natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— pr. produkt (se også tabellen om handelens fordel ing på varegrupper - I l/B/1)
— by product (See also table Distribution of trade by commodity groups' - ll/B/1)
1) Råvarerne udgjorde i 1987 35,6% af EF's samlede import og 12,2% af eksporten.
(i) Primary commodities represented 35.6% of all EC imports and 12.2% of exports in 1987.
Fødevarer, drikkevarer og tobak udgjorde i 1987 9,6% af importen og 7,1% af eksporten.
Food, beverages and tobacco represented 9.6% of imports and 7.1 % of
Indførsel (%)
Imports (%)
Udførsel (%)
Exports (%)
Fødevarer, drikkevarer, tobak, SITC 0 +1
Food, beverages and tobacco, SITC 0 + 1
Brændselsstoffer SITC 3
Fuel products, SITC 3
I alt: Primærvarer
Total: primary commodities
Øvrige forarbejdede varer, SITC 6 + 8 + 9
Other manufactured goods, SITC 6 + 8 + 9
I alt: Industrivarer
Total: industrial products
Kilde: Månedlig bulletin over udenrigshandel, Eurostat, Luxembourg.
Source: Monthly external trade bulletins, Eurostat, Luxembourg.
UDENRIGS
Extra
INDFØRSEL
Imports
UDFØRSEL
Exports
Kilde: Udenrigshandel, Statistisk Årbog, 1987, Eurostat. ') Eksklusive statshandelslandene, men inklusive USSR.
Source: External trade, Statistical yearbook 1987, Eurostat.
Kilde: Udenrigshandel Statistisk Årbog 1987, Eurostat Siena, Eurostat
Sources; External trade — Statistical yearbook 1987, Eurostat; Siena, Eurostat.
Irland Danmark 1 000 IRL = ... ECU 1 000 DKR = ... ECU
United Kingdom
Kilde: Eurostat, Udenrigshandel, Statistisk Årbog 1987 og Udenrigshandel, nr. 1-1988.
Eurostat, External trade, Statistical yearbook 1987 and External trade, No 1-1988.
UDFØRSEL(%)
EXPORTS (%)
Udenrigshandel, Statistisk Årbog 1987, Eurostat.
Source: External trade, Statistical yearbook, 1987, Eurostat.
FÆLLESSKABETS VIGTIGSTE HANDELSPARTNERE I 1987
THE COMMUNITY'S MOST IMPORTANT TRADING PARTNERS IN 1987
EUR-12 INDFØRSEL
EUR 12 IMPORTS
EUR-12 UDFØRSEL
EUR 12 EXPORTS
PLADS
Rank
% AF DEN SAMLEDE INDFØRSEL
% of Total
% AF DEN SAMLEDE UDFØRSEL
% of Total
C. SÆRLIGE FORBINDELSER MED EN RÆKKE LANDE OG REGIONER
C. SPECIAL RELATIONS WITH CERTAIN COUNTRIES OR REGIONS roughly equivalent in size).
RETSGRUNDLAG OG FUNKTION: EØF-Traktaten be myndiger Fællesskabet til at udarbejde en fælles han delspolitik, etablere og opretholde forbindelser med internationale organisationer og indgå såvel multilaterale som bilaterale told-og handelsaftaler (art. 110-116, art. 228-231, art. 234 og 238).
LEGAL BASIS AND OPERATION OF THE SYSTEM: The EEC Treaty confers on the Community the powers to develop a common commercial policy, to establish and maintain relations with international organizations and to make tariff and trade agreements both multilaterally and bilaterally. (Articles 110-116, 228-231, 234 and 238).
I art. 235 tillægges Fællesskabet yderligere beføjelser, hvis de i ovenstående artikler indeholdte beføjelser er utilstrækkelige til at virkeliggøre et af Fællesskabets mål.
Article 235 provides residual powers which are used where those given under these articles are insufficient to attain one of the objectives of the Community.
Da handelspolitikken endvidere er så nært knyttet til udenrigspolitik ken, etablerede man i 1970 en ordning for politisk samarbejde.
