natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selv om der har kunnet iagttages visse fremskridt, påpeger EP, at der fortsat forekommer tortur (med deraf følgen-
In the 160-paragraph resolution which it adopted, Parliament noted that whilst a number of countries had set out on the road to democracy - under the pressure of interna tional public opinion - others had become the scene of the most appalling excesses; of these, the former Yugoslavia offered the cruellest example.
PE 162.500 de dødsfald) i fængsler i 56 lande, og at 132 lande stadig opretholder dødsstraffen.
Whilst noting that some progress had been made, Parliament denounced the persistence of torture, in some cases leading to death in captivity, in 56 countries, and the retention of the death penalty in 132 countries.
Offentlige høringer Udvalgetom Udenrigs-og Sikkerhedsanliggender, Underudvalget om Menneskerettigheder og Udvalget om Ud vikling og Samarbejde gennemførte den 2. og 3. juni 1993 en offentlig høring om menneskerettigheder og udenrigspolitik, i hvilken forbindelse formanden for Underudvalget om Menneskerettigheder gav udtryk for glæde over, at EP nu havde taget hul på en virkelig tilbundsgående drøftelse af konditionalitetsprincippet.
Public hearings The Committee on Foreign Affairs, the Subcommittee on Human Rights and the Committee on Development and Cooperation organized a public hearing on human rights and foreign policy on 2 and 3 June 1993, during which the chairman of the Subcommittee on Human Rights welcomed the fact that Parliament, for the first time, had initiated a genuine in-depth debate on conditionality.
Parlamentet er ligeledes foruroliget over den voldsomme stigning i antallet af fordrevne i verden (25 millioner, der skal lægges til de 18-20 millioner flygtninge), og at der ikke er nogen international eller ikke-statslig organisation til at bistå og beskytte dem; Parlamentet går derfor ind for at ændre Geneve-konventionen om flygtninge, således at fordrevne også bliver omfattet heraf, og støtter oprettelsen af et højkommissariat for menneskerettigheder under FN på linje med det allerede eksisterende Højkommissariat for Flygtninge.
Parliament was also concerned at the dramatic increase in the number of displaced persons worldwide (25 million, in addition to 18-20 million refugees) and at the absence of an international or intergovernmental organiz ation to help and protect them; it therefore advocated the revision of the Geneva Convention on Refugees so as to include displaced persons, and the establishment of a UN High Commissioner for Human Rights, similar to the existing High Commissioner for Refugees.
11990 havde Udvalget om Udenrigs- og Sikkerhedsanliggender og Underudvalget om Menneskerettigheder gen nemført en anden høring, der drejede sig om den alvorlige situation på Østtimor, og forud herfor havde Dalai Lama, som modtog Nobels Fredspris i 1989, på en høring om Ti bet gjort rede for den alvorlige situation med hensyn til menneskerettighederne i Tibet.
The Committee on Foreign Affairs and the Subcommittee on Human Rights had organized another hearing in 1990 on the serious situation in East Timor. At an earlier hearing on the problems of Tibet, the Dalai Lama, winner of the Nobel Peace Prize in 1989, had described the serious human rights situation in Tibet.
Derudover havde Udval get om Kvinders Rettigheder i 1992 taget initiativ til en of fentlig høring om voldtægt af kvinder i det tidligere Jugoslavien, som var genstand for stor mediedækning.
Similarly, the Committee on Women's Rights took the initiative in 1992 of organizing a public hearing on the rape of women in the former Yugoslavia, which received considerable media coverage.
Parlamentet bemærker, at flere medlemsstater gør brug af restriktive foranstaltninger for at vanskeliggøre »adgangen til deres områder for alle disse fordrevne«, og opfordrer til, at der træffes foranstaltninger til at forberede Fællesskabet på denne nye udfordring, f.eks. gennem oprettelse af en arbejdsgruppe om menneskerettigheder bestående af repræsentanter for Fællesskabets institutioner, der skal arbejde nært sammen med repræsentanter for ikke-statslige organisationer.
Noting that several Member States were in the process of adopting restrictive measures to limit 'these persons' access to their territory', Parliament called for measures to be taken to prepare the Community to face up to this new challenge, such as the establishment of a working party on human rights made up of representatives of Community institutions in cooperation with NGOs.
Sakharov-prisen for tankefrihed Prisen for tankefrihed blev indstiftet af EP den 13. december 1985 på et tidspunkt, hvor Andrej Sakharov, der mod tog Nobels Fredspris i 1975, stadig befandt sig i eksil i Gorkij.
