natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I de mest teknologiske og fleksible virksomheder er samarbej-
There have already been some notable achievements.
det i stadig mindre grad centreret omkring erhveivelse af kvalifikationer, der er tilknyttet et specifikt arbejde eller et bestemt job.
and problem solving. Several hundred 'teletrips' have taken place in a number of different languages, involving thousands of students,
Uddannelsesinstitutionernes pædagogik burde ligeledes udvikle sig mere hen ¡mod samarbejde,
• External cooperation networks
Der findes lokale aktiviteter overalt i Europa (i teknopoler, videnskabscentre, teknologiske centre og teknopoler med flere lokale centre), som er baseret pa samarbejde om informations- og oplæringsudveksling mellem forskningsinstitutioner, virksomheder og undervisningsinstitutioner, og som ikke går via markedet.
Throughout Europe, there is a move towards local cooperation (in science and technology parks, urban multi-site technology zones, etc.), based on the exchange of information and training between research institutes, companies and teaching establishments.
Disse lokale net fremmer igen den enkeltes kvalifikationer og mobiliserer samtlige berørte aktører, især staten og lokalsamfundene.
In involving all the key interests, particularly national and local authorities, such local networks represent another factor promoting individual employability.
På samme made gør de net, som mobiliserer alle aktørerne i den lokale udvikling, især på foreningsplan, det muligt at finde job, som ganske vist har en lav meiværdi, men som gør det muligt at undgå at blive udstødt af samfundet.
Similarly, the networks linking individuals and collective bodies involved in local development, particularly those active in community life, often enable jobs to be found, which, although they are of low added-value, help to prevent the problem of exclusion.
Generelt forsøger indslusningsnettene ikke blot at aktivere de unge og de ud stødte, men også at lære dem at kommunikere, gøre nytte og skifte tilhørsforhold.
In general, these networks aim not only to find constructive employment for young people and others excluded from the labour market, but to teach them to communicate, to do something useful and to change their social environment.
Det sker ofte af uselviske årsager, oftest uden erhvervsmæssig interesse for dem, men de erhverver sig samtidig kvalifikationer, der er centrale i det moderne samfund.
Their motives are altruistic, generally unrelated to paid employment but give them an opportunity to acquire the key skills in the learning society.
Regional- og lokalområderne får på denne måde mulighed for at indlede samarbejde, som muliggør en udvikling af den enkeltes kvalifikationer.
Regional and local cooperation is therefore of prime importance in enhancing employability.
På dette niveau kan der således skabes arbejdspladser med stor merværdi og udvikles politikker, der sikrer bedre integration af de marginaliserede befolkningsgrupper.
It enables the creation of jobs with high added-value to be combined with the development of policies to help marginalized groups to integrate.
Endelig har de afgørende betydning for udbredelsen af erhvervsuddannelsen og styrket samhørighed i Den Europæiske Union.
It is also one of the main ways of generalizing vocational training and strengthening cohesion in the European Union.
Der udvikles ligeledes lokale net til udveksling af viden i Europa: i Frankrig, Tyskland, Østrig, Belgien, Spanien, Schweiz.
Local knowledge exchange networks are spreading across Europe — in France, Germany, Austria, Belgium, Spain and Switzerland — enabling people to share skills and train themselves by 'exchanging knowledge', everyone taking their turn to be first teacher, then pupil.
Med disse net kan borgerne dele færdigheder og forme hinanden gensidigt i stil med en form for »tuskhandel med
Significantly, these networks are in general involved in eliminating illiteracy and providing support for schoolwork.
Det skal bemærkes, at disse net generelt er meget involverede i læseindlæring og skolestøtte.
education and training strategies to address work and employment issues is, therefore, a central preoccupation.
Beskæftigelsen, som er et afgørende problem i en økonomi, der er under konstant forandring, medfører nødvendigvis en udvikling af de almene uddannelser og erhvervsuddannelserne.
The central question now is how to move towards greater flexibility in educa tion and training systems, taking account of the diversity of people's demands.
Der skal sættes fokus på at tilpasse erhvervsuddan nelsen de arbejds- og beskæftigelsesmæssige perspektiver.
Debate within the Union must now focus on this priority issue.
