natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. Resultaterne of forhandlingerne C. Tilpasning af de finansielle overslag III. Andre planlagte mål
6 — The structure of the present financial system
Afsnit II — Beskrivelse af den nuværende finansordning
— The financial provisions of the EC Treaty A — The basic provisions Β — The new components introduced by the Maastricht Treaty
A. De grundlæggende bestemmelser B. Nye elementer indført med Maastricht-traktaten
A — Dual-level financial framework Β — Implications for the annual debate on the budget
A. En finansiel ramme i to niveauer B. Betydning for den årlige budgetdebat
A — Definition Β — Origin and development of own resources
Forudsætningerne for Fællesskabets finansielle uafhængighed I. Fællesskabets egne indtægter og deres udvikling
— The essential characteristics of the present system of own resources
A. Definition B. Fællesskabets første indtægter or den senere udvikling
III — The development of the own resources system
A. Det finansielle aspekt — Et garanteret indtægtsniveau for Fællesskabet B. Det juridiske aspekt — Indtægternes særlige karakter C. Det økonomiske aspekt — En mere afbalanceret finansieringsordning
A — Findings Β — Possible policies for own resources
Udvikling i ordningen for egne indtægter
— Ceilings on expenditure and the system of the financial perspective
A. Konstaterede forhold B. Mulig udvikling vedrørende egne indtægter
Β — Ceilings on total expenditure
Midler til styring af Fællesskabets udgifter I. Fortsættelse af loftet over udgifterne og systemet med finansielle overslag A. Loft over udgiftsområder B. Det samlede loft for udgifterne II.
A — Technical adjustments Β — Adjustments connected with the conditions of implementation
Anvendelse af den finansielle ramme
C — Revision of the financial perspective HI — Implications of the financial framework for budget management A — Relevant provisions of the EC Treaty and Financial Regulation
C. Revisionen af de finansielle overslag III. De finansielle rammers indvirkning på budgetforvaltningen A. Bestemmelser herom i traktaten og de finansielle bestemmelser
C — At the budget implementation stage D — At the stage of presenting the accounts
B. De nødvendige administrative foranstaltninger IV. Efterlevelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning — Større hensyn til omkost
Part Two — The main instrument of the Community's financial policy: the general budget
53 53 53 ningseffektiviteten A. Lovgivningsbeslutningen B. Budgetbeslutningen
Title I — The general rules governing the Community budget
C. Gennemførelsen af budgettet D. Regnskabsaflæggelsen
A — The 'satellite' budgets Β — Borrowing and lending operations C — The European Development Fund (EDF) D — The ECSC operating budget E — The new pillars of the European Union: the common foreign and security policy and cooperation in the fields of justice and home affairs
A. Undtagelser fra princippet om, et indtægterne ikke må øremærkes B. Undtagelser fra princippet om, at der ikke må ske modregning
A — Agricultural co-responsibility levies Β — The costs of collecting own resources
A. Specificering og budgetstruktur B. Specificering og budgetopstilling
A — Specification and structure of the budget Β — Specification and budget presentation
C. Specificering og opførelse af bevillingerne under budgetposter II. Lempelser af specificeringsreglen — Bevillingsoverførsler
C — Specification and entry of appropriations against headings — Flexibility in the application of the rule of specification: transfers of appropriations
A. Overførsler fra et kapitel til et andet B. Overførsler fra en artikel til en anden (inden for samme kapitel)
A — Transfers between chapters Β — Transfers between articles (within the same chapter)
A. De normalt afsatte reserver B. Reserverne i de finansielle overslag
A — The reserves normally provided for in the budget Β — The reserves provided for in the financial perspective
Budgetregningsenheden I. EU-budgettets møntfod II. Ecuen
A — Definition and composition of the ecu Β — Stability of the ecu
A. Definition af ecuen og dens sammensætning B. Ecuens stabilitet
C — The ecu market III — The use of the ecu in the budget
A. Problemer i forbindelse med svingningerne i ecu-kursen B. Større brug af ecuen
A — Problems arising from variations in the ecu exchange rate Β — Extension of the use of the ecu
