natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For det andet erkendes det i rapporten, at henstillingerne kun delvis vil føre til opnåelse af samhørighed, og det foreslås, at der senere i 90'erne skal foretages en grundig undersøgelse af eventuelle ordninger for en mere omfattende omfordeling mellem regionerne.
Secondly, the report recognizes that its recommendations would go only part of the way to achieving cohesion, andproposes that later in the decade a tho­rough examination of possible mechanisms for more substantial interregional redistribution should be carried out.
Et større EF-budget betyder ikke nødvendigvis, at de samlede offentlige EF-, nationale eller regionale udgifter under ét vil stige så meget, at der ville være tale om en overførsel af beføjelser til EF f. eks. gennem en EF-arbejdsløshedsfond, og for så vidt som gunstigt stillede lande eller regioner vil komme til at betale mere til EF under en hvilken som hebt fordelingsordning, vil de måske i det EF-klima, der forudses nødvendigt for en bæredygtig Økonomisk og Monetær Union, være parate til til en vis grad at skære ned på væksten i deres offentlige udgifter bortset fra støtte til ugunstigt stillede områder.
Λ larger Community budget need not increase total public expenditure at Community, national and regional levels taken together to the extent that it consisted of a transfer of functions to the Community, e.g. through a Community unemployment fund: and in so far as favourably placed countries or regions paid more to the Community under any ¡redistribution scheme they might, in the communautaire climate assumed for a sustainable EMU, be prepared to cut back somewhat at least the growth of their public spending on things other than help to less favoured areas.
EIB-lån til regionaludvikling er allerede af samme størrelsesorden som tilskud fra strukturfonden til dette formål.
same order as structural Fund grants for this purpose.
Lån på lempelige vilkår (subsidieret af EF) og eventuelt risikovillig kapital (måske kontrolleret af et særskilt organ) kunne komme til at udgøre et betydeligt yderligere bidrag med forholdsvis små udgifter for EF-budgettet, hvilket ville betyde, at det nødvendige samlede beløb ville blive mindre.
The provision of'soft' loans (subsidized by the Community), and possibly of venture capital (perhaps administered by a separate body), might make a substantial additional contribution, at relatively small cost to the Community budget, and thus lower somewhat the total required.
Som konklusion må jeg sige, at jeg kan anbefale denne rapport ikke blot til deltagerne i den konference, der skal afholdes i Strasbourg i november 1991, men også til, hvad jeg håber vil blive en meget større læserskare.
In conclusion, I commend this report not only to the participants in the Conference to be held in Strasbourg in November 1991 but also to what I hope will be a much wider readership.
Indledning: Hvorfor er samhørighed vigtig?
Introduction: Why is cohesion a critical issue? 1.1.
Økonomisk samhørighed 1.1.3. Social samhørighed 1.2. Integration og regionale uligheder 1.3.
Economic cohesion 1.1.3.
Indvirkningerne på samhørigheden som mål betragtet 1.4.
Implications for cohesion as an objective 1.4.
Nationale forskelle i definitioner og prioriteringer
National differences in definitions and priorities flows
Måling af uligheder og de nuværende politikkers rolle 2.1. Konvergensbegreber 2.2.
Measuring disparities and the role of current policies 2.1.
Måling af uligheder 2.3.
Measuring disparities 2.3.
Hvor stor er samhørigheden i EF? 2.4. Eksisterende EF-poUtikker 2.5.
How cohesive is the Community? 2.4.
Nuværende finansstrømme i EF 2.6. Foreningen af de to Tysklande som eksempel
Current EC fiscal 2.6.
Nye betragtninger for 1990'erne 3.1.
New considerations for the 1990s 3.1.
Fra enhedsmarkedet til Økonomisk og Monetær Union 3.1.1.
From the single market to economic and monetary union 3.1.1.
Enhedsmarkedet 3.1.2. Den Økonomiske og Monetære Union 3.2.
