natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det Europæiske Råd ønskede på samlingen den 16. oktober 1992 i Birmingham at imødegå disse betænkeligheder og vedtog derfor en erklæring, der går ind for et Fællesskab, der er nærmere ved sine borgere.
European Council in Birmingham on 16 October 1992 sought to meet this concern by adopting a declaration on 'A Community close to its citizens'.
Ud fra den idé, at et demokratisk Fællesskab ikke kan gøre fremskridt uden støtte fra sine vælgere, erkendes det i Birmingham-erklæringen, at det haster med at påvise, hvilke fordele Maastricht-traktaten rummer for hver enkelt borger, samt at der er behov for at gøre Fællesskabet mere forståeligt og mere gennemskueligt.
Starting from the premise that a democratic Community of democracies can only move forward with the support of the public, the Birmingham Declaration recognized the urgent need to make clearer the benefits that the Maastricht Treaty can bring to the individual citizen and the need to make the Community more comprehensible and more transparent.
Samtidig bekræftede De Tolvs stats- og regeringschefer utvetydigt deres politiske vilje til at arbejde hen imod Den Europæiske Union, hvilket de allerede havde givet kraftigt udtryk for på Det Europæiske Råds samling i Lissabon, nogle uger efter den danske folkeafstemning.
At the same time the Heads of State or Government of the Twelve were unambiguously confirming their political determination to progress along the path to European Union, which had already been forcefully expressed a few weeks after the Denmark referendum, at the Lisbon European Council.
I overensstemmelse med tilsagnet fra Birmingham vedtog Det Europæiske Råd i Edinburgh en række konkrete foranstaltninger vedrørende åbenhed og gen nemskuelighed, der har til formål at skabe større åbenhed omkring Fællesskabets beslutningsproces og generelt forbedre indholdet og formidlingen af informationer til offentligheden samt at gøre EF-lovgivningen klarere og mere tilgængelig.
In accordance with the undertaking given in Birmingham, the Edinburgh European Council adopted a series of concrete measures making for openness and transparency, the aim of which was to improve the content and presentation of information for the public and to make Community legislation clearer and more accessible.
Ud fra samme tankegang bekræftede Det Europæiske Råd, at Den Europæiske Union omhyggeligt skal overholde nærhedsprincippet, ifølge hvilket afgørelserne skal træffes så tæt på borgerne som muligt, og det fastlagde de praktiske bestemmelser, der gør det muligt at omsætte dette princip til praksis.
Similarly, the European Council confirmed that the European Union should scrupulously adhere to the principle of subsidiarity, which means that decisions are to be taken as close as possible to the citizen, and went on to define the practical measures for turning this principle into reality.
Den politiske usikkerhed, der er opstået på grund af vanskelighederne med ratificeringen af traktaten om Den Europæiske Union, samt den vanskelige økonomiske situation har sandsynligvis været medvirkende til i de sidste måneder af 1992 at skabe en vis pessimisme med hensyn til fremtiden for den europæiske konstruktion.
The political uncertainty caused by the difficulties over the ratification of the Treaty on European Union, coupled with the difficult financial situation, was probably conducive, in the last few months of 1992, to a general feeling of pessimism regarding the future of Europe.
Ved at anlægge nye perspektiver for ratificeringen af Maastrichttraktaten, ved at nå til enighed om den fremtidige finansiering af Fællesskabet og ved at vedtage en handlingsplan til fordel for et økonomisk opsving i Europa udtrykte Det Europæiske Råd i Edinburgh få dage før den dato, der symboliserer lanceringen af det indre marked, sin vilje til at fortsætte kursen mod Den Europæiske Union.
By opening up new prospects for the ratification of the Maastricht Treaty, reaching agreement on the future financing of the Community and adopting an action plan for economic recovery in Europe, the European Council expressed, just a few days before the symbolic date for the completion of the single market, its determination to continue on the path towards European Union.
I februar 1988 vedtog Rådet en række strukturelle og finansielle foranstaltnin ger kendt under navnet »Delors I-pakken«, der omfattede tre dele: for det første en reform af Fællesskabets finansieringssystem, der skulle sikre Fælles skabet stabile og tilstrækkelige indtægter ved at fastsætte et loft over indtægter ne udtrykt i procent af Fællesskabets bruttonationalindkomst — BNI (1,2%) og ved at indføre en fjerde indtægt, der selv bygger på BNI; for det andet indførelsen af en budgetdisciplin, der skulle styre væksten i samtlige udgifter og sikre kontrollen med landbrugsudgifterne; denne disciplins vigtigste instrument var udarbejdelsen af finansielle overslag*, der fastsatte udviklingen på budget tets hovedområder for en femårig periode (1988-1992). Disse finansielle over slag blev efterfølgende godkendt af Europa-Parlamentet i en interinstitutionel aftale.