Furthermore, because commercial and trade policy are so closely linked to foreign policy, a system of political cooperation was introduced in 1970.
HANDELSMØNSTERET: Fællesskabets vigtigste han delspartner er USA, som i 1987 tegnede sig for 16,6% af dets import og 21,2% af dets eksport.
PATTERN OF TRADE: The Community's most important trading partner is the United States, which supplied 16.6% of its imports and took 21.2% of its exports in 1987.
I begyndelsen af 1980erne havde Fællesskabet generelt et (ikke-juste-ret) underskud (import i cif-priser, eksport i fob-priser), der svingede mellem 49 mia ecu i 1980, 35 mia ecu i 1982 og 31 mia ecu i 1984.
In the beginning of the 1980s the EC ran a (non-adjusted) deficit (Imports cif; exports fob) which has varied between ECU 49 000 million in 1980, ECU 35 000 million in 1982 and ECU 31 000 million in 1984.
I 1986 kunne Fællesskabet ¡midlertid registrere et overskud på 7,37 mia ecu; resultatet for 1987 var et underskud på 688 'mio ecu.
In 1986, however, the EC came out with a surplus of ECU 7 370 million and the result for 1987 was an ECU 688 million deficit.
Fællesskabet har underskud over for OPEC, Japan og statshandelslandene, medens det har et betydeligt overskud i samhandelen med USA (1987: 15,66 mia ecu) og andre vesteuropæiske lande.
It has deficits with OPEC, Japan and State-trading countries, while it runs considerable surpluses with the USA (1987: ECU 15 660 million) and other Western European nations.
I 1987 var Fællesskabets fem vigtigste eksportmarkeder USA, Schweiz, Østrig, Sverige og Japan.
In 1987 the five major export markets were: USA, Switzerland, Austria, Sweden and Japan.
Dets fem vigtigste leverandørlande var USA, japan, Schweiz, Sverige og Østrig.
The five major suppliers were: the USA, Japan, Switzerland, Sweden and Austria.
Fordelingen af beføjelser mellem Fællesskabets institutioner med hensyn til eksterne økonomiske forbindel ser svarer til den, der er gældende for andre områder.
The division of responsibilities between Community institutions in the field of external economic relations is rather similar to that which operates for other policies.
Derefter indledes forhandlingerne; de føres af Kommissionen i samråd med et særligt udvalg udpeget af Rådet (art. 113 i EØF-Traktaten).
Negotiations then begin, conducted by the Commission in consultation with a special committee appointed by the Council (Article 113 of the EEC Treaty).
Hvis forhandlingerne ikke afvikles på tilfredsstillende vis, eller hvis der rejser sig nye problemer, kan Kommissionen anmode Rådet om et nyt forhandlingsmandat.
If the negotiations do not proceed satisfactorily, or if new issues arise, the Commission may ask the Council to revise its mandate.
Når aftalen er færdigforhandlet, indgås den af Rådet.
When agreement is finally reached, it is concluded by the Council.
I den nuværende situation ratificerer medlemsstaterne aftaler, som Ikke udelukkende drejer sig om handelsmæssige spørgsmål, men også indeholder bestemmelser om social og finansiel bistand.
At present Member States ratify agreements which contain provisions other than those relating strictly to trade, e.g. social provisions and financial assistance.
HANDELSPOLITIKKENS BETYDNING: Fællesskabet er i høj grad afhængigt af sin handel, hvad enten det drejer sig om import eller eksport.
IMPORTANCE OF TRADE POLICY: The Community is highly dependent on trade, both imports and exports.
Tilsammen tegner Fællesskabets eksterne handel sig for henved en fem tedel af dets bruttonationalprodukt (USA ligger på andenpladsen efter EF, hvad angår værdien af dets handel, som dog kun udgør 13,8% af det amerikanske bruttonationalprodukt).
The value of total EC external trade is equal to about one fifth of its gross domestic product. (The United States comes second to the EC in terms of the value of its trade, but this equals only 13.8% of US GDP).
Fællesskabet har forsøgt at liberalisere handelen navnlig med industriprodukter.
