natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For de fleste af disse lande er forpligtelserne, der er fastsat i de internationale traktater, inkorporeret i deres grundlove, men de traditionelle strukturer og grundlag for samfund og interne forskelle, der ofte er årsag til borgerkrige, har gjort det vanskeligt for landene at foretage de ændringer, der er nødvendige for overholdelse af de forpligtelser, som er fastsat i de internationale traktater.
For most of these countries, the obligations set out in the international treaties have been incorpo­rated into their constitutions, but the traditional structures and bases of the societies and internal differences, often causing civil wars, have made it difficult for the countries to undertake changes which are necessary for compliance with obligations set out in the international treaties.
Regeringerne er bekendt med disse forpligtelser og forsøger tilsyneladende i de fleste tilfælde at træffe de påkrævede foranstaltninger, men alt dette tager tid.
The gov­ernments are aware of the obligations and appear in most cases committed to take measures in this respect but this can only be done over time.
EU-traktaterne omhandler respekt for demokratiske rettigheder og menneskerettigheder og giver mulighed for udviklingsstøtte, og disse aspekter gennemgås under konsultationer med landene.
Respect of democratic and human rights are referred to in the EC treaties providing development assistance and these aspects are reviewed during consultations with the countries.
Retssagerne i Italien i forlængelse af årene med terrorisme har ført til, at over 400 personer er blevet fængslet eller sendt i eksil, heriblandt Toni Negri, som påstås at have været ideologen bag de voldelige begivenheder, der henvises til i hans fængselsdom.
The trials relating to the 'age of violence' in Italian politics have led to the imprisonment or exile of over four hundred persons, among them Toni Negri, charged with the 'offence' of being the ide­ologist of the acts of violence in relation to which he was sentenced to imprisonment.
Eftersom der er tale om en politisk periode, som afsluttedes for 20 år siden, mener Kommissionen da ikke, at de strenge undtagelsesbestemmelser, som er blevet anvendt på de anklagede i terroristprocesserne, bør ophæves med hen blik på at sikre, at de demokratiske principper respekteres i fuldt omfang i Italien?
The 'age of violence' has, however, been over for two decades. Does the Commission not consider that the stringent exceptional measures which have been applied to those sentenced in the trials relating to the 'age of violence' should be repealed, in the interests of full democracy in Italy?
Kommissionen har ingen kompetence på dette område i henhold til afsnit VI i Traktaten om Oprettelse af De Europæiske Fællesskaber.
The Commission has no competence in this area under Title VI of the Treaty on European Union.
Beslutninger om fængselsdomme, strafnedsættelser og fængselsforhold ligger inden for medlemsstaternes ansvarsområde.
Decisions ort penalties, remission of sentences and conditions of imprisonment are within the re­sponsibility of the appropriate authorities of the Member States.
Spørgsmål nr. 77 af Sören Wibe (H-0894/98)
Question No 77 by Sören Wibe (H­0894/98)
Om: Snescootertaxa og busdriftsuddannelse
Subject: Snow scooter taxis and bus operators' training
Lensstyrelserne i det nordlige Sverige har haft problemer med fortolkningen af et EU-direktiv. En snescooter, som anvendes til taxakørsel, betragtes som en bus i lovens forstand.
County administrative boards in northern Sweden have had a problem with the interpretation of an EU Directive.
Det medfører, at alle, som kører snescootertaxa, skal have en uddannelse til busdrift.
It is therefore maintained that all drivers of snow scooter taxis must be trained as bus operators.
De svenske myndigheder har derfor stillet krav om, at man skal tage den officielle uddannelse til busdrift for at få tilladelse til at køre snescootertaxa.
Accordingly, the Swedish authorities have required them to attend the National Roads Administration's bus opera­tors' course before they can be authorised to exercise their profession.
Hvordan fortolker Kommissionen direktivets anvendelse på snescootertaxa?
How does the Commission interpret the application of the Directive to snow scooter taxis?
Skal en person, som kører snescootertaxa, have en busdriftsuddannelse?
Does a snow scooter taxi driver require a bus operator's training?
Den gældende Fællesskabslovgivning vedrørende adgang til erhvervet personbefordring ad lande vej er fastsat i direktiv 96/26/EF (').
The current Community legislation governing admission to the occupation of road passenger trans­port operator is Council Directive 96/26/EC (').
I artikel 1(2) er det fastsat, at direktivet finder anvendelse på enhver virksomhed, der udøver personbefordring »med motorkøretøjer, der som følge af deres ind retning og udstyr er egnet til befordring af mere end ni personer, herander føreren«.