In February 1988 the Council adopted a set of structural and financial measures known collectively as the 'Delors I package'. It was in three parts: (a) a reform of the system of financing the Community aimed at guaranteeing it stable and adequate resources by setting a ceiling on resources expressed as a percentage of Community GNP (1.2%) and introducing a fourth resource based on GNP; (b) the establishment of budgetary discipline to guarantee ordered growth of expenditure as a whole and the curbing of agricultural expenditure; the principal instrument of budgetary discipline was the establishment of a financial perspective * determining the development of the main budget areas for a period of five years (1988-92).
Endelig omfattede Delors-pakken en reform af Fællesskabets struktur foranstaltninger, der navnlig hvilede på en rationalisering af EF's tre struktur fondes opgaver (EUGFL, Udviklingssektionen, ESF, EFRU), for at tillægge den økonomiske og sociale samhørighedspolitik, som blev indført med den fælles akt, den ønskede vægt.
This was subsequently enshrined by the European Parliament in an interinstitutional agreement; (c) a reform of the Com munity structural action, based in particular on the rationalization of the tasks of the three Funds (EAGGF Guidance Section, ESF and ERDF) so that full weight could be given to the policy of economic and social cohesion announced by the Single Act.
Ligesom Fællesskabet i 1988 havde følt behovet for at råde over de budgetmidler, der var nødvendige for gennemførelsen af den fælles akt, gik det i 1992 i gang med at skabe den juridiske og finansielle ramme, inden for hvilken Maastricht-traktatens ambitioner kunne komme til konkret udtryk.
Just as in 1988 the Community felt the need to equip itself with the budgetary means of implementing the Single Act, during 1992 it sought to establish the legal and financial framework allowing the ambitions outlined in the Maastricht Treaty to be given concrete form.
Således forelagde Kommissionen i begyndelsen af året en række foranstaltnin ger (»Delors Il-pakken«), indeholdende en ny finansieringsplan på mellemlang sigt, der dækker perioden 1993-1997, og ledsaget af en række forslag, der skal konsolidere resultaterne af reformen fra 1988, afhjælpe dens mangler og tilpasse instrumenterne til de nye udfordringer.
At the beginning of the year the Commission accordingly submitted a series of measures (the 'Delors II package') containing a new mediumterm financial plan covering the period 1993-97, together with proposals to consolidate what had been achieved with the 1988 reform, to make good any defects and to adapt the instruments to new challenges.
Kommissionen foreslog i disse nye finansielle overslag en forhøjelse på 30% af Fællesskabets udgifter mellem 1992 og 1997, hvorved de samlede udgifter i 1997 skulle nå op på 83 mia. ECU.
In this new financial perspective the Com mission proposed an increase of around 30% in Community spending between 1992 and 1997, thus bringing total expenditure in 1997 to ECU 83 billion.
For at finde de nødvendige midler til finansiering af disse udgifter foreslog Kom missionen loftet over Fællesskabets egne indtægter gradvis hævet fra 1,20 til 1,37% af Fællesskabets BNI mellem 1992 og 1997, og at der blev foretaget visse tilpasninger af indtægternes struktur for at konkretisere ønsket om i højere grad at tage hensyn til hver medlemsstats betalingsevne, hvilket Det Europæiske Råd i Maastricht havde givet udtryk for.
To free the resources required to finance this expenditure, the Commission pro posed progressively raising the ceiling on the Community's own resources from 1.20 to 1.37% of Community GNP between 1992 and 1997 and making certain adjustments to the structure of resources in order to give practical effect to the wish expressed by the European Council in Maastricht to take greater account of each Member State's capacity to contribute.
Allerede i februar 1992 foretog de forskellige forberedende instanser i Rådet en indgående analyse af Kommissionens forslag.
In February 1992 the Commission proposals were examined in detail by the Council's subordinate bodies.
Der blev holdt særlige møder i De Faste Repræsentanters Komité med bistand fra en ad hoc­gruppe, og hele behandlingen fandt sted på grundlag af meget detaljeret teknisk baggrundsma­teriale fra Kommissionen samt vigtige bidrag fra Europa­Parlamentet og Revi­sionsretten.
