natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ifølge den nye afgørelse om ordningen for egne indtægter, som netop er blevet ratificeret, skal momssatsen gradvis sænkes til 1,0 % i 1999, og det reducerede momsgrundlag skal sænkes til 50 % i 1999.
Under the new own resources Decision which has been ratified, the VAT rate will be gradually reduced to 1,0 % and the capping rate to 50 % in 1999.
Der vil således ske et fald i momsindtægternes andel af de egne indtægter, der kræves til budgettets finansiering, hvilket vil blive opvejet af en stigning i den »fjerde indtægt«.
The resulting reduction in the relative share of VAT resources in the total own resources needed to finance the budget will be offset by an increase in the 'fourth resource'.
Der er desuden i 1988 indført en ny kategori af indtægter, »den fjerde indtægt«. Den opkræves med en bestemt procentsats af samtlige medlemsstaters bruttonationalindkomst (BNI).
A new category of revenue known as the fourth resource was also created in 1988: This resource is based on GNP and is derived from the application of a rate to the sum of the GNPs of all the Member States.
Efter GATT-aftalerne er den største del af landbrugsafgifterne blevet erstattet af toldafgifter.
As a result of the GATT agreements, the agricultural levies have largely been replaced by customs duties.
Den nye ordning har været i brug siden den 1. juli 1995.
The new arrangements have applied since 1 July 1995.
Denne indtægt har til formål at bringe balance på budgettet, og procentsatsen herfor fastsættes i forbindelse med budgetforhandlingen under hensyn til budgettets øvrige indtægter.
It is a variable, budget-balancing resource for which the call-in rate is calculated during the budgetary procedure in such a way as to cover the amounts not yielded by the other budget revenue.
Derfor betegnes den som en yderligere indtægt.
For this reason it is known as the additional resource.
Sukker- og isoglucoseafgifterne omhandles i den fælles markedsordning for sukker og omfatter:
Sugar levies are provided for in the sugar market arrangements and comprise:
— en produktionsafgift, hvorigennem producenterne bidrager til markedsstøtten
— production levies, which ensure that producers contribute to market support expenditure;
Samtlige disse indtægter, hvortil kommer en række mindre, som f.eks. indeholdelserne i institutionernes tjenestemænds lønninger (skatter og sociale bidrag), morarenter og bøder og eventuelt overskud fra tidligere regnskabsår, skal dække de samlede betalingsbevillinger, der kræves til finansieringen af de udgifter, der er opført på budgettet for et givet regnskabsår.
All this revenue, plus miscellaneous revenue such as deductions from the salaries of Community officials (tax and social security contributions), interest on late payments, fines and any surplus from earlier years, must cover the total payment appropriations required to finance the expenditure entered in the budget for a given year.
— en oplagringsafgift, som anvendes til at finansiere en udjævning af oplagringsudgifterne med det formål at sikre en regelmæssig afsætning af sukker
— storage levies, which finance the storage cost equalization system to ensure a regular flow of sugar onto the market;
I tabel 4 findes en oversigt over Fællesskabets indtægter, fra ordningen for egne indtægter blev indført.
Table 4 records all Community revenue since the own resources system was introduced.
Under »diverse« er alle former for andre indtægter samlet, som har været regnskabsført siden 1970. For det første tiår omfatter denne konto væsentligst
The amounts shown under 'miscellaneous' include all types of miscellaneous revenue entered in the accounts since 1971 ; in the first 10 years, this item mainly consisted of contributions by Member States (VAT and GNP-based resources were not introduced until the 1980s).
— en tillægsudgift med henblik på fuldstændigt at absorbere de samlede tab konstateret fra produktionsårene 1988/1989, der ikke dækkes af produktionsafgifterne.
Isoglucose and inulin production levies are treated like sugar production levies.
medlemsstaternes bidrag, idet moms- og BNI-indtægterne først blev indført i 80'erne.