Article 1(2) stipulates that this Directive applies to the activity of any undertaking operating passenger transport services 'by means of motor vehicles so constructed arid equipped as to be suitable for carrying moré than nine persons — including the driver'.
Hvis »snescootertaxaen« ikke hører under denne kategori, er denne ikke dækket af direktivet.
If the 'snowmobile' taxis do not fall into this category then they are not covered by the Di­rective's provisions.
Sverige, kan vælge at pålægge betingelser på virksomheder, der benytter sådanne køretøjer, men medmindre de pågældende køretøjer ikke hører under ovennævnte kategori, må der være tale om et nationalt initiativ og ikke en Fællesskabsforpligtelse.
Member States, such as Sweden, may opt to impose conditions on undertakings using such vehi­cles, but unless the vehicles concerned fall into the above­mentioned category, this would be a na­tional initiative, not a Community obligation.
Om: Arbejdsløshed i Grækenland
Debates of the European Parliament
Det Europæiske Observationsorgan for Beskæftigelse har til formål at fremme multilateral udveksling af oplysninger om arbejdsmarkedspolitik. Organets største publikation
According to findings by the European Employment Observatory, which have been widely quoted in the Greek press, real unemployment levels in Greece in 1996 amounted to 13.3 % of the work­force, considerably higher than the official figure of around 10 % quoted until now.
TRENDS sammenligner udviklingen af medlemsstatemes arbejdsmarkeder.
To what extent do they differ from the official figures for­warded?
Publikationens holdninger og analyser afspejler ikke nødvendigvis Europa-Kommissionens holdninger.
What action will it take if such a large divergence is found to exist?
Afsnittet i TRENDS om Grækenland henviser til bestemte yderligere indikatorer for dårlig udnyttelse af arbejdsmarkedsressourcer.
The section of TRENDS about Greece refers to certain supplementary indicators of under­utiliza­tion of labour market resources.
Disse indikatorer dækker ikke kun arbejdsløshed som normalt defineret i overensstemmelse med ILO-betingelserne, men også ufrivilligt arbejde afkort varighed, utilfredse arbejdere og arbejdsløse, der deltager i aktive arbejdsmarkedsprogrammer og ikke er om fattet i de officielle statistikker over arbejdsløshed.
These indicators cover not only unemployment, as is usually de­fined in accordance with ILO terms, but also involuntary short­time work, discouraged workers and unemployed workers who participate in active labour market programmes and are not included in the official unemployment statistics.
Denne indikator er højere end den officielle arbejdsløshedsprocent i alle medlemsstater, da den omfatter personer, der normalt betragtes som in aktive eller ude af arbejde i henhold til ILO-definitionen.
This indicator is higher than the official unemployment rate in all Member States since it includes individuals who are normally considered as inactive or off work in terms of the ILO definition.
Indikatorer af denne type giver nyttige oplysninger som supplement til arbejdsløshedsstatistikker og beregninger i mange lande. Den samlede indikator for dårlig udnyttelse i Grækenland i 1996 var 13,2 %.
Indicators of this type provide very useful information supple­menting the unemployment statistics and are computed in several countries.
Indikatoren for underbeskæftigelse, som har været nævnt i pressen, henviste til den dårlige udnyttelse af den potentielle arbejdsstyrke og mere konkret til de personer under 65, der ikke leder efter arbejde, fordi de modtager pension.
The under­employment indicator mentioned in the press referred to the under­utilisation of the po­tential labour force and more concretely to those under 65 who declared that they did not look for work because they were in receipt of pension.
Med hensyn til langsigtet arbejdsløshed viser de seneste data fra den årlige undersøgelse af arbejds styrken, at den langsigtede arbejdsløshedsprocent for Grækenland steg fra 3,9 % i 1992 til 5,4 % i 1996 med et mindre fald til 5,3 % i 1997.
Regarding long­term unemployment, recent data from the annual Labour Force Survey indicate that the long­term unemployment rate for Greece increased from 3.9 % in 1992 to 5.4 % in 1996, with a slight decrease to 5.3 % in 1997.
Endelig bør det også nævnes, at, selvom arbejdsløshedsprocenten i Grækenland steg fra 7,9 % i 1992 til 9,6 % i 1996, har den været stabil siden 1997.
Finally, it should be mentioned that although the unemployment rate for Greece has increased from 7.9 % in 1992 to 9.6 % in 1996, it stabilised at that level in 1997.
