natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Oprettelsen af et nyt, uafhængigt Europæisk Kontor for Bekæmpelse af Svig med vidtgående beføjelser, der begyndte sit arbejde den1. juni 1999, skal også ses som et udtryk for, at EU er fast besluttet på at forbedre sine arbejdsgange og sit image i befolkningen.
The setting-up of a new, independent European Anti-Fraud Office with widepowers, operational as from 1June 1999, shouldalso be seen as part of the Union’s determinationto improve its functioning and its image amongthe citizens.
stitutioner ved at løse de udestående institutionelle spørgsmål fra Det Europæiske Råd i Amsterdam fortsat vil kunne arbejde effektivt efteren udvidelse.
taking the first steps on the road towards ensuring that the Union’s institutions would, througha resolution of the institutional issues left openat the Amsterdam European Council, be in a position to continue to work efficiently after enlargement.
Det blev derfor vedtaget på Det Europæiske Råd i Köln i juni 1999, atrege-ringskonferencen, som skal indkaldes i begyndelsen af 2000, skal have til opgave at drøfte Kommissionens størrelse og sammensætning,stemmevægtningen i Rådet, en eventuel udvidetanvendelse af afstemninger med kvalificeretflertal i Rådet samt yderligere nødvendige traktatændringer, i det omfang de vedrører EU-insti-tutionerne i tilknytning til disse tre emner ogopstår som led i gennemførelsen af Amsterdam-traktaten.
It was consequently agreed at the Cologne European Council in June 1999 that thebrief of the Intergovernmental Conferencetobe convened early in 2000 would comprise thesize and composition of the Commission, theweighting of votes in the Council, and the possible extension of qualified majority voting inthe Council as well as other necessary amendments to the Treaties arising as regards the European institutions in connection with thesethree issues and in implementing the Amsterdam Treaty, which entered into force on 1May1999.
På mødet i december 1999 i Helsingfors præciserede Det Europæiske Råd dettepunkt med en bemærkning om, at det kommende portugisiske formandskab kunne foreslåyderligere spørgsmål sat på dagsordenen forkonferencen, og meddelte desuden, at konferencen vil blive officielt indkaldt i begyndelsen affebruar 2000.
Meeting in Helsinki in December 1999, the European Council clarified this remit by notingthat the incoming Portuguese Presidency mightpropose additional items to be taken on theagenda of the conference and furthermore indicated that the conference would be officiallyconvened in early February 2000.
Det afgav også det klare politiskeløfte, at EU vil gøre sit yderste for at afsluttekonferencen i december 2000, så den, efter atresultaterne er ratificeret, skulle være klar til atmodtage nye medlemsstater, der opfylder kriterierne, fra udgangen af 2002.
It also gave afirm political commitment that every effortwould be made to complete the conference by December 2000 so that, after ratification of theresults, the Union should be in a position to welcome new Member States from the end of 2002as soon as they have demonstrated their abilityto assume the obligations of membership andonce the negotiating process has been successfully completed.
Sideløbende med afgørelsen om den kommenderegeringskonference om institutionelle traktatændringer indledte EU også en proces, der skalreformere og effektivisere arbejdsgangenei institutionerne uden at ændre traktaterne.Med hensyn til Rådet var Det Europæiske Råd i Helsingfors enigt om, at Rådets arbejdsmetoderskal ændres væsentligt, og at den gradvise indførelse af disse ændringer skal indledes nu, hvisde forestående omfattende udvidelser sammenmed udvidelsen af EU’s arbejdsområde ikke skalbevirke, at arbejdet i Rådet går stadig langsommere og til sidst endog lammes, og det vedtogderfor en række anbefalinger vedrørende forretningsgangen, der skulle sikre, at Rådet kan fungere smidigt med en udvidet medlemskreds.Den reformproces, der er påbegyndt inden for Kommissionen, har en anden oprindelse og derfor også en anden målsætning, idet den skal forbedre den finansielle og personalemæssige forvaltning og skabe højere standarder for effekti-
In parallel to the decision on the next Intergovernmental Conference on institutional modification to the Treaties, the Union also launched aprocess intended to reform and make moreeffective the functioning of the institutionswithout modifying the Treaties.As regardsthe Council, a realisation that substantialchanges in the Council’s working methods,phased in as from now, were essential, if thescale of the coming enlargements coupled withthe wider scope of the Union’s action were notto slow the Council down and ultimately evenparalyse it, led the Helsinki European Council toadopt a series of operational recommendationsdesigned to ensure that the Council couldsmoothly accommodate a larger membership.