The Community has sought to liberalize trade, particularly in industrial goods.
For en række produkters vedkommende er de fælles toldsatser derfor langt lavere end i andre lande.
Common Customs Tariff rates on a very wide range of goods are appreciably lower than those applied in most other countries.
Selv om Fællesskabet har iværksat midlertidige foranstaltninger for at lette omstruktureringsprocessen inden for visse følsomme sektorer, f.eks. tekstiler og jern og stål, fører det en langsigtet politik for gradvis afvikling af hindringerne for den internationale samhandel.
While it has introduced temporary measures to help the process of readjustment in certain sensitive sectors such as textiles and the iron and steel Industry, the Community is committed to a longterm policy of progressive abolition of restrictions on international trade.
Det politiske samarbejde er organiseret på en mindre formel måde (* ll/A/1).
Political (ΊΙ/Α/1).
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE: Med ikrafttrædelsen af Den Europæiske Fælles Akt den 1. juli 1987 opnåede Europa-Parlamentet for første gang en direkte og afgørende indflydelse på Fællesskabets eksterne forbindelser.
ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT (EP): With the entry into force of the Single European Act on 1 July 1987 the EP obtained for the first time a direct and decisive influence on the Community's external relations.
Såvel optagelse af en ny medlemsstat (EØF-Traktatens artikel 237) som indgåelse af associeringsaftaler (art. 238) kræver nu en samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet, der udtaler sig med absolut flertal blandt sine medlemmer.
Both the accession of new Member States (Article 237 of the EEC Treaty) and the conclusion of association agreements (Article 238) now require the assent of the EP acting by an absolute majority of its component members.
For at give EP mulighed for at afgive en udtalelse om principper og vilkår for de foreslåede aftaler har man indført procedurer med henblik på at holde EP under rettet om forhandlingernes gang, nemlig den såkaldte Luns/Westerterp-procedure.
To enable the EP to form an opinion on the principle and terms of proposed agreements, procedures have been instituted to keep it abreast of progress in the negotiations. These are the Luns-Westerterp procedures.
RESULTATER: Selv om toldunionen var det første mål, som Fællesskabets medlemsstater satte sig, så er udviklingen af dette Fællesskab ikke sket uden vigtige konsekvenser for verden udenfor.
PROGRESS TO DATE: Although the customs union was the first objective which the Community Member States set themselves, the actual development of the Community has itself had significant effects on other countries.
Medens USA (*), som indtrængende havde opfordret til skabelse af en politisk enhed i Europa, lidt efter lidt måske har kunnet erkende en farlig konkurrent i den ne, så har en lang række lande - såvel industrialiserede lande som udviklingslande - ofte med held søgt at knytte særlige forbindelser med Fællesskabet.
Whereas the United States (*) which had called for the setting up of a political entity in Europe, has gradually come to see the Community as a competitor, a considerable number of developed and developing countries have sought, often successfully, to establish preferential relations with the Community.
Man må heller ikke glemme, at Fællesskabet i almen økon omisk forstand udviklede sig i en periode med gunstige konjunkturer, som muliggjorde en handelsmæssig åbning over for en lang række lande og landegrupper, medens konjunkturtilbagegangen i dag inden for visse sektorer har gjort disse handelsmæssige indrømmelser temmelig byrdefulde.
It must be remembered that in general economic terms, the Community developed during a favourable economic period, and could therefore afford to grant numerous countries or groups of countries access to its markets, whereas in periods of economic recession these trade concessions can become in certain sectors a burden for the Community.
Luns-proceduren (1964), som omhandler associeringsaftaler, giver EP mulighed for at afholde en debat forud for åbningen af forhandlingerne.
Under the 'Luns' procedure (1964) which relates to association agreements, the EP may hold a debate before negotiations begin.
Kommissionen holder sig under forhandlingerne i nær kontakt med de kom petente parlamentsudvalg, og Rådet giver dem en fortrolig og uofficiel information om aftalens indhold, når den er paraferet, men endnu ikke undertegnet.