Afsnit II — Budgettets struktur og opstilling
Title II — Structure and establishment of the budget
A. Landbrugsafgifter B. Toldafgifter
A — Agricultural levies Β — Customs duties
C. Refusion af opkrævningsomkostninger II.
C — Repayment of collection costs — Other own resources
A. Egne momsindtægter B. Fjerde indtægt, den supplerende BNI-indtægt
A — VAT resources Β — The GNP-based additional resource (fourth resource)
B. Kompensationens betaling C. Fordeling af kompensationsbyrden V. Fællesskabets finansiering inden for budgettet
Β — Payment of compensation C — Distribution of the cost of compensation — The budgetary logic of financing the Community
A. De traditionelle strukturfonde (EFRU, ESF og EUGFL, Udviklingssektionen) og det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) B. Samhørighedsfonden
Β — The Cohesion Fund III — Internal policies IV — External action A — General cooperation measures
Interne politikker IV.
VII — Compensation
A. Samarbejdsforanstaltninger af horisontal art B. Samarbejdsforanstaltninger og støtte rettet mod geografiske områder
Chapter 17 — The annual budgetary procedure
Indledende bemærkninger
A — Definition of the financial framework
Forkastelse af budgettet og konsekvenserne heraf
A — Conditions required to reject the budget Β — The consequences of rejection
V. De vigtigste konfliktskabende faktorer i forbindelse med budgetproceduren. Forbedringer­ne siden reformen fra 1988
— The main risks of clashes in the budgetary procedure — Improvements made since the 1988 reformv
A. Overlapningen mellem budgetbeføjelser og lovgivende beføjelser B. Opdeling i obligatoriske udgifter (OU) og ikke­obligatoriske udgifter (IOU) C. Uenigheden mellem institutionerne om vedtagelse af indtægterne
A — The interconnection between budgetary power and legislative power Β — The distinction between compulsory expenditure and noncompulsory expend­iture C — The interinstitutional controversy on adopting the level of revenue
Tredje del — Gennemførelse og kontrol af EU's budget
Part Three — Implementation and control of the Community budget
Gennemførelsesbestemmelser
— Assignment of implementing powers
B. Grænserne for Kommissionens gennemførelsesbeføjelser
Β — Limits to the Commission's implementing powers
Gennemførelsesproceduren ørelsesproceduren
— Implementation procedure
A. Adskillelse mellem de anvisningsberettigedes og regnskabsførernes ansvarsområde
A — The separation of the powers of authorizing officer and accounting officer
B. Gennemførelsesprocedurens forskellige faser III.
III — The payment of own resources by the Member States
A. Overdragelsesproceduren B. Problemer forbundet med overdragelsen af indtægter
A — Procedure Β — Problems involved in making resources available
Kommissionens kontrol af transaktioner gennemført i medlemsstaterne
— Control by Commission departments over operations conducted in Member States
A. Samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne om bekæmpelse af svig B. Ordninger vedrørende direkte kontrol
Β — Direct control
Budgetter, der ikke indgår i det almindelige budget A. EKSF's aktionsbudget B. Satellitorganernes budgetter
— The existence of budgets separate from the general budget A — Operating budget of the European Coal and Steel Community Β — The decentralized bodies and the Community budget
Grundlæggende tekster
Basic instruments
V. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande
V — Council Regulation (EC, Euratom) No 2728/94 of 31 October 1994 establishing a Guarantee Fund for external action
Fællesskabets finansielle system
The Community's financial system
Afsnit II — Beskrivelse af det nuværende finansielle system
Title II — The characteristics of the present financial system
Første del Fællesskabets finansielle system
Part One The Community's financial system
Hvorledes Fællesskabets finansielle system opstod
The development of the Community's financial system
Hvorledes det oprindelige finansielle system opstod
The development of an original financial system
I løbet af de første 20 år gennemgik Fællesskabets finansielle system en flersporet udviklingsproces, som resulterede i:
A number of major developments occurred in the Community's financial system during its first 20 years of existence:
— sammenlægning af budgetterne a) Takket være EKSF-afgiften opnåede EKSF finansiel uafhængighed allerede ved undertegnelsen af Paris traktaten i 1951.