The single market 3.1.2.
Andre indvirkninger på samhørigheden 3.2.1.
Other influences on cohesion 3.2.1.
Befolkningsvækst og-vandring 3.2.2.
Population growth and migration 3.2.2.
Indvandring til EF fra tredjelande 3.2.3.
ExtraEC immigration 3.2.3.
Forandringerne i Østeuropa og den potentielle »fredsgevinst« 3.2.4.
The changes in Eastern Europe and the potential peace dividend 3.2.4.
Udvidelse af EF 3.2.5.
Widening of the Community 3.2.5.
Foreningen af de to Tysklande 3.2.6. Miljø 3.2.7.
German unification 3.2.6.
Energiforsyning 3.2.8. Transport 3.2.9.
Energy supply 3.2.8.
Tendenserne i udenlandske investeringer 3.3.
Foreign investment trends 3.3.
Vurdering af »kravet« om samhørighed i 1990'erne
Assessment of the demand for cohesion in the 1990s
Principper for og begrænsninger i forbindelse med en samhørighedspolitik for 1990'erne 4.1.
Principles for and constraints on a cohesion policy for the 1990s 4.1.
Markedskræfter, EF-vækst og fordeling 4.2. Fordelene ved strukturpolitiske foranstaltninger 4.3.
Market forces, Community growth and distribution 4.2.
En gennemgang af strukturpolitiske mål 4.4.
Reviewing objectives for support 4.4.
Kriterier for støtteberettigelse og ansvarsfordeling i forbindelse med samhørighedspolitik 4.4.1.
Principles for determining eligibility and responsibility for cohesion policy 4.4.1.
Regionernes rolle i samhørighedspolitikken 4.4.2.
The role of regions in ensuring cohesion 4.4.2.
Kriterier for støtteberettigelse 4.4.3. Regioner eller enkeltpersoner som målgruppe? 4.5.
Eligibility criteria 4.4.3.
Disponible midler — hvorfra og i hvilket omfang? 4.6. God og dårlig standard 4.7.
Who pays and the availability of resources 4.6.
Ændringer i EF's institutionelle struktur
Modifications to the EC institutional structure
Mulige strategier for social og økonomisk samhørighed efter 1992 5.1.
Options for a new strategy for social and economic cohesion after 1992 5.1.
Fællesskabets nuværende politikker 5.2. Ændringer i strukturfondenes virkefelt, rolle og forvaltning 5.3.
The current range of Community policies
Overførsler mellem stater og/eller regioner 5.4.
Intergovernmental and/or interregional transfers 5.4.
FTU-formidling eller nye former for interregionalt F & U-samarbejde 5.5.
R & TD dispersion or new forms of interregional R & D cooperation 5.5.
Uddannelse 5.6. En fælles socialsikringsfond eller en lignende automatisk udhgningsordning 5.7.
Education and training 5.6.
Statsstøtte og samhørighed 5.8. Forbedring af administrative kvalifikationer 5.9.
State aids and cohesion 5.8.
Kreditordninger inden for Den Økonomiske og Monetære Union 5.10. Ændringer i andre EF-politikker
Credit arrangements within EMU 5.10.
Operationelle spørgsmål 6.1.
Operational questions 6.1.
Berettigelseskriterier 6.2.
Determining eligibility 6.2.
De forskellige administrative niveauers kompetence og ansvar 6.3.
Competences and responsibilities of different tiers of government 6.3.
Tilsyn og evaluering 6.3.1.
Monitoring and evaluation 6.3.1.
Forvaltning af budgettet 6.4.
Managing the budget 6.4.
Tidsplan og mål 6.5. Omkostningsberegning
Timescale and targets 6.5. Costing a strategy
Konklusioner og prioriterede strategiske alternativer 7.1. De politiske løsningsmodeller 7.1.1. En evaluering af de eksisterende politikker 7.1.2.
Conclusions and preferred strategy options 7.1.
