natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forhandlingerne på fabriks- eller virksomhedsniveau, som føres af tillidsmændene og somme tider af de lokale fagforeningsfolk, drejer sig f.eks. om akkordsatser og bonusordninger, og tager sigte på at forøge de faktiske løn ninger og forbedre vilkårene i forhold til det minimum, som er blevet af talt på landsplan.
Bargaining at plant or company level by shop stewards and sometimes local union officials takes place through, for example, negotiations on piece-work rates and incentive bonus schemes, increasing actual earnings and improving terms and conditions above the nationally-agreed minima.
Inden for den offentlige sektor fastsættes løn- og ansættelsesvilkår ved for handlinger på landsplan, selv om der også føres forhandlinger på lokalt plan om en lang række spørgsmål, afhængigt af hvor standardiserede de enkelte foretagender er.
In the public sector industries and services, wages and conditions are determined by negotiations at national level, although local bargaining does take place on many issues, largely dependent upon the degree of standardisa tion prevailing in the individual concerns.
I de senere år har de offentligt ansatte i stigende grad givet udtryk for en militant holdning ved forhandlingerne og har gennem deres lokale repræsentanter stillet krav om større reel medindflydelse, når der skal træffes afgørelse om deres krav.
In recent years there has been a growing militancy amongst public service workers during negotiations, and they have demanded through their shop floor representatives, a more effective
I nogle af de traditionelt dårligt organiserede og dårligt betalte beskæftigelsesområder, som ikke har haft nogen effektiv forhandlingsposition, blev der i 1945 ved lov oprettet lønnævn, som kunne anbefale mindstelønninger og ansættelsesvilkår.
In some of the traditionally poorly organised, poorly paid areas of employment, where no effective collective bargaining power existed, statutory wages counci Is were established in 1945, able to recommend legal minimum wages and conditions of employment.
Lønnævnenes område omfatter fag, som spænder fra hotel- og restaurationsbranchen til detailhandelen og frisørfagene osv. Arbejdsgiverne i disse fag er i virkeligheden kun gået ind på de lovbefalede mindstevilkår, og nævnene har stort set været ude af stand til at fremme overens komstforhandlinger eller forbedre områdets lave lønninger.
Wages councils cover industries ranging from hotel and catering to retail distribution and hairdressing, etc. In reality most employers in these industries have only conceded the minimum terms legally enforceable and in general the councils have proved incapable of either promoting collective bargaining or in remedying low pay in those areas.
Let har desuden været fagforeningernes opfattelse, at ravnene modvirker den faglige organisering i disse erhverv.
Trade unions have also held the view that wage councils militate against the growth of trade union organisation in these industries.
Den almindelige lønfordeling har ændret sig forholdsvis lidt i efterkrigsårene: i 1959 havde de højstlønnede lOfo af befolkningen 25/3 af den samlede lønindkomst, når skatten var trukket, mens de lavestlønnede 50$ af befolkningen også måtte dele 25$.
The general distribution of earnings has changed relatively little in post-war years: in 1959 the top ten per cent of the population received 25 per cent of the total earnings after tax, whilst the bottom 50 per cent of the population also only shared 25 per cent.
I 1976 fik de hø jstlønnede 10$ en smule mindre, nemlig 22,5$, mens den andel, som gik til de lavestlønnede 50$, var vokset til 27,5$.
By 1976 the top ten per cent received a slightly smaller proportion, 22.5 per cent,and the bottom 50 per cent had increased their share to 27.5 per cent.
Len frie overenskomstforhandlings fremtid lokale fagforeningsfolk har lagt stor vægt på frie overenskomstforhandlinger, hvori de selv har haft en væsentlig rolle.
Shop floor activists have strongly favoured free collective bargaining, which has provided them with an effective role to play.
Imidlertid har forhold som indkomstpolitik, den fortsatte udvikling henimod multibranchefirmaer og multinationale selskaber, den tiltagende lavkonjunktur og stigende arbejdsløshed givet lønfastsættelse på erhvervs- eller landsplan øget betydning og har samtidig været en tilskyndelse til at sammenslutte forhandlingsgruppeme i større forhandlingsenheder.
However, the use of incomes policies, along with the continuing development of multi-plant firms, multinational corporations, recession and high unemployment, have all increased the importance of pay determination at industry and national level - whilst encouraging amalgamations of negotiating groups into larger bargaining units.