Special meetings of the Permanent Representatives Committee, assisted by an ad hoc working party, were devoted to that examination, which was based on very detailed technical documentation from the Commission and important contributions by the European Parliament and the Court of Auditors.
Dette intensive arbejde gjorde det muligt for Det Europæiske Råd i Lissabon i juni 1992 at fastlægge en række politiske retningslinjer, heriblandt var bekræftelsen af landbrugsretningslinjerne*, en bekræftelse af den økono­miske og sociale samhørighed som en af Fællesskabets vigtigste dimensioner, iværksættelsen af en Samhørighedsfond for Grækenland, Spanien, Portugal og Irland allerede fra starten af 1993 (princippet om etableringen af Samhørigheds­fonden var nedlagt i Maastricht — men iværksættelsen forudses til udgangen af 1993), en mærkbar forhøjelse af de midler, der afsættes til støtte til lande uden for EF, samt en afbalancering af de egne indtægters struktur for at tage hensyn til situationen i de mindst velstående medlemsstater.
These intensive discussions allowed the Lisbon European Council in June 1992 to put forward a set of political guidelines which included the confirmation of the agricultural guideline*, the reaffirmation of economic and social cohesion as an essential dimension of the Community, the implementation of the Cohesion Fund in early 1993, an appreciable increase in the resources devoted to external actions and the rebalancing of the structure of own resources to take account of the situation of the least prosperous Member States.
Drøftelserne fortsatte i andet halvår på grundlag af et dokument, der indkred­sede de vigtigste udestående spørgsmål, samt udkast til konklusioner for det forestående møde i Det Europæiske Råd, der blev tilpasset som forhandlinger­ne skred frem.
In the second half of the year discussions were resumed on the basis of a document identifying the main outstanding questions and then a first set of draft conclusions which were to be adapted in the light of the progress of negotiations.
Blandt bidragene til drøftelserne skal fremhæves det kompro­misforslag, som Kommissionens formand i begyndelsen af november fremlag­de, ifølge hvilket udgiftsstigningerne blev fordelt over syv år i stedet for fem og fastholdelse af status quo for så vidt angår egne indtægter i to år og en omfordeling af visse bevillinger mellem strukturfondene og de interne politik­ker.
Among the contributions to the debate, that of the President of the Commission should be noted. At the beginning of November he submitted a compromise proposal, basically seeking to spread expenditure objectives over seven years as opposed to five, to keep the status quo for two years in respect of own resources and to redistribute certain funding between the Structural Funds and internal policies.
På grundlag dels af formandskabets udkast til konklusioner dels af Kom­missionens kompromisforslag fortsatte forhandlingerne intenst på teknisk og politisk niveau, og på Det Europæiske Råds møde i Edinburgh opnåedes der global enighed om hele pakken.
On the basis both of the Presidency's draft conclusions and of the Commission compromise proposal, negotiations continued intensively at both technical and political level before an overall agreement on the whole package was reached at the European Council in Edinburgh.
Enigheden i Edinburgh om Delors Il­pakken udgør et balancepunkt mellem på den ene side nødvendigheden af at forsyne Fællesskabet med tilstrækkelige midler til at finansiere dets politikker, på den anden side de uafvendelige budgetstramninger, som medlemsstaterne står over for i den nuværende økono­miske situation.
The Edinburgh agreement represents a point of balance between the need to give the Community sufficient resources to finance its policies and the undeniable budgetary constraints facing Member States in the present economic climate.
For så vidt angår indtægterne bevares status quo i to år, og de ændringer, der blev besluttet i Edinburgh, træder først i kraft i 1995.
The status quo on resources was maintained for two years and the changes decided on in Edinburgh will not come into effect until 1995.
Derefter hæves loftet over egne indtægter gradvis til 1,27% af BNI i 1999.
From that date the own-resources ceiling will be gradually raised, to reach 1.27% of GNP in 1999.
1 øvrigt bliver den del af indtægterne, der stammer fra momsen, i overensstemmelse med de forpligtelser, der blev indgået i Maastricht og i Lissabon vedrørende medlems­staternes betalingsevne, gradvis nedsat til fordel for den indtægt, der bygger på BNI, som anses for mere retfærdig.
Moreover, in accordance with the undertakings entered into in Maastricht and Lisbon regarding the capacity of Member States to contribute, the proportion of resources deriving from VAT will be gradually reduced in favour of resources based on GNP, which is held to be fairer.
