natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Provenuet fra disse lån vil blive anvendt til finansiering af investeringsprojekter, som bidrager til at styrke konvergensen og integrationen af medlemsstaternes økonomiske politik, takket være udbredelsen af ny teknologi og innovation og andre midler til forøgelse af konkurrencedygtigheden i forbindelse med Fælles skabets økonomi.
The proceeds of these loans will be lent to finance investment projects which contribute to greater con vergence and integration of the economic policies of the Member States, and through the dissemination of new technology and innovation or by other means of reinforcing the competitiveness of the Community economy.
BELØB: Kommissionen bemyndiges til at optage lån på Fællesskabets vegne op til et beløb af 3 mia ECU (hovedstol).
Amount: The Commission is empowered to contract loans on behalf of the EEC up to the equivalent of 3 billion Ecu in principal.
ANVENDELSE: Finansiering af projekter, der støtter Fællesskabets højtprioriterede mål inden for energi
Use of loans : Financing of projects that serve the
Jf. Europa i dag, punkt 4.142.
See Europe Today point 4.142
DEN REALØKONOMISKE UDVIKLING I FÆLLESSKABET stigning i levestandarden, og forværringen af situatio nen i Luxembourg, hvilket navnlig skyldes krisen i jern- og stålindustrien.
DEVELOPMENT OF THE COMMUNITY ECONOMIES IN REAL TERMS standard of living and the deterioration in the position of Luxembourg caused, largely, by the crisis in the steel industry.
Sammenligninger med andre lande i faste priser: Bruttonationalproduktet pr. indbygger i Spanien og Portugal ligger klart under gennemsnittet for Fælles skabet.
Comparisons with other countries in real terms: Both Spain and Portugal show a level of GDP per capita well below the Community average with Spain lying just above Ireland and with Portugal at the bottom of the ?league?, having a real per capita income less than half of the Community average.
Spanien indtager pladsen lige over Irland, og Portugal indtager sidstepladsen med en indkomst pr. indbygger, som ikke når op på 50% af gennemsnittet for Fællesskabet.
A comparison with the Community's major competitors shows that while the Ten have managed to close the gap slightly with the United States between 1970 (when the US income was 50 % above the EC level) and 1984 (when it was 45 % higher) Japan has managed to push ahead ; in 1970 Japan's GDP per capita was 90 % of the Community average (slightly above the level of Italy), while by 1984 this had increased to 109 % (equal to that of France).
De nationale og internationale statistiske kontorer har i lang tid foretaget - og foretager stadigvæk - sammen ligninger mellem de enkelte staters statistikker på grundlag af en fælles enhed (f.eks. dollar eller ECU), idet de anvender valutamarkedernes vekselkurser.
Comparisons between national statistics in a common unit (for example the dollar or the ECU) have long been made by national and international statistical offices using the conversion rates obtaining on the foreign exchange markets.
Fra midten af 50erne har det stået klart, at der end ikke tilnærmelsesvis var overensstemmelse mellem valuta kurserne og købekraftspanteten.
In the mid-fifties it be came evident, however, that there was not even an approximate correlation between the exchange rates of currencies and their purchasing power.
Efter 1970, hvor man har opgivet det internationale valutasystem, der var baseret på faste kurser, har der været et endnu større behov for at anvende et andet måleinstrument end valutakurserne.
After 1970, when the international monetary system based on fixed exchange rates ceased to be used, the need to find a measuring instrument other than exchange rates became still more acute.
Sammenligninger af de økomiske data på grundlag af valutakurser er blevet mere og mere vildledende.
Comparisons between aggregates calculated on the basis of monetary exchange rates have become increasingly misleading.
En bedre sammenlignelighed mellem de vigtigste data i de forskellige lande kan kun opnås, hvis man konverterer de nationale valutaer til en fælles enhed ved hjælp af en kurs, der udtrykker købekraftspariteterne.
Comparability between the main aggregates of the various countries can be achieved only by converting national curencies into a common unit by means of rates expressing purchasing power parities.
EUROSTAT har udregnet disse pariteter siden 1970 for samtlige lande i EF.
Eurostat has calculated these parities for all Community coun tries since 1970.
Definition af, hvad der forstås ved købekraftsparitet (KKP): Købekraftspariteten er forholdet mellem to eller flere landes priser på de samme varer eller tjenesteydelser.
Definition of the term purchasing power parity (PPP) : purchasing power parity is the relationship between prices of similar goods and services in two or more countries.