(a) The original 1951 Treaty of Paris gave the ECSC financial autonomy with the ECSC levy.
— finansiel uafhængighed for Fællesskabet udvikling af en fælles politik på forskellige områder mere ligelig fordeling af budgetbeføjelserne.
(ii) progress towards the financial autonomy of the Community;
b) Siden undertegnelsen af fusionstraktaten i 1965 har EKSF's administrationsbudget været integreret i det al mindelige budget.
(b) Since the 1965 Merger Treaty, the ECSC adminis trative budget has been incorporated in the general budget.
Kun aktionsbudgettet er fortsat »uafhængigt«, men den praktiske betydning heraf er imidlertid mindsket som følge af det faldende provenu af EKSF- afgiften.
The operating budget alone continues to enjoy independence, but in practical terms this has become less and less significant as the levy yield has diminished.
I. Sammenlægning af budgetterne
(iv) search for a balance between the institutions in the exercise of powers over the budget.
De vigtigste etaper i denne proces: a) Ved EKSF-traktaten fra 1951 oprettes a) I perioden 1958-1970 blev EØF's budget og Euratombudgetterne (samt fra 1965 EKSF's administrationsbudget) finansieret ved hjælp af bidrag fra medlemsstater ne, jf. artikel 200 i EØF-traktaten og artikel 172 i Euratom-traktaten.
(a) From 1958 to 1970, the EEC budget and the Euratom budget (and, from 1965 onwards, the ECSC administrative budget) were financed by a system of Member States' contributions under Article 200 of the EEC Treaty and Article 172 of the Euratom Treaty.
— et budget for de administrative udgifter
(a) The 1951 ECSC Treaty provides for:
b) Ved afgørelsen af 21. april 1970 blev der fra 1971 indført en ordning med egne indtægter for det almindelige budget.
(b) The Decision of 21 April 1970 introduced the system of own resources for the general budget with effect from 1971.
Som egne indtægter betragtes: b) Ved EØF-traktaten fra 1957 oprettes et enkelt budget; ved Euratom-traktaten oprettes derimod
(b) In 1957, the EEC Treaty established a single budget; however, the Euratom Treaty set up:
— toldindtægterne, som i perioden 1971-1975 gradvis blev opført på Fællesskabernes budget
(i) an administrative budget, customs duties, which, in a gradual process lasting from 1971 to 1975, were transferred to the Community; munity;
— landbrugsafgifterne, som fra 1971 er blevet opført i deres helhed på Fællesskabernes budget c) Ved fusionstraktaten fra 1965 integreres EKSF's ad ministrationsbudget og Kuratorns driftsbudget i EØF's budget.
(c) The 1965 Merger Treaty incorporated the ECSC and Euratom administrative budgets into the EEC budget.
— momsindtægterne (inden for et loft, der oprindeligt var fastsat til 1%): Den faktiske overdragelse af momsindtægterne har fundet sted i takt med harmoniseringen af momsgrundlaget (sjette direktiv fra 1977 og niende direktiv fra 1979).
(iii) VAT revenue (initially limited to a 1% rate): the Community VAT arrangements were applied gradually as progress was made in harmonizing the VAT base (sixth Directive in 1977 and ninth Directive in 1979).
d) Ved Luxembourg-traktaten fra 1970 integreres Kuratoms forsknings- og investeringsbudget i det almindelige budget.
(d) The 1970 Luxembourg Treaty incorporated the Euratom research and investment budget into the general budget.
Herefter er der kun to budgetter tilbage, nemlig det almindelige budget og EKSF's aktionsbudget.
The outcome of these developments is that there are now only two budgets: the general budget and the ECSC operating budget.
