natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I nyere tid startede undersøgelserne i 1950'erne og 1960'erne i en form, som kan sammenlignes med den nuværende.
The modern history of the surveys starts in the 1950s and 1960s in a form which can be compared to the present situation.
Anvendelsen af HBU'er til at beregne forbrugerprisindeks er under revision i forbindelse med opstillingen af harmoniserede indeks på EU-plan.
The use of Household Budget surveys for constructing consumer price indices is being reviewed in connection with establishing harmonized indices at the EU level.
Harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) skal udarbejdes på månedsbasis fra og med januar 1998.
Harmonized Indices of Consumer Prices (HICP) are to be produced on a monthly basis starting from January 1998.
Hvad angår HBU'erne har arbejdsgruppen vedrørende HICP besluttet at anvende COICOP som basisnomenklatur til at skelne mellem de forskellige varer og tjenester. COICOP-HICP er den nomenklatur, der er tilpasset til dette formål.
As for the Household Budget Surveys, the Working Group on HICP has decided to use COICOP as the basic nomenclature for distinguishing goods and services.
Undersøgelserne anvendes også som datakilde ved udarbejdelse af nationalregnskabet, nemlig til at beregne aggregater for husholdningernes konsum.
The surveys are also used as an input to building the national accounts for the purpose of measuring Household Final Consumption (HFC) at an aggregate level.
Husholdningernes konsum udgør en del af den samlede produktion inden for et givet økonomisk område på et givet tidspunkt og er således en del af nationalregnskabssystemet til opgørelse af bruttonationalindkomsten (BNI).
The HFC forms part of the total production in a given economic territory at a given point of time and is thus part of the national accounts' system for measuring Gross National Product (GNP).
En task force nedsat under BNI-udvalget har analyseret anvendelsen af HBU'erne til nationalregnskabsformål.
A Task Force, set up under the GNP-Committee, analyzed the use of Household Budget Surveys for national accounts purposes.
I slutrapporten, som blev færdiggjort i september 1996, fremsættes der anbefalinger om, hvorledes HBU'erne bedst kan bruges til at beregne husholdningernes konsum i nationalregnskabet.
The final report, finished in September 1996, concludes and makes recommendations on how HBSs best can be used for establishing HFC in national accounts.
Rapporten identificerer og vurderer i den forbindelse fire spørgsmål: behovet for justeringer af HBU-resultaterne for at kunne nå frem til pålidelige skøn over husholdningernes konsum (herunder at finde frem til, hvor og hvordan der skal justeres), nøjagtigheden og pålideligheden af HBU-resultaterne, hyppigheden og aktualiteten af HBU-resultaterne og endelig det organisatoriske forhold mellem det personale, der beskæftiger sig med HBU'erne, og det, der beskæftiger sig med nationalregnskaberne.
The report identified and assessed four issues in this regard: - the need for adjustments of HBS results to obtain HFC estimates (including where and how), - the accuracy and reliability of HBS results, - the frequency and timeliness of HBS results, and, -the organizational relationships between HBS and national account's staff.
Desuden anvendes oplysningerne fra undersøgelserne i vidt omfang som grundlag for undersøgelser af private husstandes levevilkår.
Furthermore, the survey information is used widely as the basis for studies of living conditions of private households.
Der kan her være tale om undersøgelser, hvor der fokuseres på bestemte emner, f.eks. forbrugsudgifts- eller indkomstmønstre eller forbindelserne mellem forskellige emner som f.eks. indkomstniveauets indflydelse på sammensætningen af forskellige typer husstandes forbrug eller forbrugsudgifter.
These might be studies focusing on certain subjects for example patterns of consumption expenditures or income, or relations between different subjects such as the level of income's influence on consumption patterns, or patterns of consumption expenditure in relation to different types of households.
Man kan også forestille sig undersøgelser af bestemte delpopulationer, som f.eks. ældre mennesker, unge, arbejdere eller ansatte inden for den private sektor.
Specific sub populations might be studied such as the elderly, the young, manual workers or private sector employees.
En række lande bruger desuden oplysningerne til at undersøge fordelingen af indkomst/forbrug med henblik på at studere fattigdomsproblemer.
A number of countries specifically use the survey information to study the distribution of income/consumption with the purpose of looking at poverty issues.
Dataene anvendes også til at undersøge ernæringsmønstrene for husstande og enkeltpersoner i en række lande. Data vedrørende fødevaremængder omdannes til næringsoptagelse ved at anvende modeller for og formodninger om enkeltpersoners forbrugsvaner.