Under disse omstændigheder kan der sættes spørgsmålstegn ved, om lønforhandling på arbejdspladsen kan over leve som en af de vigtigste faktorer i forholdet mellem det britiske arbejdsmarkeds parter, og ved den antagelse, at overens-
All this questions the survival of both workplace plant bargaining as a major factor in British
komstforhandlingerne uundgåeligt udviklede sig henimod en decentralisering, dv's. i højere grad blev lagt ud på de enkelte virksomheder. somheder.
industrial relations, and the assumption that collective bargaining has been evolving irreversibly into a decentralised - plant orientated - direction.
Andre vigtige problemer, arbejderbevægelsen må se i øjnene både nu og fremover, hænger sammen med regeringens nedskæring af of fentlige udgifter og tjenesteydelser og den vedvarende økonomiske nedgang.
Other major problems facing the Labour Movement both currently and in the future emanate from government reductions in public expenditure and services and the continuing economic recession.
Lisse forhold har sammen med teknisk rationalisering fremkaldt de største arbejdsløshedstal i Storbritannien siden krisen i 1930'erne, idet de officielt registrerede arbejdsløshedstal ved slutningen af 1982 lå på over 3 millioner.
Great Depression of the 1930s, the official registered unemployment figures at the end of 1982 standing at over three million.
Arbejdsløshedstallet bliver en hel del større, hvis de ikke-registrerede arbejdsløse, dem man midlertidigt har bragt i arbejde med særlige beskæftigelsesforanstaltninger, og dem, der er nødt til at nøjes med nedsat arbejdstid, tælles med. Der er ingen tvivl om, at arbejdsløsheden har haft en negativ indflydelse på den måde, hvor på fagforeningernes medlemstal har udviklet sig efter den næsten uafbrudte vækstperiode indtil 1930'erne.
Unemployment is much higher when the number of unemployed people that do not register- those temporarily catered for by special employment measures, and those reduced to short-time working - are taken into account. There is no doubt that unemployment has had a significant negative effect upon both the growth and level of trade union membership, after what can be considered a period of almost continuous growth up to the 1980s.
TUC's generalsekretær, Len Hurray, har påpeget det drastiske fald i fagforeningernes medlemstal, og fagforeningerne har for søgt at tage denne udfordring op ved en målbevidst rekrutteringskampagne inden for de dårligt organiserede områder.
Len Murray, General Secretary of the TUC, warned of the sharp drop in membership and unions have attempted to meet this challenge through determined recruitment drives in poorly-organised areas.
Den vægt, man i fagforeningerne lægger på at beholde arbejdsløse medlemmer, som betaler nedsat kontingent, fremgår af en folder med titlen "Behold medlemmerne - også når de mister jobbet", som fagforeningerne har udsendt, og desuden viser den seneste TUC-konference, som vedtog at oprette centre for arbejdsløse og at rådgive, bistå og medinddrage dem, at man i modsætning til i 30'erne søger nye veje.
The urgency with which unions are to retain unemployed members on the reduced subscription, is illustrated by one of the unions' recruit ment leaflets: "WHEN MEMBERS LEAVE THEIR JOBS - KEEP THEM IN THE UNION", and the recent TUC Conference, which resolved to establish the
ITy teknik kan med særligt held indføres i servicefagene, hvad der vil få en drastisk virkning på beskæftigelsesmulighederne - især for kvindelige funktionærer.
The new technology is particularly suitable for introduction into the service industries and white collar sectors, and this will have drastic effects upon employment and job opportunities - especially for women.
Det er imidlertid oplagt, at hverken tillidsmændenes koncern-komiteer eller initiativer i retning af medarbejderindflydelse vil kunne føre til noget, medmindre de indgår eller inddrages uløseligt i mere omfattende forslag, som tager sigte på en gennemgribende forandring.
It is, however, apparent that neither shop stewards combine committees, nor initiatives in workers' self-determina tion alone, are likely to succeed, unless they form or become an integral part of wider proposals for radical change.
SUC og mange fagforeninger har selv udgivet rapporter om den ny teknik, hvori de har udstukket retningslinjer og foreslået aftale modeller.
The TUC and many unions have published their own reports concerning 'New Technology', outlining policy and model agreements.
På papiret er der tale om rimelige og anbefalelsesværdige krav; om de kan gennemføres i praksis må tiden vise.
On paper they make commendable demands, whether these can be achieved in practice remains to be seen.
Skønt der ikke synes at være sket meget siden Donovan-rapporten i 1963, har spørgsmålet om industrielt demokrati og medarbejderindflydelse på virksomhedernes beslutningstagning været et populært og udbredt diskussionsemne i Storbritannien i de seneste år.