Bestemmelserne i afgørelsen af 21. april 1970 er blevet anvendt i deres helhed siden 1980.
The Decision of 21 April 1970 has been applied in full since 1980.
Takket være fore løbige og gradvis aftagende bidrag fra medlemsstaterne lykkedes det at sikre den finansielle ligevægt på det almindelige budget indtil 1979.
The Member States paid transitional and declining contributions to balance the general budget until 1979.
• vedtagelse af budgettet: Rådet, efter høring af Parlamentet
• implementation of budget: Commission;
• budgettets gennemførelse: Kommissionen
• discharge: Council.
De første betydningsfulde etaper i denne udvikling er:
The early achievements were:
— oprettelsen af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), ved forordning nr. 25/62 af 24. april 1962
(i) the creation of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) by Regulation No 25/62 of 24 April 1962;
b) Ved Luxembourg-traktaten fra 1970 blev budgetbeføjelserne ændret på følgende måde:
(b) The 1970 Luxembourg Treaty made the following changes to budgetary decisionmaking powers:
— Udgifterne blev opdelt i obligatoriske udgifter (OU) og ikkeobligatoriske udgifter (IOU).
(i) introduction of the distinction between compulsory expenditure and noncompulsory expenditure;
iværksættelsen af en fælles forskningspolitik, som oprindeligt var baseret på Euratom-traktaten (og dermed til at begynde med var begrænset til kernekraftområdet), men som gradvis — på grundlag af EØF-traktatens artikel 235 — blev udvidet til at omfatte talrige andre områder
(ii) the research policy, initially based on the Euratom Treaty (and therefore confined at the outset to the nuclear field), but since extended to many other fields on the basis of Article 235 of the EEC Treaty;
— Europa-Parlamentets ret til at vedtage budgettet blev anerkendt, men det havde endnu ikke kompetence til at træffe den endelige beslutning vedrørende de ikkeobligatoriske udgifter.
(ii) power to adopt the budget attributed to Parliament, but not the power to decide (the final say) on noncompulsory expenditure;
styrkelsen af Den Europæiske Socialfond (ESF), som har hjemmel i Rom-traktaten, ved afgørelse nr. 71/66 af 1. februar 1971 og gennemførelsesforordningen af 8. november samme år
(iii) the reform of the European Social Fund (ESF), set up by the Treaty of Rome, by Decision 71/66 of 1 February 1971 and the implementing Regulation of 8 November the same year;
— Decharge for budgettet kunne kun meddeles ved fælles beslutning truffet af Rådet og Parlamentet.
(iii) budgetary discharge given by joint Council/Parliament decision.
oprettelsen af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), ved forordning nr. 724/75 af 18. marts 1975.
(iv) the establishment of the European Regional Development Fund (ERDF) by Regulation No 724/75 of 18 March 1975.
c) Bruxelles-traktaten fra 1975 gik endnu et skridt vide re, og det er denne traktat, der gælder i dag:
(c) The next stage was the 1975 Brussels Treaty, which laid down the rules still in force today:
Mere ligelig fordeling af budgetbeføjelserne
IV — Search for a balance between the institutions
— Beslutninger vedrørende budgettet træffes af Rådet og Parlamentet, som herefter udgør budgetmyndighedens to parter. I henhold til disse nye bestemmelser har Parlamentet det sidste ord, når det drejer sig om de ikkeobligatoriske udgifter; det kan endvidere forkaste budgettet, og det er det eneste organ, der meddeler decharge.
Decisionmaking powers on budgetary matters are shared between the Council and Parliament, which henceforth form the two arms of the budgetary authority.
a) I henhold til Rom-traktaterne fra 1957:
(a) Under the 1957 Treaties of Rome:
— Kontrolbeføjelsen er tillagt Revisionsretten, som blev oprettet ved Bruxelles-traktaten.
(ii) Budget control is exercised by the Court of Auditors set up by the Treaty of Brussels.