The data are also used for studying nutritional patterns of households and individuals in some countries.
Det Statistiske Kontor bruger de ikke-bearbejdede data fra HBU'erne som input ved beregning af vægte til forbrugerprisindeks, til opgørelse af husholdningernes konsum i nationalregnskaberne og/eller til analyser af private husstandes levevilkår generelt.
The statistical office uses the 'raw' data from the HBSs as an input for constructing the weights for the consumer price indices, for the estimation of HFC in national accounts and/or for analyses of the living conditions of private households in general.
HBU'erne er således en meget anvendt datakilde for de statistiske kontorer, når der skal produceres data til formidling.
As such, the HBSs are a much used data source for the statistical offices when producing data for dissemination.
Endvidere er der en lang række forskellige kunder uden for de statistiske kontorer, der har brug for dataene.
Moreover, there is a wide range of customers for the data outside the statistical offices.
De forskellige brugergrupper er:
The different groups of users are:
Ministerier og offentlige forvaltninger, som bruger dataene til udarbejdelse af den økonomiske politik og social- og arbejdsmarkedspolitikken.
• Ministries and public administrations which use the data for economic and social policy planning purposes. • Universities and research organizations which use the data for research on living conditions of private households. • Private firms and consultants.
På EU-niveau er dataene blevet anvendt til analyser af fattigdommen.
At the EU level, the data has been used for analyses of poverty.
Kommissionen bruger dataene til opstilling af den økonomiske politik og social- og arbejdsmarkedspolitikken, især GD V (Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender).
The Commission uses the data for economic and social policy purposes, principally DG V (Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs).
Desuden producerer alle statistiske kontorer trykte statistiske publikationer med resultaterne af undersøgelserne (se bilag 1 "Beskrivelse af undersøgelserne i medlemsstaterne" vedrørende nærmere oplysninger om hvert land).
Moreover, all statistical offices produce statistical paper publications presenting the results of the surveys (see annex 1 on Survey Profiles for details on each country).
De fleste lande har et system, hvor de producerer specialrapporter, som fokuserer på særlige aspekter af husstandenes levevilkår, og de offentliggøres ofte relativt hurtigt efter afslutningen af undersøgelsen.
Most countries have a system of producing short focused reports emphasizing particular aspects of household's living conditions, these are often published within a relatively short time of finishing the survey.
Eurostat har et lignende system, hvor man producerer "Statistics in Focus".
Eurostat has a similar system, producing 'Statistics in Focus'.
De fleste kontorer formidler også data elektronisk, f.eks. på diskette eller cd-rom, og i nogle lande via Internet.
Most offices also disseminate data via electronic means, for example on diskettes or CD-roms - and, in some countries, via the Internet.
Mange statistiske kontorer laver særlige tabelopstillinger af data på bestilling og mod betaling.
Many offices make special tabulations of data against payment following specific user demands.
I nogle lande sælges mikrodatasæt, eller de gives til forskningsinstitutioner med henblik på at blive anvendt i forskningsøjemed.
In some countries micro data sets are sold or given to research communities to be used for research purposes.
Dette er f.eks. tilfældet i Spanien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige.
This is for example the case in Spain, The Netherlands and The United Kingdom.
Undersøgelsestidspunkt, -hyppighed og -periode
Timing, frequency and survey period
Med hensyn til hyppigheden af HBU'erne i EU-medlemsstaterne er der to klare mønstre: årlige undersøgelser og undersøgelser med fem års mellemrum eller mere.
In terms of the frequency of HBSs in the EU Member States, there are two distinct patterns: annual surveys and surveys carried out at five-yearly or longer intervals.
Årlige undersøgelser gennemføres i 8 af de 15 EU-medlemsstater (Belgien, Danmark, Spanien, Italien, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige).
Annual surveys are carried out in 8 of the 15 EU Member States (Belgium, Denmark, Spain, Italy, The Netherlands, Finland, Sweden and The United Kingdom).
Alle de årlige undersøgelser er også kontinuerlige i den forstand, at arbejdet i marken finder sted kontinuerligt hele året.
All the annual surveys are also continuous in the sense that the fieldwork takes place on a continuous basis throughout the year.
Resultaterne af undersøgelsen i Spanien, Italien og Det Forenede Kongerige udarbejdes også kvartalsvis.
The results of the survey in Spain, Italy and the United Kingdom are also produced on a quarterly basis.
I Tyskland, Frankrig og Luxembourg er undersøgelseshyppigheden hvert femte år.
In Germany, France and Luxembourg, a regular frequency of one survey every 5 years is established.