En udvikling af strukturfondene 7.1.3. Flere målsætninger 7.1.4.
A development of the current structural Funds 7.1.3.
En stramning af administrations-, evaluerings- og kontrolprocedurerne 7.1.5.
Tightening of administration, evaluation and monitoring 7.1.5.
Et nyt instrument til social samhørighed 7.1.6. En genvurdering af EF's budget 7.2.
A new instrument for social cohesion 7.1.6.
Budgetmæssige virkninger 7.3.
Budgetary implications 7.3.
Politiske og institutionelle spørgsmål
Political and institutional issues
Arbejdsløshedsprocenter 1990
Unemployment rates in the Community, 1990
EF-budgettet: indtægter og udgifter
Income and expenditure of the Community budget (% shares of the Member States)
Indvirkninger på samhørigheden i 1990'erne
Influences on cohesion in the 1990s
Ordning til sikring af en rimelig forvaltning af Fællesskabets budget
An equity safeguard mechanism for the Community budget
Landbrugsproducentstøtte 1984-1988
Agricultural producer subsidies, 1984-88
Foreløbigt budgetforslag for 1992
Preliminary draft 1992 budget
Vejledende omkostninger i forbindelse med en udligning af forskellene mellem mål nr. 1-regioner
Illustrative costs of reducing disparities of Objective 1 regions
Forskerhold
Research team
Gæsteforsker
Visiting Researcher
Vi siger tak til følgende, der har hjulpet os med undersøgelsen:
We are grateful to the following who assisted our research:
En særlig tak til Frank Wiehler og Anthony Comfort fra Europa­Parlamentets GD IV for deres hjælp, støtte og tålmodighed.
Particular thanks are due to Frank Wiehler and Anthony Comfort of the Directorate­General for Research of the European Parliament for their help, encouragement and patience.
Formål
Summary
Fællesaktens artikel 130A.
130a of the Single European Act.
Det forventes generelt, at denne forpligtelse vil blive endnu større som et resultat af de to regeringskonferencer, der for øjeblikket finder sted.
It is widely expected that this commitment will be reinforced as a result of the two intergovernmental conferences that are current ly taking place.
Denne undersøgelse, som er udarbejdet af National Institute of Economic and Social Research i London i samarbejde med en gruppe forskere fra hele EF, blev bestilt af Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Forskning på initiativ af Europa-Parlamentets formand, Baron Crespo.
This research, undertaken by the National Institute of Economic and Social Research (NIESR) of London with a group of researchers drawn from right across the Community, was commissioned by the Directorate-General for Research of the European Parliament on the initiative of President Barón Crespo.
Rapporten om denne under søgelse bør læses i sammenhæng med to lignende rapporter bestilt hos DIW i Berlin om EF-politikkers regionale indvirkninger og hos IFO i München om de regionale følger af gennemførelsen af det indre marked.
The report on this work should be read alongside two companion pieces commissioned from DIW in Berlin on the regional impact of Community policies and from IFO in Munich on the regional impact of completing the internal market.
Uden tilstrækkelig samhørighed kan der ske det, at integrationsprocessen i EF bliver langsommere, går i stå eller måske endda går i den modsatte retning, hvis de dårligt stillede grupper føler, at de kan forbedre deres velfærd uden en række af de begrænsninger, som et medlemskab giver.
Without adequate cohesion the process of inte gration in the Community may be slowed, halted or even reversed if less advantaged groups feel they can improve their welfare without some of the constraints of membership.
Den økonomiske udviklingsproces er ifølge sagens natur skæv, idet nogle regioners konkurrenceevne i længere perioder overgår andre regioners, og der sker ofte en akkumulering af såvel plusser som minusser.
The process of economic development is inherently unbalanced, with the competitiveness of some regions outstripping that of others for prolonged periods, often with a cumulation of advantage and disadvantage.