I forbindelse med udvidelsesdebatten er der også opstået en debat om en reform af institutionerne, som indebærer flere flertalsbeslutninger og en ændring af stemmevægtningen til fordel for de store lande.
As part of the debate on enlargement, there has also been discussion of an institutional reform which would see more decisions taken on the basis of majority voting and a change in the weighting of votes in favour of the big Member States.
Hvor mange nye medlemsstater kan der efter Kommissionens opfattelse optages, før det bliver nød vendigt at gennemføre en institutionel reform, hvad skal en sådan reform efter Kommissionens op fattelse indebære, og hvomår skal den gennemføres?
How many new Member States does the Commission think can be admitted before institutional re­form becomes necessary, and what are its views asregards the substance and timing of any such reform?
Protokol nr. 11, der er vedlagt som bilag til Amsterdamtraktaten, om institutionerne i forbindelse med udvidelsen af Unionen, er et naturligt resultat af diskussionerne på den seneste regeringskonference.
Protocol No 11 on the institutions with the prospect of enlargement of the European Union, an­nexed to the Treaty of Amsterdam, was the natural outcome of discussions that took place during the last Intergovernmental Conference on the composition of the Commission and the weighting of Member States' votes in the Council, on the one hand; and, on the other hand, the more general issue of extending qualified majority voting, which formed the subject of a specific declaration by Belgium, France and Italy.
Under forhandlingerne var der nemlig opstået en stiltiende enighed om, at det var nødvendigt at lade de drøftede reformer gælde ved udvidelsen, men til gengæld nåede man ikke frem til den nød vendige enighed om det hensigtsmæssige i at iværksætte disse reformer, så de allerede kunne gælde i en Union med 15 medlemmer.
7.10.98 versely, a consensus was not reached on the usefulness of carrying out these reforms and implementing them in the current Union of Fifteen.
Mens vi venter på ratificeringen af Amsterdamtraktaten, er debatten om disse spørgsmål i fuld gang.
While the ratification process of the Treaty of Amsterdam is being finalised, the debate on these issues continues.
Kommissionen, som allerede ved vedtagelsen af Agenda 2000 i juli 1997, udtrykte sin præference for en regeringskonference, der udreder disse spørgsmål i god tid før udvidelsen og om kring år 2000, og forventer, at diskussionen om institutionernes fremtid, hvor den første milepæl vil være det uformelle møde i Portschach, vil skaffe klarhed over tidsplanen og vigtigheden af en reform af institutionerne inden udgangen af 1999.
When Agenda 2000 was adopted in July 1997, the Commission had already ex pressed its preference for an IGC to solve these problems well before enlargement took place and somewhere around the year 2000. It is now expecting the debate on the future of the institutions, the first step of which will be the informal meeting in Portschach, to determine the calendar and scope of the institutional reform before the end of 1999.
Det er derfor fornuftigt at forestille sig et scenarie, hvor de tre spørgsmål berører det, som kaldes »Amsterdam-trekanten« det vil sige, at Kommissionens sammensætning, stemmevægtningen i Rådet og forøgelsen af flertalsbeslutninger skal være hovedpunkterne på en regeringskonference, der i det store hele kan føre de forventede resultater af en sådan dagsorden ud i livet, og dette skal ske, inden den første del af udvidelsesprocessen træder i kraft.
This is why it is perfectly reasonable to envisage a situation in which the three issues relating to what is known as 'the Amsterdam triangle', in other words, the composition of the Commission, the reweighting of Member States' votes in the Council and the extension of qualified majority voting, will be the focus of an IGC aimed at broadly implementing the provisions of this protocol be fore the first enlargement takes place.
Spørgsmål nr. 80 af Hans Lindqvist (H-0903/98) Om: Indførelse af offentlighed og kildebeskyttelse for at standse bedragerier
Question No 80 by Hans Lindqvist (H-0903/98)
Der er ved at blive rullet et antal bedragerisager op i Kommissionen.
A number of cases of fraud are now beginning to be exposed at the Commission.
Beløb på flere millioner, som skulle være gået til krigsofrene i Bosnien, er gået i lommerne på svindelkonsulentfirmaer eller slægtninge til kommissionsansatte.
Sums amounting to many millions which should have gone to victims of the war in Bosnia have ended up in the pockets of fraudulent consultancies and relatives of Commission employees.