I Irland gennemføres undersøgelsen hvert syvende år og i Østrig hvert tiende år.
In Ireland the survey takes place every 7 years and in Austria every 10 years.
I Grækenland og Portugal gennemføres undersøgelsen med uregelmæssige mellemrum.
The survey is conducted at irregular intervals in Greece and Portugal.
Undersøgelsesperioden er den periode, i hvilken samtlige data indsamles.
The survey period refers to the duration over which the data are collected as a whole.
Principielt er denne periode 12 måneder, og i de fleste undersøgelser falder undersøgelsesperioden faktisk sammen med det pågældende kalenderår, selv om det for referenceåret 1994's vedkommende forholdt sig således, at syv lande lod deres undersøgelse strække sig over to kalenderår.
In principle, this period is 12 months and in most of the surveys, the survey period actually coincides with the corresponding calendar year, although, for the reference year 1994, seven countries have spanned their survey over two calendar years.
I Belgien blev der indført en ny årlig undersøgelsesstruktur startende i juni 1995.
In Belgium a new annual survey structure was introduced starting in June 1995.
Undersøgelsesåret løber således fra juni til maj på kontinuerlig basis.
The survey year thus runs from June to May on a continuous basis.
I Grækenland gennemførtes undersøgelsen fra oktober 1993 til september 1994 (begge måneder inklusive), og i Frankrig og Portugal blev undersøgelserne igangsat i oktober 1994 og afsluttet ved udgangen af september 1995.
In Greece, the survey took place from October 1993 to September 1994 (inclusive), and in France and Portugal the surveys were started in October 1994 running through September 1995.
I Irland foregik undersøgelsen fra maj 1994 til april 1995, hvilket næsten faldt sammen med den syvårsperiodicitet, man havde besluttet sig til.
In Ireland, the survey took place from May 1994 to April 1995, nearly coinciding with the 7 years periodicity decided upon.
I Østrig blev undersøgelsen fremskyndet 10 måneder (den var oprindelig planlagt til at falde sammen med Eurostat referenceåret, på det tidspunkt 1993), og den fandt sted fra april 1993 til marts 1994.
In Austria the survey was brought forward 10 months (originally planned to coincide with the Eurostat reference year, at that time 1993), taking place from April 1993 to March 1994.
Det Forenede Kongerige har af praktiske årsager ændret den kontinuerlige undersøgelse fra kalenderåret til finansåret, og den løber nu fra april til marts.
The United Kingdom has for practical reasons shifted the continuous survey from the calendar year to the financial year, it now runs from April to March.
Tabel 1 : Undersøgelsestidspunkt og ­hyppighed
Table 1 : Survey Timing and Frequency s
Undersøgelserne gennemføres kontinuerligt, men hvert 10. år gennemføres der en større undersøgelse. 1990­hovedundersøgelsen er for en række variablers vedkommende blevet anvendt
First survey: Taking place after 1945 Χ: Survey conducted during the calendar year χ: Survey conducted during 12 months spread over 2 calendar years
Undersøgelser hvert femte år vil kun blive gennemført, såfremt de nødvendige ressourcer er til
Country Specific comments: Germany: Pilot tests are being undertaken for carrying out an additional annual representative survey with a sample size
Man vil i 1997 undersøge mulighederne for at gennemføre årlige undersøgelser.
United Kingdom: of 6000 households Surveys are run continuously, but a larger survey is undertaken every 10 years, The 1990 main survey has been used in the Eurostat tabulations for some variables both in 1988 and 1994.
Selv om Sverige har gennemført en undersøgelse i 1995, anvendes undersøgelsen fra 1992. Grunden hertil er, at nogle aspekter af 1995­undersøgelsen ikke giver oplysninger af en tilstrækkelig god kvalitet til, at de kan anvendes i Eurostats sammenlignende tabeller.
Investigations will start in autumn 1996 into the possibility of running annual surveys The ONS will attempt to implement five-yearly surveys, but this depends on funding A five-yearly scheme will only be implemented if resources are available The feasibility of running annual surveys will be studied in 1997 Although Sweden has carried out a survey in 1995, the survey from 1992 is used.
Undersøgelsen blev flyttet fra kalenderåret til finansåret, der begynder i april 1994. Den stikprøve,
The reason is that some aspects of the 1995 survey does not give information of a sufficient quality to be used in the Eurostat comparative tabulations The survey was moved from the calendar year to the financial year starting April 1994.
Det Forenede Kongerige: der er anvendt til Eurostats sammenlignende tabeller, refererer dog til kalenderåret 1994.