The surpluses carried over have accounted for a significant proportion of this item since 1988 only.
De fremførte overskud tegner sig først for en væsentlig del af denne konto fra 1988.1 figur 5 og 6 ses udviklingen i disse indtægter.
Charts 5 and 6 show how revenue has developed.
Overdragelsen til Kommissionen af de traditionelle egne indtægter sker senest to måneder efter, at fordringen er fastslået.
the annual budget is transferred; an adjustment is made during the next financial year in line with the actual bases determined for that year.
Der fratrækkes 10 % til dækning af medlemsstaternes opkrævningsomkostninger.
Traditional own resources are paid to the Commission within two months of establishment of the entitlement, with 10 % deducted to cover Member States' collection costs.
De egne moms- og BNI-indtægter overføres hver måned med
VAT and GNP-based resources are paid every month when one twelfth of the amount contained in
I tabel 12 og 18 findes en oversigt over hver medlemsstats samlede bidrag (omfattende alle typer egne indtægter) mellem 1988 og 1997.
Tables 12 and 18 record the total contribution (all types of own resources) of each Member State between 1988 and 1997.
Oplysningerne for de enkelte medlemsstater er desuden specificeret for 1996 i de tabeller og figurer, der viser de enkelte medlemsstaters andel af den samlede finansiering (figur 18, tabel 32 til 34).
For 1996 the data for each Member State are set out in the tables and charts showing each Member State's share of total financing (Chart 18, Tables 32 to 34).
EUF's finansielle støtte ydes under meget forskellige former.
The forms of financial aid available under the EDF cover a wide range.
Ud over tilskuddet til nationale og regionale programmer og tilrådighedsstillelsen af risikovillig kapital (dvs. støtte, der skal betales tilbage) findes der i EUF-regi fem særskilte redskaber:
Apart from subsidies for national and regional programmes and the allocation of venture capital (i.e. repayable aids), the EDF uses five more specific instruments:
Udviklingssamarbejdet med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet finansieres hovedsagelig af EUF, der blev oprettet i forbindelse med Lomé-konventionen, som i øjeblikket er grundlaget for Fællesskabets forbindelser med ca. 70 AVS-stater (').
Development cooperation with the countries of Africa, the Caribbean and the Pacific is mainly financed by the European Development Fund set up under the Lomé Conventions, which now link the Community with some 70 ACP States. (')
— Sysmin, der er en støtteordning for minevirksomheder
— Stabex, to offset income losses on exports of agricultural products by means of financial transfers;
— nødhjælp (særlig støtte i tilfælde af katastrofer)
— Sysmin, to help mining industries in difficulties;
EUF har siden grundlæggelsen i 1959 været baseret på skiftende konventioner.
The EDF has been in operation since 1959 as the conventions governing it are periodically renewed.
Den første EUF dækkede perioden 1959-64, hvorefter forløbet har været som følger:
The first EDF covered the period 1959-64. This was followed by:
— støtte til flygtninge
— emergency aid, to provide special assistance in the event of disaster:
— rentegodtgørelse, som bevilges til lån optaget i EIB.
— the third EDF: 1970-75 (second Yaoundé Convention);
Til sammenligning repræsenterer bevillingen til syvende EUF ca. 38 % af de samlede forpligtelsesbevillinger, der mellem 1990 og 1994 blev anvendt til Fællesskabets aktioner over for tredjelande (dvs. alle bevillingerne under undersektion B7 og til EUF), og ca. 45 % af støtten til udviklingslandene i denne periode.
For the purposes of comparison, the appropriations for the seventh EDF represent some 38 % of the total amount of commitment appropriations allocated to the Community's external action between 1990 and 1994 (i.e. the aggregate of Subsection B7 and EDF appropriations) and almost 45 % of the aid granted to the developing countries over this period.