Endelig vil Kommissionen undersøge muligheden for at tilføje en femte indtægt i overensstemmelse med et ønske fra flere medlemsstater.
Finally, the Commission will study the possibility of introducing a fifth resource, in accordance with the wish expressed by several Member States.
For så vidt angår udgifterne bekræfter de finansielle overslag i konklusionerne fra Edinburgh, den udvikling, der blev skitseret i Delors I-pakken, og som tog sigte på at øge bevillingerne til økonomisk og social samhørighed mærkbart og at stabilisere landbrugsudgifternes andel i budgettet; hertil kommer en opprioritering af udgifter til Fællesskabets eksterne foranstaltninger og en dæmpning i væksten i de administrative udgifter.
to stabilize agricultural expenditure in relative terms. To this must be added a new priority for external action by the Community and a tempering of the growth of administrative expenditure.
Samhørighedsudgifterne vil i 1999 nå op på 30 mia. ECU og 176 mia. ECU i hele perioden 1993-1999 i forhold til 67 mia. i den forudgående periode.
Expenditure on cohesion will reach ECU 30 billion in 1999 and ECU 176 billion over the whole period 1993-99, as against 67 billion during the preceding period.
I overensstemmelse med Maastricht-aftalerne vil strukturforanstaltningerne blive koncentreret om de mindre velstillede medlemsstater, de meget afsides beliggende regioner og landområderne.
In accordance with the Maastricht agreements, structural action will be concentrated on the least prosperous Member States, outermost regions and rural areas.
Størstedelen af denne bevilling går til struktur fondene, der fortsat følger de store linjer i reformen fra 1988, omend med visse bestræbelser på at forenkle procedurerne. Den nye Samhørighedsfond til fordel for Spanien, Grækenland, Irland og Portugal kommer i hele perioden til at ligge på lidt over 15 mia. ECU og skal bruges til støtte af miljø og transportinfrastruktursprojekter.
Most of the resources allocated will go to the Structural Funds, which will continue to operate in accordance with the broad lines of the 1988 reform, although an effort will be made to simplify procedures.
For så vidt angår de eksterne politikker indebærer de finansielle overslag en forhøjelse på 40% over hele perioden, og der oprettes to reserver, der er beregnet til henholdsvis nødhjælp og finansiering af en garantifond for lån til tredjelande for at mildne følgerne for fællesskabsbudgettet af debitorernes eventuelle misligholdelse.
As regards external policies, the financial perspective makes provision for an increase of around 40% over the period and sets up two reserves intended for emergency aid and the financing of a guarantee fund for loans to third countries, with the aim of reducing the impact on the Community budget of possible debt defaulting.
De andre store udgiftskategorier, nemlig interne politikker og administration, forhøjes i mere begrænset omfang i forhold til de prioriterede sektorer.
The other major categories of expenditure, i.e. those concerning internal policies and administrative expenditure, will progress at a more moderate rate than the sectors deemed to have priority.
For så vidt angår landbrugsudgifterne vil de fortsat udvikle sig inden for rammerne af de retningslinjer, der blev fastlagt i 1988.
Agricultural expenditure will continue to rise within the limits of the guideline established in 1988.
Det Europæiske Råd erklærede sig dog indforstået med, at der træffes passende foranstaltninger til at supplere EUGFL, Garantisektionen, i tilfælde af at uro på valutamarkedet bringer finansieringen af den fælles landbrugspolitik i fare.
However, the European Council agreed that appropriate steps should be taken to fund the EAGGF Guarantee Section, if currency movements were to jeopardize the financing of the CAP.
Stigningen i de samlede bevillinger, der skyldes de nye finansielle overslag (fra 69,2 mia. ECU i 1993 til 84,1 mia. i 1999 i bevillinger til forpligtelser), ledsages af en skærpelse af budgetdisciplinen, der vil blive søgt nedfældet i en ny interinstitutionel aftale mellem Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen på grundlag af de retningslinjer, som Det Europæiske Råd har fastlagt.
The increase in overall funding resulting from the new financial perspective (from ECU 69.2 billion in 1993 to 84.1 billion in 1999 in commitment appropriations) goes hand in hand with a strengthening of budgetary discipline, which should be the subject of a new interinstitutional agreement between the Council, the European Parliament and the Commission, on the basis of the guidelines adopted by the European Council.
Edinburgh-aftalen om Delors Il-pakken opstiller en ambitiøs, men samtidig realistisk ramme for udviklingen af Fællesskabets politikker indtil udgangen af århundredet.