Da den udtrykkes i form af en kurs, kan man ved hjælp heraf konvertere en værdi i et lands valuta til en værdi i en fælles valuta.
It is expressed in the form of rates by means of which a value in a national currency can be converted into a corresponding value in a common currency.
Købekraftspariteten bør erstatte valutakursen mellem to eller flere lande, når man skal sammenligne de enkelte landes interne økonomiske stilling på et realistisk grundlag.
The purchasing power parity rate can be used instead of the monetary exchange rate between two or more countries when seeking to make a comparison in real terms between domestic spending power in each country.
Den statistiske enhed (eller fælles valuta), der anvendes til disse realøkonomiske sammenligninger, kaldes købekraftenhed" (KKE).
The statistical unit (or common currency) used for these real-term comparisons is called the 'Purchasing Power Standard' (PPS).
Den er - af hensyn til EFs BNP - fastlagt således: 1 købekraftenhed = 1 ECU 1975.
It was designed in such a way that, for the purposes of Community GDP, 1 Purchasing Power Standard = 1 ECU in 1975.
BNP pr. indbygger i Fællesskabet i faste priser : Ved hjælp af omstående tabel kan man sammenligne medlemsstaternes nationalprodukter, og der kan lige ledes anstilles sammenligninger med nationalprodukterne i de to nye medlemsstater samt i De forenede Stater og Japan. I tabellen og den grafiske fremstilling, der ledsager denne, er tallene angivet i ECU og KKE.
GDP per capita in real terms in the Community: the aim of the table overleaf is to allow a comparison of the national income level of the Member States of the Community amongst themselves as well as in relation to the two new Member States, the USA and Japan.
Som det fremgår af ovenstående betragtninger, er det den sidstnævnte måleenhed, der giver mulig hed for de mest korrekte sammenligninger. Vi har kun angivet tallene i ECU for at illustrere forskellen mellem de to måleenheder.
From the foregoing sections, it is clear that it is the latter unit of measurement which allows the most realistic comparisons; the ECU data is presented solely to demonstrate the difference in the two measures.
I perioden 1970-1984 er der sket større ændringer i de rigeste medlemslandes relative stilling målt i faste priser, end det har været tilfældet for de mindre velstående lande.
In real terms, between 1970 and 1984, the relative positions of the wealthier Community countries changed more than those of the less well off coun tries.
Luxembourg, der indtog en klar førsteplads i 1970 med et BNP pr. indbygger, der lå 36% over EUR 10-gennemsnittet, er faldet tilbage på femtepladsen i 1984, mens Forbundsrepublikken Tyskland er gået lidt frem og er ved at nå op på højde med Danmark, hvis indkomst pr. indbygger fortsat ligger 16% over gennemsnittet.
Luxembourg, which was a clear leader in 1970, with per capita GDP 36 % above the EUR10 average, fell to fifth place in 1984 while Germany edged up to approach Denmark, which maintained its per capita income at a level 16 % above the average.
I Belgien, Frankrig, Irland og Grækenland er bruttonationalproduktet pr. indbygger øget i forhold til gennemsnittet for Fælles skabet i den periode, der behandles her, mens der i Det forenede Kongerige og Nederlandene er sket en vis tilbagegang.
Belgium, France, Ireland and Greece were all able to improve their income level in relation to the Community average over the period while the UK and the Netherlands showed a relative fall.
Det skal ligeledes understreges, at forskellene mellem rige og fattige lande i Fællesskabet er langt mindre udtalte i 1984, end de var det i 1970. Medvirkende hertil har været forbedringen af situationen i Grækenland, hvor der er sket en kraftig
It is also worth noting that the dispersion between the richest and the poorest coun tries in the Community was much less evident in 1984 than in 1970 due to the improvement in the position of Greece which has shown a marked improvement in its
NB: For 1984 er del tale om skøn. Kilde : EUROSTAT Data Shop
Note: 1984 figures are estimates Source: EUROSTAT Data Shop
ECU OG KKE: EUR 10 = 100
ECU AND PPS: EUR 10 = 100
— gennem overførsel af midler fra EFs budget (EFRU, socialfonden),
Of particular importance for industry are the measures adopted by the Community in the following spheres: approximation of laws, economic policy, fiscal policy, competition policy, company law; the control and coordination of aid and the Community's external policy.
RETSGRUNDLAG: Medens hele EKSF-traktaten og EURATOM-traktaten kan betragtes som industripolitiske traktater, der omfatter to af de vigtigste industri sektorer, mangler der i EØF-traktaten, der omfatter alle økonomiske sektorer, en egentlig henvisning til en særlig industripolitik.