Amsterdam-traktatens ikrafttræden skabte nyemuligheder for at styrke EU’s fælles udenrigsog sikkerhedspolitik.
The entry into force of the Amsterdam Treatyprovided new scope for further enhancement ofthe Union’s common foreign and securitypolicy,which continued to be tested in a varietyof situations and areas across the globe.
På baggrund af erfaringerne fra Bosnien og Kosovo blev der i 1999gjort en stor indsats for at fremme udviklingenaf EU’s militære og ikke-militære krisestyringskapacitet med det formål at opnå en styrket og troværdig fælles europæisk sikkerheds- og for-svarspolitik.På mødet i Helsingfors understregede Det Europæiske Råd sin vilje til at udvikleen selvstændig mekanisme til at træffe beslutninger og til, hvor NATO som helhed ikke er involveret, at iværksætte og gennemføre EU-lede-de operationer som reaktion på internationalekriser.
In1999, against the background of the experiencesof Bosnia and Kosovo, considerable effort wasdevoted to carrying forward work on the development of the Union’s military and non-militarycrisis management capability with the objectiveof a strengthened and credible common European policy on security and defence.At itsmeeting in Helsinki, the European Council underlined its determination to develop an autonomous capacity to take decisions and, where NATO as a whole was not engaged, to launch andconduct EU-led operations in response to international crises.
For at fremme dette mål vedtog Rådet»fælles europæisk overordnet mål« for en militær kapacitet, der hurtigt kan sættes ind, oprettelse af nye politiske og militære instanser under Rådet for at sikre politisk kontrol og strategisk ledelse (herunder de midlertidige organer,der skal oprettes i marts 2000), og principperfor konsultation og samarbejde med ikke-euro-pæiske allierede og NATO.
In furtherance of this objective,it agreed on a ‘common European headline goal’for a readily deployable military capability, onthe new political and military bodies and structures to be established within the Council to ensure political guidance and strategic direction(including on the interim bodies to be set up asof March 2000), and on the principles for consulting and cooperating with non-European allies and NATO.
Der blev også vedtaget foranstaltninger til at styrke EU’s ikke-mili-tære krisestyringskapacitet samt en tidsplan forarbejdet med alle disse spørgsmål.
Measures to enhance the Union’s
•Den Europæiske Unions fremskridt 1999 • politisk instrument, som er skabt af Amsterdam-traktaten, til at vedtage fælles strategier for tolande — Rusland og Ukraine — hvis strategiskebetydning må forventes at stige, da de med denkommende udvidelse mod øst bliver nabolandetil EU.
•Progress achieved by the European Union 1999 • non-military capabilities in the area of crisismanagement were also agreed, as was atimetable for carrying forward work on all ofthese issues. Europe’s foreign policy gained further visibility through the appointment of Javier Solana as the first High Representativefor thecommon foreign and security policy (and Secre-tary-General of the Council).
Man påbegyndte også arbejdet med fællesstrategier for EU’s nabolande mod syd og sydøst.
Work was also set in hand on further common strategies on the Mediterranean region andthe western Balkans.
øverst på den politiske dagsorden, da borgernefølte, at deres frihed, herunder deres frie bevægelighed, blev indskrænket på grund af fænomener som illegal indvandring og grov kriminalitet og på grund af følelsen af, at den ikke kunne nydes under forhold med sikkerhed og retfærdighed for alle.
of 2004. The European Council furthermore recalled that compliance with the political criterialaid down at the Copenhagen European Councilwas a prerequisite for opening negotiations andthat compliance with all the Copenhagen criteriawas the basis for accession to the Union.