Ifølge den aftale, der blev indgået på topmødet i Cannes i juni 1995, om størrelsen af det beløb, der skal afsættes til den ottende EUF (2), som dækker den anden femårs periode af Lomé IV-konventionen, fremgår det, at der skal bidrages med 160 mio. ECU over det almindelige budget.
However, the agreement reached at the Cannes European Council in June 1995 on the amount and financing of the eighth EDF (:) (which will cover the second four-year period of the fourth Lomé Convention) calls for a contribution of ECU 160 million from the general budget.
Det skal understreges, at EUF-konventionerne og -protokollerne ganske vist indgås for en bestemt periode, men der fastsættes ikke nogen lofter for deres gennemførelse.
Although the conventions and protocols relating to the EDFs are concluded for a given period, they do not set a time-limit for implementation.
Gennemførelsen af den ottende EUF er endnu ikke begyndt, og udgifterne i regnskabsåret 1997 vil derfor blive dækket ved hjælp af den fordelingsnøgle, der gjaldt for den syvende EUF (jf. tabel 36 på side 95).
Therefore, as implementation of the eighth EDF has not yet started, the expenditure incurred for 1997 will be covered in accordance with the breakdown applicable to the seventh EDF (see table 36, page 95).
På grund af Det Forenede Kongeriges tiltrædelse i 1973 udvidedes associeringen til at omfatte Commonwealth-landene og nogle uafhængige afrikanske stater. Dette var oprindelsen til AVS-staternes associering og til Lomé-konventioneme.
Like the seventh EDF, the eighth EDF is covered by the fourth Lomé Convention which was concluded for twice the term of the previous conventions, i.e. for 10 years from 1 March 1990.
Βudsethåndbog 1997
The Community budget: The facts in figures
EKSF­BUDGETTET
THE ECSC BUGDET
Der er i 1997 blevet afsat 84 mio. ECU som støtte til den tekniske forskning inden for kul­og stålsektoren, jf. artikel 55 i EKSF­traktaten.
The main aims of aid for steel industry research (ECU 55 million) are to reduce manufacturing costs, improve the quality and performance of products, promote and extend the uses of steel, and adapt production conditions to environmental demands.
Det vigtigste formål med støtte til forskningen inden for stålsektoren (55 mio. ECU) er en nedsættelse af fremstillingsomkostningerne, forbedring af produkternes kvalitet og andre egenskaber, fremme og udvidelse af anvendelsen af stål og tilpasning af produktionsforholdene til miljøkravene.
The ECSC operating budget described below was adopted by the Commission on 20 November 1996. (') However, on 29 March 1997 the Commission adopted a draft amending the ECSC operating budget to take account of the considerable changes in the forecasts.
Det vigtigste sigte med kulforskningen (29 mio. ECU) er en nedsættelse af kostprisen, effektivisering af minerne, forbedring af arbejdssikkerheden og ­forholdene, konsolidering af nye markeder og især bedre udnyttelse af kul med henblik på miljøbeskyttelsen.
In accordance with the procedure in force, the Commission will adopt this amending budget after an exchange of views with the ECSC Consultative Committee and after consulting Parliament.
Udgifterne over EKSF-budgettet
Interest subsidies on ECSC loans
Rentegodtgørelser på EKSF-lån
ECSC budget expenditure
Der er i 1997 afsat 91 mio. ECU som støtte til EKSF­arbejdstagernes sociale omstilling (omskoling og sociale ydelser inden for kulsektoren), jf. EKSF­traktatens artikel 56, stk. 2, litra b), og samme artikels stk. 1, litra c).
ECU 91 million has been provided in 1997 for aid for the social redeployment of coal and steel workers under Article 56(2)(b) and ( 1 )(c) of the ECSC Treaty (traditional redeployment and social measures for the coal industry).