Whereas the ECSC Treaty and the EURATOM Treaty may generally be regarded as laying down the industrial policy for two key industrial sectors, the EEC Treaty, which encompasses all sectors of the economy, gives no hard-and-fast rules as to the development of an industrial policy.
Imidlertid kan en industripolitik inden for EF støtte sig på en række enkeltbestemmelser i EF-traktaterne.
It is nonetheless true that the Community Treaties contain a good many provisions on which a common industrial policy might be based.
Industripolitik kan betragtes som en samlet anvendelse af de almindelige traktat bestemmelser inden for industrisektoren eller enkelte industrisektorer med henblik på gennemførelsen af en strukturpolitik.
An industrial policy may be construed as the overall application to industry or to certain sectors of industry of all the general Treaty provisions aimed at the establishment of a structural policy.
— gennem ydelse af EKSF-lån, finansieret gennem låntagning og forbeholdt virksomheder indenfor kul- og stålsektoren,
— by granting loans under the ECSC, financed by interest on other loans and intended for undertakings in the coal and steel sector,
— gennem ydelse af lån fra Den europæiske Investeringsbank, ringsbank,
— by granting loans from the European Investment Bank,
— gennem ydelse af støtte på grundlag af det nye fællesskabsinstrument (NIC), som blev oprettet i 1978, ("Ortoli-faciliteten").
— by channelling aid through the New Community Instrument (NCI), set up in 1978 (the 'Ortoli facility')· ty')·
MÅL: Det overordnede mål for EFs industripolitik er en fælles påvirkning af den europæiske industris udviklingsbetingelser. Det sker gennem de generelle foranstaltninger til oprettelsen af et frit internt EØF-marked og realiseringen af en reel økonomisk og monetær union (industripolitikken er således en del af den almindelige markedspolitik), gennem en påvirkning af den eksterne handel (industripolitikken er således et delaspekt af EFs eksterne økonomiske politik, nord-syd-dialogen og den økonomiske politik i verden i al almindelighed), gennem regional bistand og strukturforbedringer (industripolitikken er således regional strukturpolitik) og gennem sektoropdelte foranstaltninger for forskellige industrier.
Broadly speaking, the aim of the Community's industrial policy is to adapt the development of European industry to a common programme of action consist ing of general measures to promote the free move ment of goods on the internal market, to bring about genuine economic and monetary union (in this sense the industrial policy is part of the general market policy), external trade measures (in this sense, the policy has some bearing on the Community's external relations, the North-South dialogue and world eco nomic policy in general), aid and structural improve ment measures (in this sense, the policy is tantamount to a regional structural policy) and sectoral aid measures for specific industries, i.e. to support traditional but ailing industries on the one hand, and to help to launch the new technologically advanced industries on the other (positive industrial policy).
I forbindelse med de sektoropdelte foranstaltninger drejer det sig på den ene side om støtteforanstaltninger til ældre, kriseramte industrier, men på den anden side også om igangsætningsbistand til nye, teknologisk avancerede industrier (positiv industripolitik).
The Community disposes also of the legal instruments to intervene in the market by supervising state aids and regulating competition, particularly the lack of it.
Fællesskabet råder ligeledes over juridisk funderede midler til intervention på markedet i form af kontrol med støtte bevilget af medlemsstaterne og regulering af konkurrencen, hvilket kan føres ind under rammer ne for det fælles marked i de tilfælde, hvor det måtte forekomme hensigtsmæssigt.
More specifically, the industrial policy deals with measures for certain industrial sectors and the appropriations set aside for this purpose.
Industripolitikken hviler især på de foranstaltninger, der er fastsat til fordel for visse Industrisektorer, og de bevilliger, der er afsat hertil.
Numerous industrial sectors have been very badly hit by the economic recession and there is an increasing need for a Community industrial policy, especially since aid at the national level alone is no longer sufficient to solve the structural problems facing these sectors (need for restructuring measures at a European level, reduced competitiveness, lack of demand, etc.).
Den fælles industripolitik har følgende målsætninger: ger:
The Community's industrial policy aims to:
— skabelse af generelle vilkår for at gøre det muligt for industrien at forbedre sin konkurrenceevne,
— create general condition for industry in order to improve its competitiveness;
FREMTIDSUDSIGTER OG VIGTIGE IGANGVÆRENDE ARBEJDER: EF og dets medlemsstater står over for at skulle gennemføre nødvendige strukturmæssige ændringer af produktionsapparatet. Dette er der ikke noget nyt i.