De fleste nationale stater søger at skabe en høj vækstrate og fordele goderne mere ligeligt gennem beskatning, offentlige udgifter og direkte interventioner.
Most nation States, while seeking to foster a high rate of growth, redistribute the benefits more equitably through taxation, public expenditure and direct intervention.
EF har ikke en sådan fordelingsordning, og desuden er skævhederne større, end tilfældet er i de fleste nationalstater, og integrations processen har en tendens til at øge disse forskelle.
Not only does the European Community lack such a redistributive mechanism, but disparities are greater than for most States and the process of inte gration tends to exacerbate them.
Derfor må EF i særlig grad være opmærksom på samhørighedsproblemet.
As a consequence it has to pay more than usual attention to the problem of cohesion.
Hvis der ikke i tilstrækkeligt omfang tages hensyn til de regionale skævheder, bliver Den Økonomiske Union et alt for risikabelt forehavende i økonomisk og politisk henseende.
'If sufficient consideration were not given to regional imbalances, the economic union would be faced with grave economic and political risks.'
I NIESR-Rapporten forsøger man at give den baggrund, der er nødvendig for at kunne fastlægge og udarbejde en strategi for social og økonomisk samhørighed i EF efter 1992.
The NIESR report seeks to provide the background necessary for determining and formulating a strategy for social and economic cohesion in the European Community after 1992.
Først defineres, hvad samhørig hed er, og hvorfor den er vigtig.
It proceeds by defining what cohesion is and why it is important.
På baggrund af en vurdering af de nye krav om samhørighed, der sandsynligvis vil komme i 1990'erne, og resultaterne af tidligere politikker, undersøges de politiske muligheder, idet der både ses på principperne, og hvordan de kan gennem føres i praksis.
In the light of an evaluation of the likely new pressures on cohesion in the 1990s and the success of previous policies, it explores the options for policy, looking at both the principles and how they can be applied in practice.
Ud fra denne analyse fremlægger forfatterne en efter deres mening optimal strategi for EF hen imod social og økonomisk samhørighed i 1990'erne.
Drawing on this analysis, the authors put forward their view of an optimal strategy for moving the Community towards social and economic cohesion in the 1990s.
De understreger de praktiske politiske begrænsninger og de spørgsmål, som EF må tage stilling til, hvis det vil nå sine mål.
They stress the practical constraints on policy and the issues which have to be faced by the Community if it is to achieve its objectives.
Selv om der i de senere år er sket forbedringer, er de skævheder, der fremgår af kortet over BNP pr. capita (jf. diagram 1) ikke blevet væsentligt mindre.
Although there has been some improvement in recent years, disparities shown on the map (see Figure 1) of GDP per capita have not tended to narrow markedly.
Efterhånden som tiden går, bliver de ugunstigt stillede mere utålmodige efter forbedringer.
As time passes, the less favoured tend to become more impatient for improvement.
Begivenheder i 1990'erne kan meget vel skubbe EF væk fra samhørig hed og ikke hen imod den:
Events in the 1990s may well push the Community away from cohesion rather than towards it:
• En gennemførelse af det indre marked vil mindske hindringerne mellem landene og dermed reducere beskyttelsen af de mindre effektive og øge betydningen af stordriftsfordele.
• completing the internal market reduces barriers between countries hence reducing the protection of the less efficient and increasing the importance of economies of scale and scope.
Dette vil sandsynligvis øge skævhederne.
This is likely to increase disparities;
Samhørighed er i EF-sammenhæng ikke let at definere.
Cohesion in the context of the European Community has no easy definition.
Det kan bedst forklares som den grad af skævhed i social og økonomisk velstand mellem forskelUge regioner eller grupper i EF, der politisk og socialt kan accepteres.
It is best explained as the degree to which disparities in social and economic welfare between different regions or groups within the Community are politically and socially tolerable.
Om denne samhørighed er opnået, er således i vid udstrækning et politisk spørgsmål, og svaret varierer både på tværs af EF, og efterhånden som tiden går.