Amsterdam-traktatens ikrafttræden medførte også nye handlemuligheder pådette område.
As faras Cyprus was concerned, the European Councilunderlined that a political settlement would facilitate the accession of that country.
Det var baggrunden for, at Det Europæiske Råd holdt et særligt møde i oktober1999 i Tammerfors, som udelukkende drejedesig om at etablere et omfattende sæt af politiskeretningslinjer og prioriteter med henblik på atudvikle EU som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed.
If no settlement had been reached by the completion ofaccession negotiations, the Council’s decision onaccession would be made without this being aprecondition. In this the Council would take account of all relevant factors.
Endnu et væsentligtpunkt i aftalen var, at de fremskridt, der gøres iretning af at gennemføre foranstaltninger ogoverholde tidsplaner, bør følges og overvågeskonstant, og Kommissionen opfordredes til atfremsætte forslag om en passende resultattavlemed henblik herpå.
A European Unionwith almost 30 members and a population ofover 500 million (twice that of the United Statesand four times that of Japan) is now in prospect.This will not only profoundly alter the politicaland economic landscape of the continent but also have major implications for the Union’s relations with the rest of the world.
Der blev gjort yderligere fremskridt i tiltrædelsesforhandlingerne med Cypern, Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn, Polen og Slovenien i1999, idet ca. tre fjerdedele af de såkaldte »forhandlingsafsnit« var åbnet ved årets udgang, ogomkring en tredjedel var foreløbig afsluttet.
Accession negotiations with Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Poland and Sloveniagathered further momentum in 1999, witharound three quarters of the socalled ‘negotiating chapters’ having been opened by the end ofthe year, and roughly a third provisionallyclosed.
Påmødet i Helsingfors traf Det Europæiske Råd denhistoriske afgørelse, at tiltrædelsesprocessennu omfatter 13 kandidatlande inden for en fælles ramme, idet det blev vedtaget, at tiltrædelsesforhandlingerne med Rumænien, Slovakiet,Letland, Litauen, Bulgarien og Malta bør indledesi februar 2000, og Tyrkiet blev erklæret et kandidatland, der vil kunne tiltræde EU på grundlagaf de samme kriterier som dem, der gælder i forhold til de andre kandidatlande.
At its Helsinki meeting, the European Council reaffirmed the inclusive nature of theaccession processwhich, with the decision toopen association negotiations with Romania,Slovakia, Latvia, Lithuania, Bulgaria and Malta in February 2000 and with the recognition of Turkey as a candidate State destined to join the Union on the basis of the same criteria as applied to the other candidate States, now comprised 13 candidate States within a singleframework.
I forbindelsemed denne vedtagelse understregede Det Europæiske Råd på ny, at overholdelse af de politiskekriterier, som blev fastsat af Det Europæiske Rådi København, er en betingelse for at kunne indlede tiltrædelsesforhandlingerne med et kandidatland, og det understregede princippet om enfredelig bilæggelse af konflikter og opfordredekandidatlandene til at gøre deres yderste for atløse eventuelle udestående grænsekonflikter ogandre problemer i forbindelse hermed.
In so doing, the European Councilstressed the principle of peaceful settlement ofdisputes in accordance with the United Nations Charter and urged candidate States to makeevery effort to resolve any outstanding borderdisputes and other related issues.
Det blevdesuden understreget, at en politisk løsning på Cypern-problemet ikke var en betingelse for landets tiltrædelse.
Failing thisthey should within a reasonable time bring thedispute to the International Court of Justice.
Der er nu udsigt til en Europæisk Union med næsten 30 medlemsstater ogen befolkning på over 500 mio. (to gange USA’sog fire gange Japans befolkning). Dette vil ikkekun betyde en gennemgribende ændring af kontinentets politiske og økonomiske landskab,men vil også få væsentlige konsekvenser for EU’sforbindelser til resten af verden.