The sample used for the Eurostat comparative tabulations refers though to the calendar year 1994.
end et år, fordi det er nødvendigt at gennemføre en del indledende og afsluttende interviewarbejde uden for året, f.eks. i Belgien og Tyskland.
In other cases the fieldwork lasts for more than a year because of the need to do some introductory and final interviewing outside the year, for example in Belgium and Germany.
Hvad angår synkroniseringen af undersøgelserne, er der nogle tilfælde, der specielt bør nævnes i forbindelse med 1994-undersøgelsesrunden, specielt når undersøgelserne spreder sig over to år og således dækker en del af 1994, og når undersøgelserne finder sted i et andet år end 1994. I disse tilfælde anvender Eurostat relevante nationale prisindeks til at konvertere data til 1994-priser for at give forbrugsudgiftsposterne samme sammenligningsgrundlag.
Concerning the synchronization of surveys, some cases deserve special attention for the 1994 wave. Primarily, when surveys spread over two years covering part of 1994 and surveys taking place in another year than 1994.
Med hensyn til Spanien, hvor der er to HBU'er (den kontinuerlige kvartalsvise undersøgelse og den 10-årlige hovedundersøgelse), forholder det sig således, at den kvartalsvise undersøgelse passer sammen med et hvilket som helst referenceår, men mangler en række vigtige variabler, hvorimod hovedundesøgelsen er indholdsrig, men ikke hyppig nok til at passe ind i den normale tabelplan.
In the case of Spain, where there are two household budget surveys, the continuous quarterly survey, and the main decennial survey, the former fits in with any reference year but lacks a number of important variables, whereas the main survey is rich in content but too infrequent to fit into the normal tabulation plan.
Hvad angår 1994undersøgelsesrunden anvendes som generel regel den kontinuerlige 1994-undersøgelse, men hovedundersøgelsen 1990 anvendes i de tilfælde, hvor der ikke foreligger nogen oplysninger i den kontinuerlige undersøgelse 1994.
For the wave 1994, the 1994 continuous survey is used as a general rule, but the main 1990 survey is used in the cases where there is no information in the 1994 continuous survey.
EU-samarbejdet om husstandsbudgetundersøgelser
The European Union wide cooperation on Household Budget surveys
Eurostat har i mange år indsamlet og offentliggjort data fra HBU'erne i medlemsstaterne og udarbejdet metodologiske rapporter, som beskriver disse undersøgelser.
Eurostat has for many years collected and published data from the HBSs of the Member States and worked out methodological reports describing these surveys.
Arbejdet koordineres centralt i Eurostat, men de vigtigste drøftelser og evalueringer af arbejdet finder sted i en gruppe bestående af deltagere, der arbejder med de enkelte medlemsstaters HBU'er.
The work is co-ordinated centrally at Eurostat but the main discussions and evaluations of the work take place via a group consisting of participants working on each Member State's HBS.
Der afholdes arbejdsgruppemøder ca. en gang om året.
Working Party meetings are held approximately every year.
En særlig fællesskabsdækkende undersøgelse blev gennemført i 1963-1964, som omfattede de oprindelige seks medlemsstater i Fællesskabet.
A special Community-wide survey was conducted in 1963-64 covering the original six Member States of the Community.
Herefter har fremgangsmåden været at indsamle oplysninger fra de eksisterende nationale undersøgelser, der gennemføres omkring et "fælles" referenceår, og dette referenceår er blevet valgt således, at det giver så lille en spredning som muligt i undersøgelsesårene i de forskellige lande.
Subsequently, the approach has been to compile information from existing national surveys conducted around a 'common' reference year, the latter chosen so as to minimise the spread of the survey years involved from different countries.
Det første sådanne projekt blev gennemført for referenceåret 1979, og det omfattede 10 lande og dækkede en række af undersøgelsesår fra 1978 til 1982.
The first such exercise was carried out for the reference year 1979, covering 10 countries and a range of survey years from 1978 to 1982.
Som regel overfører de nationale statistiske kontorer deres data til Eurostat efter en vedtaget tidsplan.
In general the national statistical offices transfer their data to Eurostat according to an agreed time table.
Indtil 1985 var det i form af aggregerede tabeller fastlagt, hvilke data der skulle overføres.
Until 1985, the data to be transferred was defined in terms of aggregated tables.
Tabellernes form var man blevet enige om på et tidligere arbejdsgruppemøde.
The format of these tables had been agreed upon during a previous Working Party meeting.