I praksis var beføjelserne vedrørende de forskellige etaper af budgetproceduren fordelt på følgende måde: a) Ved Paristraktaten fra 1951 blev det fastsat, at beslutninger vedrørende budgettet træffes alene af Den Høje Myndighed, medens kontrolbeføjelsen udøves af revisor.
(a) The 1951 Treaty of Paris provides that decision making powers on budgetary matters are all exercised by the High Authority and an auditor is appointed for the purposes of budget control.
b) Ved Bruxelles-traktaten af 1975 blev kontrolbeføjelsen tillagt Revisionsretten.
(b) The 1975 Treaty of Brussels assigns budget control powers to the Court of Auditors.
opstilling af det foreløbige budgetforslag: Kom missionen
• adoption of budget: Council, after consulting Parliament;
Fællesskabets finansielle krise
The crisis in the Community's finances
Den juridiske, politiske og institutionelle ligevægt, som blev skabt i midten af 1970'erne, blev gradvis ødelagt i løbet af det følgende årti.
The legal, political and institutional balance in the Community's financial arrangements established in the mid1970s was gradually upset over the next 10 years.
b) I februar 1981 afslog Forbundsrepublikken Tyskland samt Frankrig og Belgien at indbetale supplerende momsindtægter til tillægs- og ændringsbudget nr. 2 for 1980, som var blevet vedtaget den 23. december 1980.
ture by rejecting the draft budget. The 1980 budget was finally adopted over six months late on 9 July 1980 (after operation of the provisionaltwelfths arrangements). ments).
Denne periode var nemlig præget af stærke spændinger, som efterhånden udviklede sig til en krise.
Relations became increasingly strained during this per iod and the situation gradually degenerated into open conflict.
Det drejede sig hovedsagelig om følgende problemer:
This resulted in:
— anlagde Kommissionen traktatbrudssøgsmål ved Domstolen mod disse tre lande
(ii) the clash between legislative power and budgetary power; the Commission bringing infringement proceedings against these three countries;
— vilkårene for afviklingen af den årlige budgetprocedure dure
(iii) the question of budgetary imbalances;
— lovgivningsbeføjelser kontra budgetbeføjelser
(iv) the growing inadequacy of resources to cover the Community's needs.
— anlagde Forbundsrepublikken Tyskland annullationssøgsmål mod Kommissionen, som var ansvarlig for gennemførelsen af et — ifølge Forbundsrepublikkens skøn — »ulovligt« budget.
(ii) the Federal Republic of Germany bringing an ac tion before the Court of Justice for annulment of the Commission's implementation of a budget which it considered illegal.
— spørgsmålet om den budgetmæssige uligevægt
I — The unsatisfactory operation of the budgetary procedure
Ved vedtagelsen af ændringsbudget nr. 1 for 1981 blev der fundet en politisk løsning på stridsspørgsmålet.
The adoption of amending budget No 1/1981 in the 1981 budgetary procedure provided a political solution to the dispute.
Regnskabsåret 1982
1982 budget
Den demokratiske legitimitet, som Europa-Parlamentet opnåede, efter at det var blevet valgt ved almindelige direkte valg i juni 1979 (Bruxelles-akten fra september 1976), lagde kimen til en varig politisk splid mellem Rådet og Parlamentet.
The added legitimacy and influence enjoyed by Parliament following the direct elections in June 1979 (Act signed in Brussels in September 1976) placed a constant strain on relations between the Council and Parliament in budgetary matters.
Som følge heraf blev budgetproceduren siden begyndelsen af 1980'erne afviklet under yderst vanskelige vilkår og med talrige forhindringer: Budgettet blev vedtaget for sent, ordningen med foreløbige tolvtedele måtte bringes i anvendelse, Parlamentet forkastede budgettet, og der blev indbragt retstvister for Domstolen...
As a result, the operation of the budgetary decision making process became extremely difficult in the early 1980s and the series of incidents was unending: delays in the adoption of the budget and application of the provisional-twelfths arrangements, rejection of the budget by Parliament, actions before the Court of Justice, etc.