The European Council declared that it would reviewthe situation relating to any outstanding disputes, in particular concerning the repercussions on the accession process and in order topromote their settlement through the International Court of Justice, at the latest by the end
EU har ikke i 1999 forsømt at tage spørgsmål op,der direkte berører borgerne i deres dagligdag.Retlige og indre anliggenderblev sat på
The Union did not, in 1999, leave to one side issues of direct concern to the citizensintheir everyday lives.
Øget beskæftigelse og jobskabelseses somnøglen til større økonomisk velfærd, social retfærdighed og samhørighed og er fortsat et af Europas vigtigste mål.
Justice and home affairswere moving to the top of the political agenda,as citizens perceived that the benefits of freedom, including freedom of movement, were diminished by phenomena such as illegal immigration and serious crime, unless they were enjoyed within a genuine area of justice accessibleto all.
Det kom helt konkret til udtryk, da Det Europæiske Råd i Köln vedtog eneuropæisk beskæftigelsespagt, som skal føretil et varigt fald i arbejdsløsheden.
The entry into force of the Amsterdam Treaty also offered new possibilities for actionin this area.
I pagten integreres Luxembourgprocessens koordinerede beskæftigelsesstrategi og Cardiff-processens omfattende økonomiske reformer, og den opfordrertil, at de videreudvikles og gennemføres mere
Secondly, theycalled for measures to bring about better accessto justice, enhanced mutual recognition of
•Den Europæiske Unions fremskridt 1999 • af deres beskæftigelsespolitikker, hvilket var etvæsentligt skridt hen imod udviklingen af en koordineret strategi på området.
•Progress achieved by the European Union 1999 • judicial decisions and greater convergence incivil law; and, thirdly, they urged measures tostep up police, judicial and administration cooperation in the fight against serious organisedand transnational crime.
Samtidig etableres en ny makroøkonomisk dialog på fællesskabsplan mellem alle relevante politiske aktører med henblik på at få eteffektivt, afbalanceret og sammenhængende policy mix, som kan fremme en ikke-inflationær,jobskabende vækst (kendt som Köln-processen).1999 var også det år, hvor de nye traktatbestemmelser om beskæftigelse blev anvendt formeltfor første gang, idet Rådet vedtog henstillingertil de enkelte medlemsstater om gennemførelse
The pactbrings together the coordinated employmentstrategy of the Luxembourg process and thecomprehensive economic reforms of the Cardiffprocess and calls for their further developmentand better implementation. At the same time, itestablishes a new macroeconomic dialogue at Community level between all relevant policy actors, aimed at encouraging an effective, balanced and consistent policy mix geared to noninflationary, jobcreating growth (to be known asthe Cologne process).
Der er stadig meget arbejde, der skal gøres inden for disse og andre områder.
Higher employment and job creation, seenas the key to greater economic welfare, socialjustice and cohesion, continued to be among Europe’s top objectives.
Det Europæiske Råd har tiltro til, at EU på grundlag af de solidefremskridt, der blev gjort i 1999, vil kunne tageudfordringen op.
Much work remains to be done in the areas setout above, as well as in other spheres of activity.The European Council is confident that the Union, building on the solid progress achievedin 1999, will prove equal to the challenge.
Konklusioner fra Det Europæiske Råd i Berlin: dok. SN 100/1/99 REV 1
Berlin European Council conclusions: doc.
Konklusioner fra Det Europæiske Råd i Köln: dok. SN 150/1/99 REV 1
Cologne European Council conclusions: doc.
Konklusioner fra Det Europæiske Råd i Tammerfors: dok. SN 200/1/99 REV 1
Tampere European Council conclusions: doc.
Konklusioner fra Det Europæiske Råd i Helsingfors: dok. SN 300/1/99 REV 1
Helsinki European Council conclusions: doc.