Siden 1988 har medlemsstaterne overført deres mikrodatafiler til Eurostat, og dataene bliver som regel omkodet ved hjælp af en fælles tabelplan i Eurostat. Oplysningerne lagres i en database hos Eurostat.
Since 1988, Member States have transferred their microdata files to Eurostat and the data is, in general, recodified using a common tabulation plan in Eurostat.
Danmark, Irland og Østrig har ikke medsendt deres mikrodatasæt for 1988-referenceåret, men der vil for alle landes vedkommende blive lagret 1994-mikrodatasæt.
Denmark, Ireland and Austria have not included their microdata sets for the 1988 reference year, but 1994 micro data sets will be stored for all countries.
Nogle lande foretager selv omkodningen af dataene.
Some countries carry out the recodification of the data themselves.
Målsætningen 'at kunne foretage en komparativ analyse på tværs af EU-landene' er et vægtigt argument for at synkronisere tidspunktet for og hyppigheden af de enkelte landes undersøgelser.
The objective of comparative analysis across countries of the Community is a strong reason for synchronization of the timing and frequency of the country surveys.
Forskelle i tidspunktet for og hyppigheden af undersøgelserne er et alvorligt problem, når Eurostat skal producere sammenlignende tabeller og analyser.
Differences in the timing and frequency among the surveys is a serious problem in the production of comparative tabulations and analyses by Eurostat.
Dette gælder netop for det andet tabelprojekt med sammenlignende tabellier, som var centreret om referenceåret 1985, og hvor de nationale undersøgelser var spredt over den lange periode 1983-1988.
This can certainly be said about the second exercise of comparative tabulation which centered on the reference year 1985, with national surveys spread out over the wide range 1983-1988.
Ikke desto mindre indgik kun 8 lande i sammenligningerne på grund af forsinkelser og vanskeligheder med at få resultaterne fra andre lande (faktisk var resultaterne fra to af disse undersøgelser, nemlig i Det Forenede Kongerige og Grækenland, så forsinkede, at de ikke kom med i den officielle Eurostat-publikation).
Even so, only eight countries were included in the comparisons because of delays and difficulties in obtaining the results from other countries, (in fact, the results from two of these surveys, United Kingdom and Greece, were too late to be included in the official Eurostat publication.)
Det tredje og mere fuldstændige projekt havde 1988 som referenceår.
The third, more complete exercise covered 1988 as the reference year.
Data fra de tolv lande, som var medlemsstater på det tidspunkt, blev offentliggjort i to trykte publikationer.
Data from the 12 countries that were Member States at that time was published in two paper publications.
I 1988 blev den fælles tabelplan omredigeret, og der blev gjort en stor indsats for at få forbedret behandlingen af data.
In 1988 the common tabulation plan was redesigned and major work was done in relation to improving the treatment of data.
Det arbejde, der blev indledt dengang, er siden blevet fortsat.
The efforts carried out at that time have been continued since.
På det tidspunkt, hvor Finland, Sverige og Østrig indtrådte i Fællesskabet, blev data fra Finland og Sverige medtaget i databasen.
At the time of the entry of Finland, Sweden and Austria into the Community, data from Finland and Sweden were included in the database.
Data fra Østrig er ikke blevet behandlet, da det seneste undersøgelsesår var 1984, hvilket betragtes som værende en for lang periode i forhold til de øvrige lande.
Austrian data has not been treated as the latest survey year was 1984, which is being considered as being too long a time period in relation to the other countries.
Oplysninger fra tre EFTA-lande vil blive medtaget i databasen. Norske data fra 1988 er blevet behandlet, og data fra Island og Sverige vil også blive medtaget.
Information from three EFTA countries will be included in the database.
Selv om der er gjort visse fremskridt, er der et tidsspand på mere end fire år mellem gennemførelsen af de første undersøgelser i den undersøgelsesrunde, der har 1994 som referenceår (1992 for Sveriges vedkommende), til den sidste undersøgelse, der fandt sted fra juni 1995 til 1996 i Belgien.
Although some progress has been made, there is a span of more than four years between the conduction of the first surveys in the reference year 1994 wave, 1992 for Sweden, to the last survey taking place from June 1995 to 1996 in Belgium.
Eurostat foreslår, at næste referenceår skal være 1998.
Eurostat proposes that the next reference year should be 1998.
11 af de 15 medlemsstater påtænker at gennemføre en undersøgelse i 1998.
Eleven out of 15 Member States are planning to carry out a survey in 1998.
STIKPRØVEPLAN
SAMPLE DESIGN