The Edinburgh agreement on the Delors II package provides an ambitious yet realistic financial framework for the development of the Community's policies until the end of the century.
Det påhviler nu EF-institutionerne og medlemsstaterne at sørge for, at disse midler anvendes bedst muligt til at gennemføre de nye mål, som Unionen har sat sig, og mere generelt til at bidrage til fortsatte fremskridt i opbygningen af Europa.
It now behoves the Community institutions and the Member States to ensure that the best use is made of resources to achieve the new objectives which the Union has set itself and, more generally, to contribute to continuing progress towards the construction of Europe
Som led i de stadige bestræbelser på at uddybe forbindelserne mellem Rådet og Europa-Parlamentet var 1992 præget af et særlig tæt samarbejde mellem disse to institutioner, både for så vidt angår selve lovgivningsarbejdet og for så vidt angår den politiske dialog generelt.
In the steady build-up of relations between the Council and the European Parliament, 1992 has been a year of particularly active cooperation between the two institutions, both in legislative activity as such and in the politica dialogue in general.
Indtil Maastrichttraktaten træder i kraft, og den nye såkaldte fælles beslutningsprocedure*, der giver Europa-Parlamentet større beføjelser, tages i brug, inddrages Europa-Parlamentet i stadigt større omfang i Fællesskabets lovgivningsproces på grundlag af allerede eksisterende procedurer.
Pending entry into force of the Maastricht Treaty and implementation of a new procedure giving more power to the European Parliament, called the codecision * procedure, Parliament's growing involvement in the Community's legislative process has continued on the basis of existing procedures.
Inden for rammer ne af samarbejdsproceduren*, der blev indført med den fælles akt, var Europa-Parlamentet blevet stærkt inddraget i gennemførelsen af Kommissionens hvidbog om det store indre marked.
Under the cooperation procedure * brought in by the Single Act, the European Parliament has been closely associated in implementation of the Commission's White Paper on completion of the internal market.
På Det Europæiske Råds samling i Edinburgh blev der i øvrigt givet udtryk for tilfredshed med det konstruktive samarbejde mellem Rådet og Europa-Parlamentet på dette område, der gjorde det muligt at overholde fristen den 1. januar 1993.
At the European Council in Edinburgh, tribute was paid to the constructive cooperation between Council and Parliament in this field, which enabled the 1 January 1993 deadline to be met.
Således har den nye beslutningsprocedure, der blev indført med den fælles akt, langt fra været den kilde til besvær som nogle havde frygtet, men tværtimod vist sig at være uhyre effektiv, bl.a. takket være anvendelsen af kvalificeret flertal.
Thus, far from causing complications, as some people had feared, the new decision-making procedure brought in by the Single Act has proved highly efficient, especially through use of qualified majority voting.
Europa-Parlamentets stigende indflydelse på udarbejdelsen af EF-lovgivningen, der fremgår af selve omfanget af den pågældende lovgivning (60 tekster i 1992), afspejles også i det store antal ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, som Rådet godkendte enten under førstebehandlingen (cirka halvdelen), eller under andenbehandlingen (over en fjerdedel).
Quite apart from the actual volume of legislation concerned (60 texts in 1992), Parliament's growing influence on the preparation of Community legislation can be seen from the large number of amendments of parliamentary origin adopted by the Council either on first reading (nearly half) or on second reading (over a quarter).
Disse resultater er et godt varsel for det fremtidige samarbejde inden for rammerne af samarbejdsproceduren — hvis anvendelsesområde er blevet stærkt udvidet med Maastrichttraktaten — samt af den nye fælles beslutningsprocedure.
These results augur well for future cooperation under the cooperation procedure — the scope of which has been considerably extended by the Maastricht Treaty — and under the new codecision procedure.
Ud over lovgivningsarbejdet var den politiske dialog mellem Rådet og Europa-Parlamentet særlig intensiv i 1992 i overensstemmelse med det generelt anerkendte behov for at overvinde det demokratiske underskud.
Alongside this legislative work, the political dialogue between Council and Parliament has been particularly intense throughout 1992, in keeping with a universally acknowledged concern to remedy the 'democratic deficit'.
Denne dialog havde i første omgang form af formandskabets sædvanlige, regelmæssige
The Portuguese and United Kingdom Presidencies thus came before the plenary session of Parliament to present their programmes, and subsequently take stock of their six-month terms, in particular the results of the European Councils. Furthermore, in replying to the