For at forhindre fortsatte bedragerier bør der indføres kildebeskyttelse, og Kommissionens arbejde bør gøres offentligt.
In order to prevent further fraud, protection of informants must be introduced and the Commission's documents must be published.
EU-systemer med tjenestemænd, der er ansat på livstid, og som ansættes i en ung alder og ikke har nogen kildebeskyttelse, skaber grobund for korruption og bedragerier.
The EU system with officials appointed for life who begin their careers at an early age and do not enjoy any guarantee of protection if they come forward as informants creates an atmosphere in which corruption and fraud can flourish.
Personalet bør have kilde beskyttelse, så de kan give pressen et praj om fejl og mangler, uden at de bliver gjort til genstand for efterforskning og trusler.
Commission staff must be granted protection as inform ants, so that they can tip off the media about shortcomings and irregularities without themselves becoming subject to investigation or threats.
Alt arbejde i EU bør være offentligt, så det kan gøres til genstand for en kritisk undersøgelse og debat.
All EU documents must be made public so that the Commission's work can be scrutinised and debated.
Har Kommissionen til hensigt at indføre kildebeskyttelse og offentlighed i Kommissionen? Svar
Will the Commission make proposals for the introduction of protection of informants and for trans parency at the Commission?
Kommissionen gør opmærksom på, at dens funktionærer og ansatte har pligt til at meddele alle op lysninger, der giver indtryk af, at der foregår svigagtige uregelmæssigheder, bedrageri, korruption eller enhver anden form for illegal økonomisk aktivitet, enten til deres overordnede (som har pligt til at informere arbejdsgruppen, der koordinerer bekæmpelsen af svig) eller direkte til arbejdsgruppen, hvis det anses for nødvendigt.
The Commission points out that its officials and other staff have a duty to pass on factual informa tion which gives rise to the suspicion of possibly fraudulent irregularities, fraud, corruption or any other illegal financial activity, either to their own superiors (who must themselves inform the antifraud task force) or to the task force itself, if they see fit.
Beslutning af 14. juli 1998 om de undersøgelser som arbejds gruppen til bekæmpelse af svig har fortaget, gør i afslutningen opmærksom på denne pligt ved at præcisere dens omfang.
The decision of 14 July 1998 concerning the inquiries carried out by the antifraud task force ends with a reminder of this duty and describes its scope.
Artikel 8 i beslutningen fastsætter tydeligvis en beskyttelse af kilderne, så de ikke bliver genstand for nogen form for diskriminerende eller uretfærdig behandling.
Article 8 ofthat decision clearly provides for informants to be protected, in the sense that they must not be subject to any unfair treatment or discrimination.
Endvidere understreger Kommmissionen, ud fra vedtægtens artikel 21, at en ansat, der modtager en ordre, der forekommer ham forkert, eller hvis vedkommende vurderer, at ordrens gennemførelse kan få alvorlige følger, skal give sin mening til kende i et brev til sin overordnede og udføre ordren, hvis den overordnede bekræfter dette skriftligt, undtagen hvis ordren er i strid med straffeloven el ler sikkerhedsbestemmelserne.
Moreover, the Commission emphasises that, pursuant to Article 21 of the Staff Regulations, an of ficial who receives instructions which he considers to be irregular or likely to give rise to serious difficulties is required to inform his immediate superior in writing, and to carry out the instructions if he then receives written confirmation of them from his superior, unless they constitute a breach of criminal law or of the relevant safety standards.
Med hensyn til gennemsigtighed gør Kommissionen opmærksom på, at reglerne er blevet defineret på en sådan måde, at de tillader den største tilgængelighed til Kommissionens dokumenter og per sonalets dertil knyttede forpligtelser (beslutning af 8. februar 1994).
As regards transparency, the Commission points out that rules have been laid down to provide the widest possible access to the Commission's documents and to establish the duties of its staff in this respect (decision of 8 February 1994).
Det står alligevel fast, at princippet om gennemsigtighed er behæftet med undtagelser, især for at beskytte visse offentlige og private interesser.
It is nevertheless true that while the principle is to make documents available, there are a number of exceptions, in particular to protect various public and private interests.
Disse undtagelser og i særdeleshed beskyttelsen af inspektions- og undersøgelsesaktiviteterne gælder også for Kommissionens aktiviteter til bekæmpelse af svig.
These exceptions, especially those protecting inspection and inquiry activities, also apply to the Commission's antifraud activities.