The Commission keeps in close contact with the appropriate parliamentary committees during the negotiations and the Council informs them confidentially and informally of the substance of the agreement when it has been initialled but not yet signed.
EP kommer på ny ind i billedet med en udtalelse -samstemmende eller negativ - efter underskrivelsen af aftalen, men før udvekslingen af ratifikationsdokumenterne mellem aftalens parter.
Parliament again intervenes by delivering its assent, or refusing to do so, after the signing of the agreement but before the exchange of the instruments of ratification by the parties to the agreement.
Fællesskabet har i realiteten indgået aftaler eller eta bleret procedurer for regelmæssige konsultationer med de fleste lande i verden (*).
The Community has concluded agreements or established regular consultation procedures with most countries in the world.
Foruden aftaler om basisprodukter har Fællesskabet indgået en række internationale aftaler af global eller regional betyd ning, som vidner om Fællesskabets indflydelse som verdens største handelsblok.
In addition to commodity agreements it has also concluded a number of international agreements of global or regional significance. This reflects the commercial strength of the Community, which is the world's largest trading bloc.
I 1981 udgjorde Fælles skabets eksterne handel en femtedel af den samlede verdenshandel (den interne handel er af nogenlunde samme omfang).
Its external trade in 1987 accounted for one-fifth of total world trade (excluding intra-EC trade which is
PE 122.000 såkaldte »Westerterp-procedure«, vedtaget af Rådet I 1973, kan EP afholde en debat, før forhandlingerne indledes.
In accordance with the so-called 'Westerterp' procedure adopted by the Council in 1973 the EP may hold a debate before negotiations begin.
Når de er afsluttet, men inden aftalen under tegnes, informerer formanden for Rådet fortroligt og uofficielt EPs udvalg om aftalens indhold på samme måde som ved Luns-proceduren. Der foretages deri mod ingen officiel høring af EP i tidsrummet mellem aftalens underskrivelse og udvekslingen af ratifikationsdokumenter.
When the latter have been concluded, the President of the Council confidentially and unofficially informs the parliamentary committees of the terms of the agreement between the initialling and the signing, as in the Luns procedure.
EP har gentagne gange krævet øge de beføjelser på dette område (bl.a. i beslutningen af 18.2.82).
However, the EP is not officially consulted between the signing and the exchange of the instruments of ratification and has pressed on several occasions for its powers to be extended in this domain (inter alia in its resolution of 18 February 1982).
Det Europæiske Råd traf i juni 1983 i Stuttgart afgørel se om, at Westerterp-proceduren for fremtiden også skal anvendes i forbindelse med Fællesskabets indgå else af andre vigtige internationale aftaler.
Following a decision of the European Council in Stuttgart in June 1983 the Westerterp procedure also now applies to the conclusion of other significant international agreements by the Community.
RETSGRUNDLAG: Bilaterale aftaler mellem Fælles skabet og de enkelte lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) i henhold til art. 113 i Rom-Traktaten.
LEGAL BASIS: Bilateral agreements concluded between the Community and each European Free Trade Agreement (EFTA) country under Article 113 of the Rome Treaty.
KUL OG STÅL: Frihandelsaftalerne ledsages af tillæg saftaler vedrørende kul- og stålsektoren under EKSF's myndighed.
COAL AND STEEL: The Free Trade Agreements are accompanied by additional agreements covering the coal and steel sectors within the competence of the ECSC.
HISTORISK TILBAGEBLIK OVER EFTA: I januar 1960 blev Stockholm-konventionen om oprettelse af Den Europæiske Frihandelssammenslutning undertegnet af Østrig, Det Forenede Kongerige, Danmark, Norge, Portugal, Sverige og Schweiz.
BACKGROUND TO EFTA: In January 1960 the Stockholm Convention establishing the European Free Trade Agreement was signed by Austria, the UK, Denmark, Norway, Portugal, Sweden and Switzerland.
Stockholm-Konventionen omfattede ikke en fælles toldtarif for import af varer fra tredjelande og heller ikke en harmonisering af de interne lovgivninger.