Whilst little seems to have happened since the Donovan Report in 1968, the subject of industrial democracy and workers' participation indecision-making in their firms has become more popularly and widely debated in Britain in recent years.
TTTC, som til stadighed er engageret i dette spørgsmål, har givet udtryk for sin stilling i publikationen "Industrielt demokrati", der viser, at TUC har ændret holdning i forhold til sit standpunkt fra 1944: "Det er absolut ikke sikkert, at det ville være nogen ubetinget fordel for de ansatte i en nationaliseret virksomhed at have med lemmer i bestyrelsen, som direkte repræsenterede dem og var bundet af bestyrelsens fælles afgørelser fagforeningerne bør bevare deres uafhængighed ubeskåret".
The TUC's attitude and continuing commitment, outlined in their publication 'Industrial Democracy', reflects the change in attitude from that expressed in 1944: "It does not seem by any means certain that it would be in the best interests of the work people of a nationalised industry to have, as directly representative of them, members of the controlling board who would be committed to its joint decisions ... trade unions should maintain their complete independence".
Efter en drøftelse af Bullock-komi-teens rapport og regeringens hvidbog om industrielt demokrati i forbindelseskomiteen nedsat af TUC og arbejderpartiet i 1978 ved tog TUC's årskongres, at "kongressen mener, at det næste stadium i arbejdsmarkedsforholdenes udvikling nødvendiggør, at fagforeninger ne inddrages fuldt ud i beslutningstagningen på de enkelte virksomheder, og at lovgivningsmagten uden at forfordele den offentlige sektor i forhold til den private bør skabe mulighed for, at der med fagforeningerne som grundlag indføres fælles kontrol med er hvervsmæssig beslutningstagning på alle niveauer ... at arbejdernes repræsentation må bygge fuldt ud på fagforeningsstrukturerne ...".
Following the TUC - Labour Party Liaison Committee discussions on the Bullock Committee Report and the Government's White Paper on Industrial Democracy in 1978, the annual congress resolved that, "This
De forholdsvis begrænsede britiske erfaringer med arbejderrepræsentation i bestyrelsen og medarbejderindflydelse har ikke været opmuntrende.
The British experience of experiments in employee involvement and worker directors - although limited as such - have not been encouraging.
Nogle af forsøgene har været foretaget i den private sektor, men de bedst kendte eksempler har været den britiske stålindustri og postvæsenet.
Whilst some have occurred in the private sector, the most widely known examples have been at British Steel and the Post Office. In the case of British
For stålindustriens vedkommende anføres følgende som de vigtigste årsager til det uheldige resultat:
Steel the main reasons given for the lack of success have been that:
- de bestyrelser, arbejderrepræsentanterne har siddet i, har kun været rådgivende og ikke beslutningstagende;
- the boards on which worker directors have sat have been advisory only and not policy making;
- arbejdernes bestyrelsesmedlemmer er ikke blevet direkte valgt som repræsentanter for de ansatte, idet foretagendets leder har beholdt den endelige afgørelse, når det gjaldt udvælgelse/udnævnelse;
- worker directors have not been directly elected as representatives of the workforce, the final decision of selection/appointment remaining with the Chairman of the undertaking;
- forbindelserne med fagforeningssystemet har været svage.
- and links with trade union machinery have been weak.
I det forsøg, som blev foretaget af postvæsenet, mener man ikke, at de ansattes bestyrelsesmedlemmer nogensinde fik nogen reel beslutningsmyndighed.
In the experiment conducted by the Post Office, it is believed that worker directors were not in reality ever granted any policy-making power.
Siden de konservative på ny kom til magten i 1979, har både ledelsen og regeringen modsat sig planen, som stort set er blevet opgivet og kun videreføres på regionalt og lokalt plan.
Since the return of the Conservative Government in 1979, the scheme has been opposed by management and Government and largely abandoned
TUC søger imidlertid fortsat "at få de fagforeningsrettigheder og fagforeningsmuligheder, som blev foreslået i det seneste EE-direktiv-udkast, gennemført i multinationale selskaber", og har for nylig i fællesskab med arbejderpartiet vedtaget en rapport om industrielt demokrati og demokrati i planlægningen.
The TUC, however, is continuing, "to press for an extension of trade union rights and facilities in multinational corporations, such as those proposed in the recent draft EEC directive", and recently adopted a joint
Den politik, der føres med henblik på industrielt demokrati, bør betragtes som en uløselig del af TUC's "Economic Alternative: Plan for Grov/th" (Økonomisk Alternativ: en plan for vækst), hvori det frem føres, at kerneproblemet "ikke så meget er hvor pengene kommer fra, som hvornår og hvordan de bliver brugt.