Det er nu almindeligt anerkendt, at behovet for en sådan udvikling er en nødvendighed: Det bedste bevis er, at de store doktrinære verbalslagsmål om uddannelsens mål er overstået,
The diversity of current educational practice within the Member States shows that responses to this question are already emerging,
Det vigtige er at bevæge sig hen ¡mod en større fleksibilitet inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse, så der kan tages hensyn til forskellige krav og brugere. Det er en sådan bevægelse, debatten inden for Unionen først og fremmest skal dreje sig om.
Major developments in the adaptation of education and training are taking place in the following three main areas: greater autonomy for those involved in training; awareness of the need to evaluate the effectiveness of education; and the realization that disadvantaged groups need special attention.
Denne tilpasning skal forfølges og intensiveres, i særdeleshed for at sikre opfyldelsen af tre store udviklingsmål: uddannelsesaktørernes autonomi, udvikling i uddannelseseffektivitet og den prioritering, der gives brugere i vanskeligheder. skeligheder.
Heated debates concerning the organization of education and training systems — including debates on content and training methods — have taken place over the last few years.
A. Afslutning på principdebatterne
Most of these debates now appear to have come to an end.
Opfattelsen af almen uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes målsætning, deres tilrettelæggelse, indhold i undervisningen, ja selv pædagogien har ofte været mål for meget ophidsede debatter.
A broad knowledge base and training for employment are no longer two contradictory or separate things. There is increasing recognition for the importance of general knowledge in using vocational skills.
Størstedelen af disse debatter synes i dag at være passé.
In line with the traditions in the Member States, this cooperation is reflected in initial and continuing training.
Almen dannelse og uddannelse til beskæftigelse er ikke længere modsatrettede eller adskilte.
The principle of equal rights in education is being applied increasingly in the context of equality of opportunity, including positive discrimination in favour of those at a disadvantage in order to prevent under-achievement at school.
Man godkender i stadig større grad nødvendigheden af almen viden for at kunne beherske den faglige viden.
The dawning of the information society, which initially caused misgivings within the teaching profession, has now revealed new demand for educa-
Kontakten mellem skole og virksomhed har udviklet sig. Det viser, at de kulturelle eller ideologiske barrierer, som adskilte uddannelsesinstitutionen og virksomheden, er ved at forsvinde, hvilket er til fordel for begge parter.
tion and training and has started to renew teaching approaches, while facilitating the development of contacts and links between teachers and institu tions on a European scale.
Princippet om lige ret til uddannelse omsættes i stadig højere grad til konkrete lige muligheder.
B. The central question: towards greater flexibility
Positiv diskriminering til fordel for de mindst begunstigede brugere accepteres nu for at forhindre fiasko i skolen.
The current structure of education and training institution must change to meet the needs of different groups.
Fremkomsten af informationssamfundet, som i første omgang bekymrede uddannelsesverdenen, har afsløret nye krav til almen uddannelse og erhvervsuddannelse og er begyndt at forny de pædagogiske indfaldsvinkler.
These institutions remain too rigid to educate and train citizens or workers for permanent employment.
Det har ligeledes gjort det muligt at udvikle kontakter og bånd mellem undervisere og institutioner, især på europæisk plan.
Even though some institutions or teachers are experimenting with new approaches, they remain too isolated.
Det centrale spørgsmål: Mod større fleksibilitet
There needs to be a commitment to greater flexibility to meet greater and more diverse demands.
Det er fleksibilitetens vej, vi skal slå ind på for at tilpasse os et socialt krav, som bliver stadig stærkere og stadig mere mangeartet.
How can the development of schooling and access to higher education for more people, be reconciled with maintaining quality in education?
Hvordan skal det nås? Det haster med at få det debatteret med udgangspunkt i de store spørgsmål, som vi står overfor i dag:
How can the purposes of education be adapted to the diversity of demands, while there remains some reluctance in education to differentiate between its clientele?
Hvordan skal man forene udvikling i underskolen og den stadigt stigende adgang til de videregående uddannelser med bestræbelserne for kvalitet i undervisningen?
How can the status of teachers and trainers be maintained and improved whilst motivating them to meet the manifold needs of the learning society?
Hvordan skal man passe undervisningens formål ind med de forskelligartede krav, når der stadig eksisterer forbehold for at skelne mellem de forskel lige elever?
How can the conditions for lifelong learning be created, namely, the ongoing access to the renewing of skills and the acquisition of new knowledge? edge?