Endelig er der på EKSF­budgettet for 1997 afsat 7 mio. ECU til rentegodtgørelser på omstillingslån [artikel 56, stk. 2, litra a)] i forbindelse med investeringen i økonomisk sunde sektorer, der er beskæftigelsesskabende og kan stimulere økonomien i de regioner, der er hårdest ramt af indskrænkningerne inden for EKSF­industrierne.
Finally, the ECSC budget provides considerable aid (ECU 7 million in 1997) in the form of interest subsidies on conversion loans granted under Article 56(2)(a) to encourage job-creating investments in healthy economic sectors and to assist the economic conversion of regions affected by the decline in ECSC activities.
Principperne for ydelsen af og for rentegodtgørelsen i forbindelse med disse lån blev sidst fastlagt af Kommissionen i 1990 og suppleret i 1992 med vedtagelsen af de nærmere regler for en koordination med strukturfondene.
The practical rules for granting these loans and interest subsidies were last adopted by the Commission in 1990 and supplemented in 1992 with the adoption of the rules for coordination with the Structural Funds.
Det skal bemærkes, at Kommissionen den 22. juni 1994 (2) besluttede at tilpasse sin låntagnings­ og långivningspolitik på EKSF­området i lyset af, at traktaten udløber i 2002, og regnskabsåret 1997 er således det sidste for EKSF's omstillingspolitik.
On 22 June 1994 the Commission decided to adjust ECSC borrowing and lending policy as the Treaty is due to expire in 2002; as a result, ECSC conversion policy will now end in 1997. (2)
Supplerende sociale foranstaltninger
Additional social measures
På EKSF­budgettet er der i 1997 afsat 24 mio. ECU til omstrukturering inden for kulindustrien.
In 1997, the ECSC budget is providing ECU 24 million in connection with the restructuring of the coal industry.
Indtægterne over EKSF-budgettet
ECSC budget revenue
Denne socialhjælp er en nødvendig ledsageforanstaltning til den industripolitik, som Kommissionen har ført inden for EKSF­området.
Social aid provides the essential social support for the Community's industrial policy in the ECSC sectors.
Således dæmper Fællesskabet ved hjælp af omstillingsforanstaltninger den sociale virkning for de berørte arbejdstagere af virksomhedslukninger, kapacitetsindskrænkninger eller omstruktureringer, der medfører tab af arbejdspladser.
When permanent closures, cutbacks or changes of activity lead to job losses, the Community attempts to mitigate the social repercussions for the workers through redeployment measures.
Det bidrager dermed til at finansiere den støtte, der ydes med henblik på at begrænse de pågældende arbejdstageres indkomsttab, og ved uddannelsestiltag og medfinansiering af deres genetablering til at give dem mulighed for at forblive erhvervsaktive og produktive for økonomien i almindelighed.
It helps finance aid measures to provide income support for the workers affected or give them the possibility of remaining in employment and making a productive contribution to the economy through training courses and resettlement allowances.
Udbetalingen af de sociale ydelser er i de enkelte tilfælde afhængig af, at den pågældende medlemsstat yder et særbidrag, der mindst svarer til støttebeløbet.
The grant of this aid is conditional upon payment by the Member State concerned of a special contribution of not less than the amount of that aid.
Socialhjælpen ydes efter regler, der er fastsat i bilaterale konventioner indgået med medlemsstaterne (førtidspensionering, arbejdsløshed, faglig omskoling eller efteruddannelse).
This aid is granted under arrangements defined in bilateral agreements concluded with the Member States (early retirement, unemployment, transfer, retraining and vocational training).
De sociale ydelser fra EKSF kan akkumuleres med støtte eller lån, der ydes fra anden side i forbindelse med fællesskabsstøtterammerne.
This assistance is additional to the aids and loans granted elsewhere under Community support frameworks.
Den høje myndighed (Kommissionen) har bemyndigelse til i form af afgifter på produktionen af kul og stål at opkræve de beløb, der er nødvendige til udførelsen af dens opgaver.
