioner, som værende varigt tilknyttet landets erhvervsliv, fordi de har deres normale bopæl her, om end de i kortere perioder rejser udenlands (mindre end et år).
The former are defined, in accordance with current international definitions, as being permanently linked to the economy of the country concerned by virtue of the fact that they have their habitual residence in that country, even if they go abroad for a short period (less than one year).
De sociale ydelser, der tildeles sidstnævnte, går altså generelt til sektoren »den øvrige verden« (jfr. pkt. 725).
The social benefits granted to the latter are therefore generally speaking, ente red under the heading 'rest of the world' (cf. paragraph 725).
Følgende tre udgiftskategorier betegnes som driftsudgifter (kode 12): løn- og personaleudgifter, køb af goder og tjenesteydelser, skat på produktion.
Administration costs (Code 12) are defined as covering three categories of expenditure: compensation of employees, purchases of goods and services, taxes linked to production.