Policy on industrial democracy should be viewed as an integral part of the TUC's "Economic Alternative: Plan for Growth", which sees the key question as, "not so much where the money is coming from, but rather when and how it is put to use.
Det må undgås, at de planlæggende organer bliver overcentraliserede eller besat af en kortsynet rationaliseringsmani.
Planning bodies must avoid being over-centralised or obsessed with narrow-sighted 'rationalisation'.
Disse problemer kan undgås, hvis den økonomi ske planlægning tager sit udgangspunkt i en hurtig udvikling af det industrielle demokrati, som udvider den organiserede fagbevægelses indflydelse og aktiviteter på arbejdspladsen."
These problems can be avoided if economic planning is firmly rooted in rapid advances in industrial democracy, extending the influence and activities of workplace union organisation."
- bestræbelser for at stimulere samtlige ekonomiske sektorer, således at de gensidigt støtter og underbygger hinandens vækst;
- action to stimulate all sectors of the economy, making their growth mutually supporting;
- finansiering af planen ved at lede og fordele nordsøindtægterne gennem en ny Nordsøfond og ved at fjerne uøkonomiske arbejdsløshedsomkostninger;
- financing the plan by channelling North Sea revenues through a new
- betydelige offentlige investeringsprojekter inden for offentlig transport, boligbyggeri og kloakering samt i avancerede, tekniske sektorer som telekommunikation og energiproduktion;
- essential public sector capital investment projects, in public transport, housing, sewerage, and also in high-technology sectors such as tele communications and the energy industries;
- et sammenhængende og stærkt planlægningssystem, hvori et vigtigt led skal være en national investeringsbank og et organ som National Enterprise Board (nationalt fond til erhvervsfremme), men med større beføjelser;
- a coherent and powerful planning system, an essential part of which would be a national investment bank and a body like the National Enterprise
- en industriel udviklingspolitik, som hjælper bestående industrier til at tilpasse sig til ny teknik og nye industrier til at opstå;
- industrial development that assists existing industries to adapt to new techniques and new industries to emerge;
- industrielt demokrati, da dette er en forudsætning for fremgang -dvs. større indflydelse til fagforeningerne, især på de enkelte arbejdspladser og virksomheder;
- industrial democracy, which will be a pre-condition for success - meaning stronger trade union influence, especially at workplace and company level;
- bestræbelser for at gennemføre Brand-rapportens henstillinger på internationalt plan; tilbagekanalisering af OPEC's overskud og fremskyndelse af udviklingen i den tredie verden.
Brandt Report; recycle OPEC surpluses and speed up the development of third world countries.
TUC'S EUROPÆISKE POLITIK Det må allerførst fremhæves, at den britiske fagbevægelse har spillet en afgørende rolle for den internationale og især den europæiske fag bevægelses opståen og udvikling, og at den er den største tilsluttede enkeltorganisation i Den europæiske faglige Samarbejdsorganisation, ved hvis oprettelse i 1973 TUC's hovedbestyrelse medvirkede som en af de førende kræfter.
Council taking a leading part in the creation of this body in 1973.
Skønt den britiske fagbevægelse således har spillet en aktiv rolle i den europæiske fagbevægelses udvikling, har dens syn på Det europæiske Fællesskab i det store og hele været fjendtligt.
British trade union movement's view on the European Community has, by and large, been hostile.
I 1973, da Storbritannien tiltrådte Fællesskabet, afviste Kongressen med et lille flertal, at TUC skulle fremme britiske fagforeningssynspunkter i Fællesskabet ved at deltage.
In 1973 when Britain entered the Community, support for TUC participation to promote the British trade union view in the
Senere kongresser har i forskellig grad bekræftet fagbevægelsens forbehold over for Storbritanniens medlem skab af Det europæiske Fællesskab, og med hensyn til de økonomiske aspekter har TUC i flere erklæringer stillet sig tvivlende over for de økonomiske fordele af Storbritanniens medlemskab.
European Community to varying degrees, and on the economic side TUC state ments have expressed doubt as to Britain's net economic advantages arising from membership.
TUC har fra tid til anden indtaget det standpunkt, at medlemskab af Fællesskabet
The TUC has taken the view from time to time that Community
ville være til gavn for den britiske arbejderklasse.
membership could benefit British working people.
På den anden side har TUC altid modsat sig den uretfærdige anvendelse af Fællesskabets budgetmidler, Storbritanniens nettobidrag hertil og den fælles landbrugspolitiks skadelige virkning på fødevarepriserne og dermed på de britiske arbejderes realindkomst.