It did not provide for a common customs tariff to be applied to goods from the rest of the world, nor for the harmonization of internal legislation.
Efter at Det Forenede Kongerige og Danmark havde besluttet at tiltræde EF, blev der ført forhandlinger med EFTAs øvrige medlemsstater.
Following the decision by the United Kingdom and Denmark to apply for membership of the European Community, negotiations took place with the other EFTA members.
Dette førte til, at Fællesskabet i 1972 og 1973 indgik særaftaler med hvert enkelt af de lande, der forblev medlemmer af EFTA.
Because of this development the Community concluded special agreements with each of the countries still in EFTA in 1972 and 1973.
BLANDEDE UDVALG: For hver aftale er der nedsat et blandet udvalg bestående af repræsentanter for de to parter, som holder møde mindst en gang om året.
JOINT COMMITTEES: Each Agreement established a Joint Committee consisting of representatives of both parties; these committees meet at least once a year.
Det blandede udvalg er ansvarligt for administrationen og for den egentlige iværksættelse af aftalen, herunder toldspørgsmål, oprindelsesregler og beskyttelsesforanstaltninger. anstaltninger.
The Joint Committee is responsible for the administration and proper implementation of the Agreement, including customs questions, rules of origin and the application of safeguard measures.
DEN NUVÆRENDE SITUATION: I juli 1977 fremstod der en omfattende frihandelszone i Vesteuropa for industrivarer.
PRESENT POSITION: Since 1977, a vast industrial free trade area has existed in Western Europe.
EØF og EFTA danner tilsammen en betydningsfuld blok, ikke blot på grund af sin størrelse (350 millioner indbyggere pr. 1. januar 1986), men også fordi den forbinder økonomier, der både supplerer hinanden og konkurrerer med hinanden.
The combined EC-EFTA bloc is important not simply because of its size (350 million inhabitants from 1 January 1986) but also because it brings together both complementary and competitive economies.
Øget samarbejde på andre områder (gælder for alle EFTA-lande med undtagelse af Finland).
Increased cooperation in other fields (applies to all EFTA countries except Finland).
Visse sektorer såsom miljøbeskyttelse, transport og videnskabelig og teknisk forskning egner sig med fordel for begge parter til en udvidelse af det eksisterende samarbejde inden for de nuværende aftaler.
There is scope for extending cooperation under the present agreements in such areas as environment, transport and scientific and technical research, to the mutual advantage of both groups of countries.
De fleste EFTA-lande samarbejder med Fællesskabet om forskningsprogrammer og deltager i EURONET.
Most EFTA countries already cooperate with the Community in research programmes and participate in Euronet.
INDHOLDET AF AFTALERNE MELLEM EØF OG EFTA: Aftalerne går ud på at oprette en frihandelszone for industrivarer mellem EØF og de enkelte EFTA-lande samt på at yde mindre indrømmelser for visse land brugsprodukter.
CONTENTS OF EEC-EFTA AGREEMENTS: They provided for the establishment of a free-trade area for industrial products between the EEC and each EFTA country, and granted minor concessions on certain agricultural products.
Fristen for afskaffelse af told på import af industrivarer til Island blev for længet til 1980.
The timetable for abolishing tariffs on industrial imports into Iceland was extended to 1980.
Fællesskabstolden blev først fuld stændig afskaffet i 1984 for papirs vedkommende.
The Community's tariffs on paper were not fully eliminated until the beginning of 1984.
Alle aftaler er blevet ændret efter Grækenlands, Spaniens og Portugals tiltrædelse af Fællesskabet.
All the agreements have been amended to take account of the accession of Greece, Spain and Portugal.
Der er taget et første skridt i denne retning ved det historiske møde på ministerplan mellem Det Europæiske Fællesskab og EFTA-landene i Luxembourg i april 1984.
A first big step was taken with the historic EC-EFTA ministerial meeting in Luxembourg in April 1984.
Ved denne lejlighed vedtoges det at udbygge samarbejdet inden for forskning og industri (først og fremmest ved at udarbejde retsakter, der tilgodeser samarbejdet, og ved at fjerne de tekniske handelshindringer).