Whether it has been achieved is thus largely a political question and the answer varies both across the Community and as time passes.
Imidlertid spiller objektive indikatorer en rolle både for fastlæggelsen af de faktiske forskelle og for opstillingen af målsætningerne for, hvordan disse forskelle skal gribes an.
However, objective indicators have a role to play both in determining absolute gaps and in formulating targets for addressing them.
BNP pr. capita og arbejdsløs hedsprocenten er de mest almindeuge indikatorer, men i forbindelse med social samhørighed mener vi, at de er utilstrækkelige som de eneste kriterier.
GDP per capita and the percentage of the workforce unemployed are the indicators most widely used, although in this report we conclude that these alone are inadequate criteria, particularly of social cohesion.
Samhørighed er vigtig
Achievement of the required convergence
Samhørighed har altid været en af EF's målsætninger, og der er en udtrykkelig forpligtelse hertil i
Cohesion has always been an objective of the Community and an explicit commitment is set out in Article
Diagram 1: Indkomst pr. capita 1989 samhørighed kan blive og på de ressourcer, der er nødvendige for at få den gennemført. Der er også en tendens til, at investeringsmidler flyttes fra andre steder i EF til det tidligere DDR.
is likely to result in substantial unemployment in some parts of the Community.
Ikke alle indvirkninger går i negativ retning.
Not all influences are adverse.
Det stigende pres for at få reformeret den fælles landbrugspolitik både udefra inden for Uruguay-Runden og indefra som følge af stigende omkostninger til prisstøtte og stramningen af EF-budgettet skulle resultere i en begrænsning af hovedelementet i EF-budgettet, som rent faktisk flytter midler væk fra mange af de dårligt stillede regioner, hvorved skævhederne øges i stedet for at mindskes.
The increasing pressure to reform the common agricultural policy, both from outside in the Uruguay Round and from inside, through rising costs of price support and the squeezing of the Community budget, should result in the reduction of the main element in the Community budget which actually redistributes funds away from many of the less favoured regions, thus increasing not diminish ing some disparities.
Inden for en Monetær Union kan det faktum, at valutakurserne ikke kan ændres, for nogle regioner betyde større omkostninger i form af arbejdsløshed i forbindelse med en tilpasning til negative påvirkninger udefra.
Problems with existing policy the need to deal with the problems of Eastern and Central Europe may divert funds from existing purposes and increase the number of people in need, whom the Community should help effectively;
• En udvidelse af EF vil sandsynligvis øge skævhederne, eftersom der er ansøgerlande fra begge ender af spektret for pr. capita-indkomst.
• demographic changes, notably the ageing of the population and the threat of substantial immigration from Central and East European countries, means that dependency on those in employment in the West will intensify;
• Løsningen af problemerne i Central- og Østeuropa kan bevirke, at der må flyttes midler fra etablerede målområder og, at antallet af mennesker i nød, som EF effektivt bør hjælpe, vil øges.
• the environment, energy sources and transport are all likely to become more important in the 1990s, adding to the cost burden on those who are currently less well endowed;
• Demografiske forandringer, især den stigende gen nemsnitsalder og truslen om en betydelig indvandring fra central- og østeuropæiske lande betyder, at afhængigheden af den erhvervsaktive arbejdskraft i Vesten vil blive større.
• the escalating costs of German unification have pro vided a salutary lesson about the possible extent of the political and technical difficulties of achieving cohesion and the resources needed to put it right. They also tend to divert investment funds from else where in the Community towards the former Ger man Democratie Republic.
Vi nærmer os nu den fastsatte målsætning, nemlig en fordobling af EF's strukturfonde, og står over for midtvejsvurderingen af de fremskridt, der er sket. Det står imidlertid klart, at de nuværende programmer, selv om de resulterer i overførsler på 3-5% af BNP i de lande, der har det laveste BNP pr. capita, ikke blot tilnærmelsesvis får rettet op på den manglende konvergens i realindtægter.