On the other hand, the TUC has always opposed the inequitable operation of the Community budget and Britain's net contribution to it and the adverse effect of the Common Agricultural Policy on food prices and hence on the real incomes of British workers.
Mens 1973 kongressen gav udtryk for modstand mod EF-medlemskab, foreslog 1974 kongressen stramme betingelser for arbejderpartiregeringens genforhandlinger af Storbritanniens medlemsvilkår og betonede, at sagen måtte lægges ud til folkeafstemning, hvilket da også skete.
Whilst the 1973 Congress expressed opposition to Community membership, the 1974 Congress proposed stringent conditions for the then Labour Government's re-negotiation of Britain's terms of membership as well as the need for a referendum on the issue, which subsequently took place.
Samtidig gav TUC udtryk for, at der måtte samarbejdes mellem britiske og andre europæiske fagforeninger.
At the same time the TUC expressed the need for cooperation between British and European trade unions.
Efter folkeafstemningens afgørelse om forbliven i Fællesskabet tog TUC fuldt ud del i arbejdet i EFs forskellige rådgivende komiteer.
Following the referendum decision to remain in the Community, the TUC took up its full part in the various EEC advisory and consultative committees.
TUC har aktivt støttet EFs initiativer, f.eks. kampagnen for nedsat arbejdstid, og indføjet dele af dette program i sin egen kampagne for økonomiske og sociale fremskridt.
The TUC has actively supported ETUC initiatives for example on the Campaign for Reduced Working Time, and indeed incorporated parts of this programme in its own Campaign for Economic and Social Advance.
De europæiske Fællesskaber (GD X Information) - 200 rue de la Lol. B-1049 Bruxelles - Belgique
European Communities (DG X Information) - 200 rue de la Lol. 1049 Brussels - Belgium
Det har i Frankrig været t i L Ladt at oprette fagforeninger for arbejdstagere siden vedtagelsen af Loven af 21. marts 1884, som bLev inkorporeret i Code du TravaiL ved Lov af 27. februar 1927.
Since the Law of 21 March 1884, incLuded in the Labour Code by virtue of the
En fagforening kan kun oprettes af personer, som udøver en bestemt faglig virksomhed.
Law of 27 February 1927, employees in France have enjoyed the right to set up trade unions.
Det faglige fællesskab er afgørende, og det er ikke nok blot at have fælles interesser.
A trade union may be formed only by persons practising a specific occupational activity.
Fagforeningernes formål er udelukkende at forsvare faglige interesser, og de betragtes som juridiske personer med de rettigheder og pLigter, som deraf følger.
Trade unions are associations with the sole aim of defending workers' interests and possessing legal status and the rights and obligations flowing therefrom.
Franske faglige organisationer er industriforbund, der (i modsætning tiL fagforbund, der er organisationen af arbejdere inden for et enkelt fag), omfatter alle arbejdstagere både på lokalt pLan og på landspLan på grundlag af den økonomiske virksomhed, som de deLtager i, uanset hvilket fag de udøver
The French conception of the trade union organization is that of the industrial trade union - as opposed to the occupational union - which unites all workers on both local and national levels, on the basis of the economic activity in which they take part, independently of the trade which they practise (for example: metallurgy, building, textiles, public services, and so on ...).
Dog er det også Lovligt at oprette fagforeninger for lønmodtagere, der udøver samme fag, men som arbejder inden for forskellige brancher.
However, recognition has also been accorded to trade unions which bring together wage-earners practising in the same trade but working in different sectors.
Det er f.eks. tilfældet med det administrative personale: boghol dere, sekretærer osv.
This is the case, for instance, for administrative staff: bookkeepers, secretaries, and so on ...
I forhold til situationen i andre lande præges den franske fagbevægelse af pluralisme.
Compared with the situations obtaining in other countries, the main feature of French trade unionism is its pluralism.
Dette har dog ikke hindret den i at være yderst effektiv, hvilket viser sig, når man sammenligner med de erhvervede sociale rettigheder i andre
Nevertheless, that has not prevented it from displaying a genuine effectiveness, which is apparent on comparing the social progress achieved in a range of different countries.
I. Den pluralistiske fagbevægelse
I. Trade union pluralism
Den franske fagbevægelse består af flere organisationstyper:
French trade unionism features several types of organization:
- arbejdersammenslutninger
- workers' confederations;
- organisationer inden for de enkelte kategorier
- sectoral organizations;
- uafhængige elLer selvstændige organisationer
- independent or autonomous organizations.