On this occasion it was agreed to step up cooperation within the field of research and industry (first of all by creating a legal framework favourable to cooperation and by abolishing technical barriers to trade).
De tilstedeværende parter gav ligeledes udtryk for ønsket om en udvikling i samarbejdet, dels hvad angår handelspolitikken, og dels hvad angår den tredje verden.
The parties also expressed the desire to increase cooperation in trade policy matters and with regard to the Third World.
INDRØMMELSER PÅ LANDBRUGSOMRÅDET: Afskaffelsen af toldskrankerne vedrører kun den industrielle del af forarbejdede landbrugsvarer.
CONCESSIONS ON AGRICULTURE: The dismantling of tariff barriers applies only to the industrial component of processed agricultural products.
Kort før indgåelse af aftalerne var Østrig, Schweiz, Norge og Sverige blevet enige med Fællesskabet om en række autonome indrømmelser med hensyn til
Shortly before the Agreements were signed, Austria, Switzerland, Norway and Sweden agreed with the Community on certain unilateral concessions in the agriculture sector which at that time accounted for around 8% of all trade between the EFTA members
De to parters formelle vilje til at skabe et meget nært samarbejde kom klart til udtryk i juli 1985, hvor fem af EFTA's medlemslande, Østrig, Finland, Norge, Sverige og Schweiz sammen med Fællesskabets tolv med lemsstater, deltog i skabelsen af «Eureka» - det europæiske projekt for avanceret teknologi.
As a further step towards increased cooperation in 1986 the Community concluded Framework Agreements for scientific and technical cooperation with all the EFTA countries except Iceland. (In the
Som endnu et skridt henimod øget samarbejde indgik Fællesskabet i 1986 rammeaftaler om videnskabeligt og teknisk samarbejde med alle EFTA-landene undtagen Island. (I mellemtiden har dette land udtrykt ønske om en lignende aftale).
PE 122.000 meantime the latter has indicated its interest in a similar agreement.) intensified.
hensyn til afskaffelsen af de tekniske handelshindringer mente begge parter, at det eksisterende samarbejde burde udbygges yderligere.
ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT: The EP has always been firmly committed to a high degree of
Et andet epokegørende skridt i samarbejdet mellem EF og EFTA blev taget den 1. januar 1988, da konventionen om forenkling af formaliteterne i forbindelse med varehandel trådte i kraft.
Another big step in EC-EFTA cooperation was taken on 1 January 1988 when the Convention on the simplification of formalities in trade in goods entered into force.
I henhold til denne konvention skal Fællesskabets ordning med et enhedsdokument for handel inden for Fællesskabet, der trådte i kraft den 1. januar 1988, gælde fra samme dato for handel mellem EF og EFTA og for handel mellem EFTA-landene indbyrdes.
According to the Convention the Community system of a single administrative document to be used in intra-Community trade, which entered into force on 1 January 1988, is from that date also applicable to EC-EFTA trade as well as to trade between the EFTA countries.
Den 1. januar 1988 trådte også konventionen om en fælles transitprocedure ved transport af varer mellem EF og EFTA-lande ne samt mellem EFTA-landene indbyrdes i kraft.
Also on 1 January 1988 the Convention on a common transit procedure for the carriage of goods between the EC and EFTA countries as well as between the EFTA countries themselves entered into force.
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE: EP er altid gået stærkt ind for et omfattende samarbejde med EFTA-landene.
cooperation with the EFTA countries.
Den 13. april 1984, fire dage efter vedta gelsen af beslutningen om nødvendigheden af at virke liggøre det interne marked og fire dage efter, at ministre fra EF og EFTA-landene havde vedtaget Luxembourg-erklæringen, vedtog EP en beslutning om de økon omiske og handelsmæssige forbindelser mellem Det Europæiske Fællesskab og EFTA-landene.
On 13 April 1984, four days after it had adopted a Resolution on the need to implement the internal European market and four days after the EC and EFTA ministers had adopted the Luxembourg Declaration, the European Parliament adopted a Resolution on economic and trade relations between the EC and the EFTA countries.