Dette problem blev løst politisk den 30. juni 1982 med vedtagelsen af en fælles erklæring fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen om en afklaring af problemet vedrørende 1982-budgettet og indførelse af en fælles klassificering af OU og IOU samt en afgrænsning af henholdsvis Rådets og Parlamentets budgetbeføjelser.
(a) In February 1982, the Council brought two actions before the Court of Justice for annulment of the 1982 budget which Parliament had adopted unilaterally in December 1981 without the Council's agreement on the classification of expenditure or on the rate of increase for noncompulsory expenditure.
I visse regnskabsår har der været særlig alvorlige vanskeligheder: skeligheder:
Some budgets were marked by particularly serious difficulties: culties:
a) I december 1979 forkastede Parlamentet budgetforslaget for 1980 for at demonstrere sin utilfredshed med størrelsen af de ikkeobligatoriske udgifter.
(a) In December 1979, Parliament gave vent to its dis agreement with the amount of noncompulsory expendi
Denne konflikt blev løst ved, at tillægs- og ændringsbudget nr. 1 for 1982 blev omdannet til tillægs- og ændringsbudget nr. 1 for 1983, som blev vedtaget den 10. februar 1983 under budgetbehandlingen i 1983.
A political settlement was found on 30 June 1982 with the adoption of a Joint Declaration by Parliament, the Council and the Commission resolving the problem of the 1982 budget, laying down an agreed classification of expenditure as compulsory or noncompulsory and de fining the respective powers of the two arms of the budgetary authority.
Budgettet for 1980 blev endeligt vedtaget den 9. juli 1980 med over seks måneders forsinkelse (og iværksættelse af ordningen med foreløbige tolvtedele).
The two legal actions were there fore withdrawn and the Court ordered that they be removed from the register on 14 July 1982.
Regnskabsåret 1985
1985 budget
Ved udløbet af den i EØF-traktatens artikel 175 fastsat te frist på to måneder anlagde Kommissionen og Parlamentet følgelig to passivitetssøgsmål mod Rådet, fordi sidstnævnte havde undladt at vedtage budgetforslaget for 1988.
In December 1984, Parliament rejected the draft 1985 budget because it disapproved of the budgetary expedients used to hide the inadequacy of resources (payment of intergovernmental advances).
Parlamentet forkastede i december 1984 budgetforslaget for 1985, fordi det ikke kunne acceptere de »kunstgreb«, der blev anvendt for at sløre indtægtsmankoen (forskud fra medlemsstaterne).
Following the agreement reached by the Brussels European Council in February 1988, the 1988 budgetary procedure was concluded with the adoption of the budget on 18 May and the Court ruled on 12 July that there was no need to give judgment on the two actions.
1985-budgettet blev endeligt vedtaget den 13. juni 1985 efter langvarige forhandlinger; ordningen med foreløbige tolvtedele blev anvendt i hen ved 5 1/2 måned.
The 1985 budget was finally adopted on 13 June 1985 after long negotiations; the provisionaltwelfths arrangements had operated for nearly five and a half months.
Ved det nye regnskabsårs begyndelse stod man således uden budgetforslag og måtte klare sig med foreløbige tolvtedele.
II — The clash between legislative power and budgetary power
Regnskabsåret 1986
1986 budget
EØF-traktaten og Euratom-traktaten bærer i sig selv kimen til den strid, der har hersket mellem Rådet og Parlamentet fra 1975 til 1982, ved at overdrage udøvelsen af den lovgivende myndighed til Rådet alene (EØFtraktatens artikel 145) og dele udøvelsen af budgetmyndigheden mellem Rådet og Parlamentet (EØFtraktatens artikel 203).
The EEC and Euratom Treaties contain the seeds of the dispute between the Council and Parliament from 1975 to 1982; while legislative power is vested exclusively in the Council (Article 145 of the EEC Treaty) budgetary power is shared between the Council and Parliament (Article 203 of the EEC Treaty).