— to design instruments for specific sections in which the Community can intervene more effectively because national policies do not work or because market imperfections at the Com munity level require action from the Community;
Lige siden oprettelsen af EF er der gjort en betydelig indsats for at fremme en forbedring af produktionsstrukturen ved hjælp af gennemgribende tilpasninger.
— to generate a genuinely European industrial zone, in which full advantage can be taken from the possibilities offered by mass production, specialisation, economies of scale, transnational cooperation among enterprises, research, innovation and investment on a Community scale.
Under den nuværende økonomiske tilbagegang må EF føre en politik med et dobbelt sigte.
The Community and its Member States have to come to terms with the structural transformations essential for productive industry.
Først og fremmest må der iværksættes direkte aktioner til bekæmpelse af krisen i EFs vigtigste industrisektorer.
There is nothing new about production structures by making far-reaching changes.
Kommissionen har opstillet en række kriterier for disse aktioner, som bl.a. tager sigte på at hindre enhver konkurrencefordrejning og gøre det muligt at gennemføre en koordineret omstrukturering af de pågældende sektorer indenfor en fastsat frist og under løbende kontrol med aktionernes samordning.
Given the current economic recession, the Community must pursue a policy designed to achieve two objectives.
For det andet ønsker EF at iværksætte en virkelig industristrategi med henblik på selektivt at skabe de nødvendige forudsætninger for at fremme sektorer, hvor den europæiske industri kan være konkurrence dygtig over for andre teknologisk avancerede lande eller over for nye industrilande.
First, direct action should be taken to tackle the crisis in the Community's main industrial sectors.
Tilskyndelse til "europæisering" inden for forskning, innovation og indus triens struktur er et af de vigtigste elementer i denne europæiske industristrategi.
The Commission has laid down certain criteria upon which such action should be based.
— udformning af instrumenter til brug inden for sær lige sektorer, hvor Fællesskabet kan gribe ind på mere effektiv måde, enten fordi de nationale poli tikker Ikke kan gennemføres, eller fordi marked sforstyrrelser på fællesskabsplan gør fællesskabsinitiativer påkrævet,
These are designed in particular to avoid any distortion of competition, to enable the sectors concerned to be reorganised within a specific period whilst at the same time coordinating such reorganisation and assessing its strategy to create, selectively, the necessary conditions to ensure that those sectors of European indus try which can be competitive in relation to other advanced or newly industrialised countries are encouraged.
— skabelse af et reelt europæisk industriområde, inden for hvilket det gøres muligt at få fuldt udbytte af de muligheder, der tilbydes gennem masseproduktion, specialisering, stordriftfordele, transnationalt samarbejde gennem virksomheder, for skning, innovation og investering på fællesskab splan.
The encouragement of 'Europeanisation' in the field of research, innovation and industrial structures is an important element in this European industrial policy.
Som eksempler på dette europæiske samarbejde kan nævnes flere fællesskabsprogrammer: ESPRIT-pro-grammerne (det europæiske forskningsinstitut for økonomisk politik og samfundspolitik), BRITE (EFs multinationale forskningsog udviklingsprogram på områderne for teknologisk grundforskning og anvendelse af ny teknologi), JET (Joint European Torus), RACE (forskning og udvikling på telekommunikation sområdet i Europa) og bioteknologi.
Examples of this type of European cooperation are the Community programmes ESPRIT (European Strategic Research and Development pro gramme in the field of Information Technologies), BRITE (Multinational Research and Development pro gramme of the European Economic Community in the fields of basic technological research and the applications of new technologies), JET (Joint European Tours), RACE (Research and Development in Advanced Communications technologies for Europe) and biotechnology.
Fællesskabets initiativ til skabelsen af et europæisk teknologisk fællesskab udgør et vigtigt element i den industrielle strategi; den udvikles sideløbende med EUREKA-projektet (det europæiske forsknings- og samarbejdsagentur) som blev offentliggjort af den franske regering i april 1985, og hvis charter blev udarbejdet på den anden mellemstatslige konference med deltagelse af atten europæiske lande (EF-landene, Sverige, Norge, Finland, Østrig, Schweiz og Tyrkiet) den 4. og
The Community's initiative for a European Technological Community is a basic element in the industrial strategy; it is seen to be complementary to the EUREKA project (European Research Coordination Agency), which was an-
Fællesskabet som sådant deltager i EUREKA ved at stille sin forskningskapacitet og finansielle støtte til rådighed.