Hvordan skal man forsvare og forbedre undervisernes status samtidig med, at man tilskynder dem til at opfylde det kognitive samfunds lange række af behov?
All education sys tems are seeking to improve quality,, to develop training provision, to provide lifelong learning, and to improve the use of financial resources.
Hvordan skal man skabe betingelserne for en livslang uddannelse, det vil sige permanent adgang til fornyelse af viden og erhvervelse af ny viden?
In initial education, the focus is shifting back to acquiring and mastering basic skills, particularly the 'three Rs' — reading, writing and arithmetic.
Der viser sig allerede nu bemærkelsesværdige udviklinger i hele Europa.
At higher education levels, trends towards longer studies and wider access for a greater number, are clear signs of an overall increase in the quality of human capital.
I alle uddannelsessystemer søger man at udvikle kvalitet og uddannelser, at gøre almen uddannelse og erhvervsuddannelse livsvarige og at forbedre udnyttelse af finansieringen.
However, all higher education systems face the problem of tackling this sudden numerical increase, while maintaining the quality of their qualifications.
Søgen efter kvalitet
The search for new types of qualifications
Indlæring af fremmedsprog bliver stadig mere udbredt, hvilket også gælder indføring i informationsteknologi.
All Member States consider the links between education and training as being of key significance.
Både uden og inden for det institutionaliserede undervisningssystem gør under viserne forsøg med nyskabende, pædagogiske metoder. I skolen drejer det sig for eksempel om metoder som Decroly i Belgien, Steiner i Tyskland, Montessori i Italien og Freinet i Frankrig.
Some Member States are seeking to provide for the acquisition of basic skills within the education system placing an emphasis on trainee/apprenticeship schemes.
Inden for voksenundervisningen sker der ligeledes en udvikling, for eksempel på folkeuniversiteterne eller »Outdoor Education«, som er udviklet i Storbritannien.
The main concern being both to place young people in a 'work situation' while maintaining the quality of teaching.
Her udbydes øvelser eller praksis, som er forskellig fra indholdet i den traditionelle permanente uddannelse, ved at man stiler mod tilpasning af adfærd i stedet for abstrakt viden.
Other Member States prefer to delay the initial vocational training phase.
Alle disse forsøg viser, at der eksisterer en reel kreativ evne hos underviserne, som skal have mulighed for at komme til udtryk og udvikle sig. De er generelt forud for undevisningssystemerne: Det er hos dem, man finder forløberne for det kognitive samfund.
The involvement of businesses and the social partners in organizing initial train ing and young people's transition to working life appears to be an established trend, notably in the form of on-and-off-the-job training (for instance in the 'dual' system).
Ikke desto mindre stilles i alle de videregående undervisningssystemer spørgsmålet om, hvorvidt man kan klare denne nye til strømning og samtidig bevare eksamensbevisernes niveau.
Some Member States are trying to develop 'reintegration' or 'guaranteed training' structures, which aim is to provide young job-market entrants lacking qualifica-
Andre vælger en tæt sammenknytning mellem skole og virksomhed.
tions with another opportunity to acquire indispensable vocational and basic skills.
Spørgsmålet om certificering, godkendelse og anerkendelse af opnåede færdigheder, især færdigheder, der er erhvervet på arbejdspladsen, er et centralt punkt i debatten i flere medlemsstater, hvor de traditionelle processer ofte synes for stive og formelle.
Several Member States are debating the processes of certification, validation and recognition of skills acquired, in particular those obtained in a work situation, as traditional processes are often too formal and rigid.
Udvikling af permanent eller livslang uddannelse
The development of continuing training
Begrebet nøglefærdigheder udbredes i alle uddannelser.
The concept of key skills is spreading throughout training.
Fag og kvalifikationer bliver mere fleksible.
Occupations and qualifications are becoming more flexible.
Alle medlemsstater mener, at adskillelsen mellem almen uddannelse og erhvervsuddannelse bliver mere og mere udvisket.
All Member States believe that the separation between education and vocational training is becoming less and less clear.
Det skal bemærkes, at den massive udvikling af udstødelsesfænomener og de demografiske perspektiver på mellemlangt sigt fører til, at de fleste medlemsstater gør voksenuddannelse til et privilegeret initiativ-og udviklingsområde på lokalt plan.