Den Europæiske Unions fremskridt 1995–1999
Progress achieved by the European Union 1995-99
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): 62 EUR
Price (excluding VAT) in Luxembourg: EUR 62
Til brug for tjenestemænd og øvrige ansatte
VADE-MECUM for the use of officials and other staff
Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union
General Secretariat Council of the European Union
Dette vademecum giver et billede af Generalsekretariatet for Rådet på et bestemt tidspunkt.
This Vade-mecum provides a description of the Council General Secretariat at a precise moment in time.
Der har fundet flere ændringer sted efter redaktionens afslutning.
A number of changes have occurred since the editorial deadline expired.
Der findes ajourførte oplysninger på Rådets intranet (Domus). Dette websted indeholder hovedsagelig oplysninger af administrativ art samt arbejdsværktøjer, der stilles til rådighed for tjenestemændene.
Up-to-date information can be found on the Council's DOMUS intranet site, which mostly contains administrative details and practical information for the use of officials.
Det interinstitutionelle intranet Europa-team, der især giver adgang til oplysninger fra Kommissionen, er ligeledes tilgængeligt via Domus.
The interinstitutional web site EuropaTeam, which mainly allows access to Commission information, is also available through DOMUS.
Yderligere oplysninger om EU fås på Internet via Europa-serveren (http://europa.eu.int) Bibliografiske data findes bagest i denne publikation
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed via the Europa server (http://europa.eu.int).
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2001
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2001 ISBN 92-824-1897-9
© De Europæiske Fællesskaber, 2001 Eftertryk tilladt med kildeangivelse
© European Communities, 2001 Publication is authorised provided the source is acknowledged.
Første del Generalsekretariatet og dets rolle i Rådets arbejde
Part I — The General Secretariat and its role in the Council's activities
Afsnit I —
Section I — Historical background and objectives
Afsnit 2 — Justus Lipsius­bygningen, Frère Orban­bygningen og Kortenberg­bygningen
Section 2 —The Justus Lipsius, Frère Orban and Cortenberg buildings
I. Justus Lipsius­bygningen 1.
The Justus Lipsius building 1.
Hvorfor »Justus Lipsius«? 2.
Why the name 'Justus Lipsius'? 2.
Funktionel beskrivelse af bygningen 2. /.
Functional description of the building
Orientering i bygningen 4.1.
Finding your way around the building
Generelt
General hints
Kortenberg­bygningen 16
Cortenberg building
Generalsekretæren/den højtstående repræsentant, vicegeneralsekretæren, kabinettet og de dertil knyttede tjenestegrene 2. Den Juridiske Tjeneste 3. Generaldirektorat A—Administration — Protokol 3.1. Direktoratet for Personale og Administration
The Secretary-General/High Representative,the Deputy Secretary-General, the Private Office and attached departments 2.
Generaldirektorat C — Det indre marked —Toldunionen — Industripolitik —Telekommunikation — Informationssamfundet — Forskning — Energi —Transport 28 6.
Directorate-General C — Internal Market, Customs Union, Industrial Policy,Telecommunications, Information Society, Research, Energy,Transport 6.
Generaldirektorat E — Udenrigsanliggender 29
Directorate-General E — External Relations
Generaldirektorat F — Forbindelserne med Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Institutionelle spørgsmål — Budget og vedtægt — Information — Åbenhed — Public Relations 32 7. /.
Directorate-General F — Relations with the European Parliament, the ESC and the COR, Institutional Affairs, Budget and Staff Regulations, Information Policy, Transparency, Public Relations
Generaldirektorat G — Økonomiske og finansielle spørgsmål — ØMU 34 9.
Directorate-General G — Economic and Financial Affairs, Economic and Monetary Union 9.