The High Authority (Commission) is empowered to procure the funds it requires to carry out its tasks by imposing levies on the production of coal and steel.
Indtægterne på EKSF's aktionsbudget anslås i 1997 til 265,5 mio. ECU.
Total revenue in the ECSC's operating budget is estimated at ECU 265,5 million for 1997.
EKSF-afgifterne bruges til at finansiere udgifterne over aktionsbudgettet.
Levies are fixed annually for the various coal and steel products according to their average value.
Historisk er de den første rigtige fællesskabsskat.
In 1997, the ECSC levy is set at 0,17 % and will yield ECU 95,4 million.
Det skal bemærkes, at de tilgængelige midler, der ikke anvendes i 1997 (78,5 mio. ECU), vil blive hensat med henblik på gradvist at blive brugt efter 1998 som kompensation for nedskæringen i afgiften, som vil forsvinde helt i 1999.
Available resources not used in 1997 (ECU 78,5 million) will be turned into a provision and gradually used from 1998 onwards to offset the reduction and subsequent elimination of the levy, which should disappear in 1999 at the latest.
Afgifterne opkræves årligt af de forskellige kul- og stålprodukter på grundlag af deres gennemsnitsværdi.
Most of the resources other than levies derive from the 'net balance' from annual financial operations, in particular the interest on loans from own resources and the investments, reserves and provisions entered in the ECSC balance sheet.
I 1997 er EKSF-afgiften blevet fastsat til 0,17 % og vil indbringe 95,4 mio. ECU.
The net balance for 1997 is
Fællesskabsbudgettets historie
The Community budget from its beginnings
Undertegnelse af Rom-traktaten, den 25. marts 1957
Signature of the Treaty of Rome, 25 March 1957
De oprindelige budgetprocedurer, som blev anvendt næsten uændret helt frem til 1970, blev fastlagt i Paris-traktaten af 18. april 1951 om oprettelse af EKSF og Rom-traktaten af 25. marts 1957 om oprettelse af EØF.
The Treaty of Paris of 18 April 1951 establishing the ECSC and the Treaty of Rome of 25 March 1957 establishing the EEC laid down the budgetary mechanisms which applied virtually unchanged until 1970.
I denne periode indtog Rådet den altdominerende stilling under budgetproceduren.
During this period, the Council completely dominated the budgetary decision-making process.
I henhold til EØF-traktatens artikel 203 skulle Rådet fastlægge sit budgetforslag efter at have hørt Kommissionen om de ændringer, det ønskede at foretage i det foreløbige budgetforslag, som Kommissionen havde udarbejdet på grundlag af institutionernes overslag, og endeligt vedtage budgettet efter at have udtalt sig om de ændringer, Parlamentet havde foreslået.
Under Article 203 of the EEC Treaty the Council established its draft budget after consulting the Commission on the changes it wished to make to the preliminary draft which the Commission had drawn up on the basis of the institutions' statements of estimates. It then declared the budget finally adopted after taking a decision on the modifications proposed by Parliament.
De budgetmekanismer, der således blev indført, blev anvendt — omend med større og større problemer fra 1979 — indtil 1988, som er endnu en milepæl i fællesskabsbudgettets historie (se »Perioden 1988-1992«, side 47).
These budgetary mechanisms continued to work — though less and less efficiently from 1979 onwards — until 1988, the next milestone in the history of the Community budget (see '1988 to 1992', page 47).
I mellemtiden gjorde Fontainebleau-aftalerne fra juni 1984 det imidlertid muligt at løse en række problemer, som havde betydning for Fællesskabets økonomi, såsom problemet med budgetuligevægtene og den britiske kompensation, den tredje udvidelse med Spanien og Portugal, styringen af landbrugsudgifterne og udviklingen af strukturpolitikkerne samt utilstrækkeligheden af Fællesskabets egne indtægter (som midlertidigt blev løst ved at hæve den procentdel af momsindtægterne, der blev overdraget til Fællesskabet).