In view of the shared interests in, for instance, on-and-off-the-job training and arrangements combining working time and training, the collective agreement approach at different levels is becoming more noticeable in a number of Member States.
I flere medlemsstater udvikles erhveivsuddannelsesværktøjer i samarbejde med arbejdsmarkedets parter ud fra diskussion, forhandling og endda styring af uddannelsesproblemerne.
The search for new forms of funding for education and training is set in a context where, even though they occupy a major position in public spending, there has been a certain retrenchment over the past few years.
I betragtning af at nogle problemer er meget sammensatte - vekseluddannelser, aftaler om arbejdstid og muligheden for at integrere uddannelsesdimensionen - udvikler den traditionelle undervisning sig på forskellige niveauer i flere medlemsstater.
The debate now in progress in Member States on the public funds and resources to be devoted to education and training is being accompanied by an increased desire for greater transparency of the systems and, above all, for evaluation of the cost effectiveness of public expenditure in this field.
Nogle medlemsstater eksperimenterer med nye finansieringsordninger for almen uddannelse og erhvervsuddannelse, som for eksempel »undervisningsbon'er« til samfinansieringsordninger for permanent uddannelse, således at de involverede personer selv varetager omkostningerne (via skattefradrag, begunstigede lån eller etablering af en »uddannelsesopsparing«).
In the light of these changes and experiences, new developments can be seen clearly to be going in three main directions.
Forsøget med at finde nye finansieringsformer til almen uddannelse og erhvervsuddannelse udvikler sig, selv om de dertil afsatte offentlige budgetter ofte er en stor del af de offentlige udgifter, i en sammenhæng, hvor man de sidste år har kunnet konstatere en vis forsinkelse i deres udvikling.
The first concerns the increase in autonomy for those involved in education and training.
Den debat, der foregår i medlemsstaterne om de ressourcer og den offentlige finansiering, der skal anvendes til almen uddannelse og erhvervsuddannelse, ledsages af en øget vilje til større gennemsigtighed i systemerne og især til en evaluering af produktiviteten i de offentlige udgifter på området.
It is by giving greater autonomy to those responsible for education and a clear understanding of its purpose that education and training systems can adapt better to meet modern needs.
Det drejer sig om at råde over troværdige referenceindikatorer og ¡sær data vedrørende den private finansiering (husholdningernes, virksomhedernes osv.).
There is the question of whether to give greater autonomy to schools.
I en periode, hvor debatten om finansieringsoverførsel foregår i alle medlemsstaterne, bliver ønsket om en bedre vurdering af omkostningerne (og af udbyttet) mere og mere udtalt.
Experience has shown that the most decentralized systems are also the most flexible, the quickest to adapt and hence have the greatest propensity to develop new forms of social partnership.
I lyset af disse forandringer og erfaringer tegner der sig et klart billede af tre udviklingsveje.
The second new development is evaluation, which is needed to justify the essential increase in funding.
Den første er selvstændighed for aktørerne i den almene uddannelse og i erhvervsuddannelsen.
Evaluation is equally relevant in ascertaining how effectively education and train ing cater for the needs of target groups as well as in the search for ways of improving achievement at school, integration into working life and vocational retraining.
Med en større grad af selvstændighed til de ansvarlige aktører, som skal have fuldt overblik over de opgaver, de bliver betroet, kan uddannelsessystemerne bedre tilpasses.
Education can also help to tailor more effectively both initial and continuing vocational training to the requirements of the employment market, characterized as it is at present by a high rate of unemployment and a shortage of labour in certain sectors and certain trades.
De grundlæggende institutioner skal således gøres mere selvstændige. Erfaringen viser, at de mest decentrale systemer også er de mest fleksible, som hurtigst tilpasser sig, og som gør det muligt at udvikle nye partnerskabsformer med socialt sigte.
Evaluation can enable continuing training to be considered as an investment made by enterprises and by workers.
Inden for den livslange uddannelse skal denne selvstændighed opstå gennem en forhandlingsproces mellem de på de forskellige niveauer af arbejdsmarkedet berørte parter (virksomhed, branche, region, tværfaglige organisationer osv.), da
Such investment should therefore be treated in the same way for tax purposes without prejudicing the free movement of workers. This is proposed in the second part of this White Paper.
det første formål er, at lønmodtagerne, og især dem i SMV, får adgang til uddannelsesaktioner.