Civilbeskyttelse — Sundhed — Levnedsmiddellovgivning 35 I I.GeneraldirektoratJ — Beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik — Regionalpolitik og økonomisk og social samhørighed — Uddannelse og ungdom — Kultur —
Directorate-General I — Environment and Consumer Protection, Civil Protection, Health, Foodstuffs Legislation 35 I I. Directorate-General J — Employment, Social Policy, Regional Policy and Economic and Social Cohesion, Education and Youth, Culture,Audiovisual Media 36 / /. /. Employment and social policy 36
Regionalpolitik og økonomisk og social samhørighed /1.3.
Regional policy and economic and social cohesion /1.3.
Uddannelse og ungdom, kultur, audiovisuelle spørgsmål Organisationsplan for Generalsekretariatet for Rådet
Education and youth, culture, audiovisual media The Council General Secretariat in outline
Afsnit 4 —
Section 4 — Functions of the General Secretariat in the examination of Commission proposals
Generalsekretariatets opgaver i forbindelse med arbejdsgrupperne 3.
The Secretariat and the Council's working parties 39 3.
Arbejdet i De Faste Repræsentanters Komité (Coreper)
The Secretariat and the Permanent Representatives Committee (Coreper) 39
Arbejdet i Rådet 5. Pressekonferencer 6.
The Secretariat and the Council of Ministers 40 5.
Fremgangsmåde ved jurist-lingvisternes gennemgang af teksterne 7.
Procedure for the finalisation of texts by legal/linguistic experts41 7.
Afsnit 5 —
Section 5 — Practical information
Indgående post 2.2. Afgående post
Communications 2.1.
Kommunikation inden for eller imellem de enkelte bygninger .. .54 3. Arkiver og biblioteker 54 3.1.
Communication within and between buildings 3.
Arkiverne 54 3.2. Biblioteker 55
Archives 3.2.
Anden del Vedtægten og andre regler vedrørende personalet
Part II — Staff Regulations and other rules affecting staff
Personalet i Den Europæiske Unions institutioner
Section I — Staff of the European Union institutions
Ledige stillinger 4.
Vacant posts 4.
Udvælgelsesprøver 5. Tjenesteretlig stilling 5.1.
Competitions 5.
Aktiv tjeneste 5.2.
Active employment 5.2.
Midlertidig tjeneste i anden stilling 5.3. Ventepenge 5.4.
Secondment 5.3. Non-active status 5.4.
Tjenestefrihed af personlige årsager 5.5.
Leave on personal grounds 5.5.
Orlov til aftjening af værnepligt
Leave for military service
Afsnit 2 —
Section 2 —Working hours and leave
I. Arbejdstid /. /.
Working hours /./.
Normal arbejdstid 1.2. Flekstid 1.3.
The normal working week / .2. Flexitime 1.3.
Deltidsbeskæftigelse 1.4.
Part-time work 1.4. Overtime 1.5.
Hvile af helbredshensyn 1.6.
Time off for health reasons 1.6.
Længste sammenhængende arbejdstid
Maximum period of continuous working 2.
Tjenestefrihed i forbindelse med adoption 82 3.6. Tjenestefrihed og rejsedage i forbindelse med valg i Den Europæiske Unions medlemsstater 83 3.7.
Annual leave Special leave Additional special leave Maternity leave Special leave in cases of adoption Special leave and travelling time for elections organised in the Member States of the European Union Special leave for cures at watering places How to apply
Tjenestefrihed i forbindelse med efter- og videreuddannelse . . .88 4.1.
Leave for further training 4.1.
Forskellige former for tjenestefrihed i forbindelse med efter- og videreuddannelse 89 4.2.
The various types of leave for training purposes 4.2.
Gennemførelsesbestemmelser 90 5.
How to apply 5.
Orlov til aftjening af værnepligt 90
Leave for military service
Afsnit 3 —
Section 3 — Obligations
Bopæl 2.
Residence 2.
Andre pligter 3. Disciplinærordning 4. Disciplinærråd
Other obligations 3.
Afsnit 4 —
Section 4 — Career
Ansættelse på prøve 2.
Probationary period 2.
Karriereforløbet 2. /. Avancement til et højere løntrin 2.2.
Career development