Although we are approaching the agreed target of doubling the Community's structural Funds and awaiting the mid-term review of progress, it is clear that current programmes, even though they result in transfers of 3 to 5% of the GDP of the countries with the lowest GDP per capita, will come nowhere near solving the lack of convergence in real incomes.
Dette skyldes ikke blot, at beløb i denne størrelsesorden, hvor effektivt de end anvendes, kun kan have en begrænset indvirkning, men også, at der ikke sker nogen vurdering af programmernes effek tivitet med hensyn til at opnå samhørighed.
It is not merely that spending on this scale, however effective, can only have a limited impact but also that there is no assessment of the efficiency of programmes in achieving cohesion.
Dette kan give anledning til en omfordeling af de eksisterende midler, så de bliver mere effektive.
This may give scope for reallocating existing funds to more effect.
Desuden er kontrol- og evalueringsprocessen i sig selv ikke den bedste i medlemslandene.
Furthermore, the process of monitoring and evaluation used does not itself achieve the best practice amongst Member States.
Absorberingsproblemer og administrative vanskeligheder betyder, at selv disponible midler ikke bruges fuldt ud.
Problems of absorption and administrative difficulty mean that even the funds which are available are not taken up in full.
Midlerne koncentreres om en relativt begrænset række af udviklingsprojekter vedrørende fysiske infrastrukturer og menneskelige ressourcer.
Spending is concentrated on a relatively narrow range of physical infrastructure and human resource develop ment projects.
En udvidelse af støttekriterierne kunne fremme behandlingen af spørgsmålet om social samhørighed, især gennem anvendelse af midler på områder som sundhed og uddannelse.
A widening of criteria for eligibility could assist in addressing social cohesion in particular through spending on areas such as health and education.
Manglende inddragelse af arbejdsmarkedets parter betyder, at projekternes relevans og gearing ikke er optimal.
Lack of involvement of the social partners means that the relevance and gearing of projects are not all that they might be.
Det værste er dog, at ikke blot sigter to tredjedele af EF's budget ikke mod en omfordeling hen imod de ugunstigt stillede regioner, men meget af det leder rent faktisk ressourcer væk fra disse regioner.
But most important of all, not only does twothirds of the Community's budget not have the aim of redistibution towards the less favoured regions but much of it actually distributes resources away from them.
Principper for en ny strategi
Principles for a new strategy
I de grundlæggende principper for en samhørighedsstrategi bør der være balance mellem, hvad der er
The underlying principles of a strategy for cohesion should balance equity and efficiency - the available funds should be applied where there is greatest need and the Community should be convinced that it is getting the best possible value for money in their application. At a minimum, equity should involve equality of opportunity.
strukturel støtte til sundhedsvæsen, sociale tjenesteydelser og andre faktorer i forbindelse med en for øgelse af livskvaliteten.
close involvement of institutions of higher education and research.
Erfaringer fra regionalpolitik i medlemsstaterne og andre steder i verden viser, at selv dette interventionsniveau ikke er tilstrækkelig til at skabe samhørighed, og at der i den sidste ende vil blive behov for et eller andet element af skatteoverførsler.
It also seems to involve a strong sense of partnership between sectors of the economy and between the various organs of government.
I det mindste bør rimelighedskriteriet indebære lige mulig heder.
cation of resources.
Imidlertid betyder de mangler, som markedet har, som f.eks. at arbejdskraften kan vælge ikke at flytte, og tilstedeværelsen af forskellige former for stordriftsfordele, at en åbning af markedet ikke alene er tilstrækkelig til at sikre, at fordelene når ud til alle egne af EF.
However, imperfections in the market such as the immobility of labour through choice and the existence of economies of scale, scope and agglomeration mean that the opening of the market alone is insufficient to ensure that the benefits percolate to all parts of the Community.