Evaluation can also help to publicize and disseminate experience and best practice, which is why in the second part of this White Paper setting up an observation sys tem to monitor innovatory vocational training practices is proposed.
Den anden udvikling vedrører evaluering. Evaluering er nødvendig for at ret færdiggøre den uundgåelige stigning i finansieringen.
Finally, the third new development concerns the attention being given to disadvantaged groups.
Interessen for evaluering er lige sa udtalt i forbindelse med bedømmelse af den almene uddannelses og erhvervsuddannelsens hensigtsmæssighed i forhold til de berørte parter og ønsket om midler til at øge resultaterne i skolen, faglig indpasning eller omskoling.
It is becoming increasingly clear that those not integrated into society should receive special attention, so as to give them basic skills, and cultivate fundamental values.
Evaluering gør det muligt at foretage en bedre til pasning af erhvervsuddannelsen, den grundlæggende og videregående, til arbejdsmarkedet, som på én gang karakteriseres af stor arbejdsløshed og man gel på arbejdskraft i visse aktivitetssektorer eller fag.
As the European Parliament stressed in its initial resolution of March 1993, based on Mrs Dührkop-Dührkop's report on the schooling of immigrant children, school plays a vital role in social integration.
Evaluering kan gøre det muligt at tage højde for den investering, som den livslange uddannelse udgør for virksomhederne (og for arbejdstagerne). Derfor er uddannelsesudgifterne, for eksempel til interne omskolings- eller oplæringsprocesser, et aktiv for virksomheden på samme måde som de øvrige kapitalgoder, for eksempel inden for forskning.
Positive discrimination in favour of those at a social disadvantage is essential, particularly in the problem suburbs and inner-city areas.
De skal derfor nyde godt af samme skattemæssige behandling, dog ikke på bekostning af arbejdstagenes frie bevægelighed.
They should be given the most highly qualified teachers — not inexperienced or temporary staff — using new information technology.
Det er dette, der foreslås i anden del af denne hvidbog.
Support at school must be strengthened in close conjunction with families.
Evaluering kan endelig bidrage til kendskab til og udbredelse af erfaringer og god praksis.
Moving towards the learning society is a twofold challenge.
Den tredje, nye udvikling vedrører den opmærksomhed, der rettes mod grupper med problemer.
The EU, as the world's leading exporter, has quite logically opted to open up to the international economy.
Det er mere og mere udtalt, at uddannelsesindsatsen for de befolkningsgrupper, som ikke har andre integrationsmidier, skal være særligt intensiv, for at man på én gang kan videregive basisviden og grundlæggende værdier.
As stressed in the Commission's White Paper on growth, competitiveness and employment, its human resources constitute the EU's main economic asset.
Her er skolens integrerende rolle altafgørende, hvilket Europa-Parlamentet også understregede i sin beslutning fra marts 1993 vedrørende indvandrerbørns skolegang, der blev truffet på grundlag af fr. Dührkop-Dührkops betænkning.
More recently, the Commission communication 'An industrial competitiveness policy for the European Union' clearly set out the terms of the issues at stake: The European Union's greatest asset for boosting its industrial competitiveness is its capacity to generate and use knowledge, with the aid of the great potential of its labour force and the social consensus laying the foundation for harnessing it'
Positiv diskriminering til fordel for de socialt mindst begunstigede grupper er uomgængelig, i særdeleshed i vore storbyers forstæder og problemfyldte kvarterer. Uden sådanne foranstaltninger vil den sociale opsplitning blot blive endnu mere udtalt.
Europe must invest in education to raise the general level of skills of employees and the working population, through basic education and by fostering the acquisition of new knowledge throughout life.
Disse kvarterer skal tværtimod modtage øget offentlig støtte og en koncentration af institutionelle midler, og politikken skal støtte sig til de lokale myndigheder og det sociale net.
This intangible investment must make it possible to meet the challenge posed by developments in the labour market, i.e. the mismatch between qualifications sought and qualifications avail-
de nye informationsteknologier. Skolestøtten skal styrkes i tæt samarbejde med familierne.
able, demographic change, the growth of service sector activities and changes in the organization and content of work.
Arbejdet hen mod det kognitive samfund har et dobbelt formål.
All this is accompanied on the social front by an urgent need to avert a rift in society.