In the meantime, however, the Fontainebleau agreements of June 1984 settled a number of questions of considerable financial importance, including the problem of budgetary imbalances and compensation for the United Kingdom, the third enlargement with the accession of Spain and Portugal, containment of agricultural expenditure, development of structural policies and the exhaustion of own resources (which had been provisionally resolved by raising the percentage of VAT receipts going to the Community).
Fra og med 1962 blev udgifterne i forbindelse med landbrugspolitikken opført på fællesskabsbudgettet. På baggrund heraf fremlagde Kommissionen i 1965 en række forslag for Rådet om finansieringen af den fælles landbrugspolitik, indførelsen af egne indtægter og en forøgelse af Europa-Parlamentets beføjelser.
After expenditure on the common agricultural policy was entered in the Community budget in 1962, the Commission made a number of proposals to the Council in 1965 on the financing of the common agricultural policy, the introduction of own resources and the strengthening of Parliament's powers.
I samme periode nåede den europæiske integrationsproces et skridt videre med undertegnelsen af fællesakten i februar 1986, som Kommissionen brugte som udgangspunkt for fremlæggelsen af »Delors I-pakken«, der udgjorde grundlaget for Bruxelles-aftalerne i 1988.
It was during this period that European integration entered a new stage with the signature of the Single Act in February 1986, prompting the Commission to present the Delors I package which served as a basis for the 1988 Brussels agreements.
Den interinstitutionelle aftale fra 1988 og de finansielle overslag, som var en integrerende del deraf, gjorde det muligt at fastlægge reglerne for et afbalanceret forhold mellem institutionerne på budgetområdet (Se »Perioden 1988-1992«, side 47).
The Interinstitutional Agreement of 1988 and the financial perspective which formed an integral part of this Agreement laid down the rules for balanced interinstitutional relations in the budgetary sector (see '1988 to 1992', page 47).
Da resultaterne af denne aftale var gode, blev den i 1993 fulgt op af en ny interinstitutionel aftale, som bl.a. for perioden 1993 til 1999 fastsætter den finansielle ramme for de udgifter, der er nødvendige for gennemførelsen af traktaten om Den Europæiske Union, der blev undertegnet i Maastricht den 7. februar 1992 (se »De finansielle overslag 1993-1999», side 57).
Since this Agreement was, on the whole, a success, it was followed in 1993 by a new Interinstitutional Agreement which set a financial framework for the period 1993 to 1999 for the expenditure required to implement the Treaty on European Union signed at Maastricht on 7 February 1992 (see 'Financial perspective 1993 to 1999', page 57).
Siden Fællesskabets oprettelse har følgende præget fællesskabsbudgettets udvikling:
The main features of the development of the Community budget are as follows:
Først efter mere end fire års forhandlinger nåede man i 1970 til enighed om de såkaldte Luxembourg-aftaler.
More than four years of negotiations were needed before the Luxembourg agreements were concluded in 1970.
Traktaten af 22. april 1970 medførte en gradvis styrkelse af Parlamentets beføjelser.
The Treaty of 22 April 1970 provided for a gradual increase in Parliament's powers.
I første omgang (frem til 1974) kunne Parlamentet ændre fordelingen af de udgifter, for hvilke der var en fast samlet beløbsramme, hvis Rådet ikke nedstemte det med kvalificeret flertal.
Initially, up to 1974, Parliament was able to alter the breakdown of expenditure without changing the total; the Council could reject this by a qualified majority.
Fra 1975 blev bestemmelserne i artikel 203 ændret markant; Parlamentet fik større og mere nuancerede ændringsbeføjelser, som var forskellige, alt efter om der var tale om obligatoriske eller ikke-obligatoriske udgifter.
After 1975 the provisions of Article 203 were substantially amended: Parliament's powers of amendment were increased and depended on whether the expenditure was compulsory or non-compulsory.