The Community may participate as a partner in EUREKA, e.g. through its own research capacity and financial facilities.
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE: Fra 1970 til 1984 understregede det direkte valgte EP navnlig gennem sit økonomi- og valutaudvalg nødvendigheden af at iværksætte en fællesskabsaktion på industriområdet.
In the period 1979-1984, the directly elected European Parliament, and in particular its Committee on Eco nomic and Monetary Affairs, has stressed the need for Community action in the industrial field on several occasions.
De vigtigste betænkninger og beslutninger, hvori det te behov understregedes, vedrørte
The main reports and resolutions con tained in the reports were:
— det industrielle samarbejde mellem medlemssta terne (dok. 1-157/81, beslutning af 7.5.1981, EFT nr. C 144 af 15.6.1981),
— Industrial cooperation between Member States (Doc.
— fællesskabsindustriens konkurrenceevne (dok. 11335/82, beslutning af 28.4.1983, EFT nr. C 135 af 24.5.1983).
— Competitiveness of Community Industry (Doc.
To andre af EPs generelle initiativer vedrørte vigtige henvisninger til gennemførelsen af en fælles industri politik, nemlig udkastet til traktat om oprettelse af en europæiske union (beslutning af 14.2.1984, EFT nr. C 77 af 19.3.1984) og en plan til genrejsning af økonomien i Europa (beslutning af 27.3.1984, EFT nr. C 117 af 30.4.1984).
Two other general initiatives of the Parliament con tained important references to the development of a Community industrial policy: the draft Treaty estab lishing the European Union (Resolution of 14.2.1984, OJ C 77 of 19.3.1984) and the Programme for Euro pean Economic Recovery (Resolution of 26.3.1984, OJ C 117 of 30.4.1984).
Efter de direkte valg i juni 1984 behandlede EP ved flere lejligheder de vigtigste emner i forbindelse med et fornyet europæisk økonomisk genopsving (beslutning af 26.10.1984, EFT nr. C 315 af 26.11.1984) og fandt, at skabelsen af et fælles marked uden hindringer udgjorde en grundlæggende betingelse for varig økonomisk vækst i Fællesskabet.
After the direct elections of June 1984, the European Parliament has taken up on several occasions the main themes of the Programme for European Economic Recovery (Resolutions of 26.10.1984, OJ C 315 of 26.11.1984) in which the creation of a common market without barriers is seen as the main element for sustained economic growth in the Community.
Etableringen af et fælles marked på det højteknolgiske område, fjernelsen af tekniske og handelsmæssige hindringer inden for Fællesskabet samt åbningen af markederne for offentlige leverancer opfattes af EP som en integreret del af en fælles industristrategi, således som det kunne konstateres under mødeperioden i juni 1985, hvor EP behandlede tre betænkninger om det interne marked og vedtog tre beslutninger (13.6.1985, EFT nr. C 175 af 15.7.1985).
The establishment of a common market in the field of advanced technologies, elimination of market and technical barriers inside the Com munity and the opening up of public supply markets are considered by the Parliament as integral parts of Community industrial strategy, as was demonstrated in the June 1985 plenary session of the European Parliament in which three reports on the internal market were discussed and resolutions were adopted, (Resolutions of 13.6.1985, OJ C 175 of 15.7.1985).
Udover generelle temaer for en politik om skabelsen af et europæisk industriområde har EP behandlet situationen inden for en række industrisektorer, således som det fremgår af de følgende emneblade.
Apart from the general themes on policies concerning European industrial space, the European Parliament has also dealt with specific sectors which are discussed in the following pages.
Jf. Europa i dag, pkt. 4.21.
See Europe Today, point 4.21
Strukturelle faktorer: Fremkomsten af nye producerende lande, den europæiske industris overskudskapacitet og ændringerne i efterspørgslen.
THE CRISIS IN THE EUROPEAN STEEL INDUSTRY countries, overcapacity in the European industry and changes in steel requirements.
— Stålefterspørgslen på verdensmarkedet har ændret sig siden 1974 set fra et geografisk sysnpunkt.
— The geographical nature of world for steel has been changing since 1974.
I de industrialiserede lande går efter spørgslen tilbage, mens udviklingslande og nyligt industrialiserede lande har udviklet deres egen jern- og stålindustri.
In the industrialized countries demand is falling, while developing and newly-industrialized countries have developed steel industries of their own.