Beslutningen af 14. juli 1998 fastsætter i øvrigt udtrykkeligt, at undersøgelser foretaget af arbejdsgruppen ved rørende bekæmpelse af svig er fortrolige.
Moreover, the decision of 14 July 1998 explicitly provides for the inquiries of the antifraud task force to remain confidential.
Hvad angår oplysninger til medierne, findes der inden for Kommissionen en tjenestegren, der specielt beskæftiger sig med forholdet til medierne, nemlig Talsmandens Tjeneste, der er placeret di rekte under Formandes ansvar.
On the other hand, when it comes to providing information to the media, there is a service within the Commission specifically responsible for relations with the media, namely the spokesman's service, under the direct responsibility of the President.
Endvidere er funktionærer og andre ansatte i Kommissionen i hen hold til visse bestemmelser i vedtægterne (artikel 17) bundet af en diskretionspligt.
It should also be noted that, in accordance with the provisions of the Staff Regulations (Article 17), officials and other staff of the Commission are required to exercise the greatest discretion in the performance of their duties.
For alle tilfældes skyld gør Kommissionen det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at der i 1994 blev oprettet et gratisnummer med det formål at indhente oplysninger om bedrageri. Dette telefonnummer kan benyttes af alle, som ønsker det.
By way ofinformation, the Commission also draws the honourable Member's attention to the ex­istence of a hotline which was set up in 1994 with a view to obtaining information on fraud.
Beskyttelsen af kilderne, som kan ønske at være anonyme, bliver fuldt ud overholdt.
The security of informants who prefer to remain anon­ymous is entirely guaranteed.
Spørgsmål nr. 81 afloannis Theonas (H-0908/98) Om: Der vil gå hundredetusinder arbejdspladser tabt i bankerne på grund af ØMU
Question No 81 by Ioannis Theonas (H­0908/98) Subject: Hundreds of thousands of job losses in banks as a result of EMU
Udsigterne for beskæftigelsen i banksektoren er dystre på grundlag af vurderingerne af de berørte faktorer, eftersom det vil være et område, hvor ØMU'ens følger vil være mest mærkbare.
From information concerning the banking sector it emerges that unemployment prospects in this area of activity are particularly bleak, since this is where the impact of EMU will be mainly felt.
Det skøn nes, at der vil gå op til 500.000 arbejdspladser tabt, et tab som skyldes dels afskaffelsen af arbejds pladser på grund af euroen i handelsbanker og i centralbankerne og dels omstruktureringer på grund af den skærpede konkurrence og de omfattende fusioner.
It is estimated that up to 500 000 jobs will be lost, on the one hand, as a direct result of the introduc­tion of the Euro, in commercial and central banks, and on the other hand because of restructuring prompted by very intense competition and widespread mergers.
Har Kommissionen til hensigt at foreslå nogle konkrete foranstaltninger til beskyttelsen af arbejds tagerne og til imødegåelse af de alvorlige sociale og økonomiske følger, som en sådan udvikling medfører?
Will the Commission propose any specific measures to protect those employed in this sector and to provide.a response to the extremely serious social and economic repercussions of such a devel­opment?
Omfanget af juste ringen i banksektoren er vanskelig at forudsige.
The size of the adjust­ment in the banking sector is difficult to forecast.
Euroens virkning på banksektoren vil være betydelig med hensyn til den nødvendige forberedelse og de ændringer, som euroen vil medføre for finansmarkeder og i forbindelse med finansielle ydelser. ser.
The impact of the introduction of the euro on the banking sector will be substantial in terms of prep­aration required and in terms of changes the euro will bring in the financial markets and financial services environment.
Bortfaldet af valutarisikoen inden for ØMU-området vil føre til en nedgang i valutahandelen inden for Europa, som for nogle markedsparter kan medføre et stort aktivitetstab. Med den betydning, som euroen får som international valuta og internationalt betalingsmiddel, kan det forventes, at dette aktivitetstab vil kompenseres af handelen i euro.
The disappearance of the exchange rate risk in the EMU area will lead to a decline in intra­Euro­pean foreign exchange trading which may, for some market parties, mean a substantial loss of busi­ness.
Den samlede virkning på beskæftigelsen i forbindelse med valutaaktiviteterne skulle derfor ikke blive af så stor betydning.
The overall impact on the employment in the foreign exchange activity should therefore not be so important.
En stor del af omstruktureringen og tabet af arbejdspladser ville være sket alligevel, selv uden euroen.
Much of such restructuring and losses of employment in the banking sector would have occurred even in the absence of the euro.