Prize for Freedom of Thought (the Sakharov Prize) Parliament introduced the Prize for Freedom of Thought on 13 December 1985, at which time Andrei Sakharov,
EP bemærker endvidere, at de bevillinger, der er tilrådig hed i Fællesskabet, er beskedne i sammenligning med f.eks. de midler, der stilles til rådighed i De Forenede Stater fra en række kilder, og opfordrer Kommissionen til at an vende de disponible ressourcer under hensyntagen til menneskerettighedssituationen.
Parliament notes that the appropriations made available by the Community are modest, particularly by comparison with the funds made available by various sources in the United States, and calls on the Commission to make use of the available resources in such a way as to take account of the human rights situation.
Prisen tildeles en gang om året for en indsats eller et arbejde inden for et af følgende områder: — udviklingen i Øst-Vest-forbindelserne på baggrund af Helsinki-slutakten, og især den 3. kurv vedrørende sa marbejdet på det humanitære område, — beskyttelse af friheden til at drive videnskabelig forskning, — forsvar af menneskerettighederne og respekt for folkeretten, — de enkelte regeringers praksis med hensyn til overholdelsen af deres eget lands forfatning.
winner of the 1975 Nobel Peace Prize, was still in exile in Gorki. The prize is awarded annually in recognition of an action or achievement relating to: - the development of East-West relations in the light of the Helsinki Final Act, particularly the third basket on cooperation in the humanitarian field; - safeguarding the freedom of scientific enquiry; - the defence of human rights and respect for interna tional law; - and governments' respect for the letter of their consti tution.
Parlamentet gentager sit krav til Det Europæiske Fællesskab om at tilslutte sig den europæiske konvention om men neskerettigheder og minder om, at beskyttelsen af mindretallene var en vigtig forudsætning for EF ved anerkendelsen af Slovenien, Kroatien og Bosnien-Hercegovina og »er en af grundene til anerkendelsen af den tidligere jugoslaviske republik Makedonien«.
Parliament again calls for the accession of the Community as a whole to the European Convention on Human Rights and recalls that protection for minorities was an essential precondition for the EC's recognition of Slovenia, Croatia and Bosnia-Herzegovina and that 'it is one of the reasons for recognizing the former Yugoslav republic of Macedonia'.
EP bekræfter ligeledes, at dette princip er kernen i stridighederne i Moldova, Nagorno-Karabakh og Syd-Ossetien, og at fastlæggelsen af hen sigtsmæssige garantier for mindretallene er en af de nød vendige forudsætninger for anerkendelsen af nye stater og for indgåelsen af samarbejdsforbindelser med disse.
Parliament also stresses that this principle is at the heart of the conflicts in Moldova, Nagorno-Karabakh and South Ossetia, and that the introduction of appropriate guarantees for minorities is one of the essential conditions for the recognition of and the establishment of cooperation relations with new states.
Prisen for tankefrihed var oprindelig i henhold til EP's bes lutning først og fremmest tænkt som et forsvar for princip perne i Helsinki-slutakten, men bidrager i dag i høj grad til at bekræfte EP's engagement i kampen for menneskerettigheder overalt i verden.
Whilst the main purpose of the Prize for Freedom of Thought, as laid down in Parliament's resolution on the subject, was originally to defend the principles of the Helsinki Final Act, one of its main functions today is to demonstrate Parliament's commitment to the defence of human rights worldwide.
Prisen er senest (december 1992) blevet givet til mødrene fra Majpladsen (Buenos Aires).
The price was last awarded in December 1992 to the Mothers of the Plaza de Mayo in Buenos Aires.
Beslutninger vedrørende enkeltspørgsmål I de senere år har Europa-Parlamentet med udgangspunkt i forretningsordenens artikel 64 vedrørende debatten om aktuelle og uopsættelige spørgsmål af væsentlig betydning vedtaget flere beslutninger, hvori det kræver løsladelse af politiske fanger eller militærnægtere, fordømmer forskellige regeringer, der vedbliver med af overtræde de grundlæggende menneskerettigheder, og opfordrer til, at dødsdømte i De Forenede Stater og i alle andre lande ikke længere henrettes.
Resolutions on individual cases In recent years Parliament has used Rule 64 of its Rules of Procedure - that is, during debates on topical and urgent subjects of major importance - to adopt several resolutions demanding the release of political prisoners and conscientious objectors and condemning various governments that continue to violate fundamental human rights, as well as appealing against the execution of
NORD/SYD­DIALOGEN ter; videreførelse af samrådene vedrørende energiproduk­ter også uden for Konferencen om Internationalt Økono­misk Samarbejde; finansiel støtte til imødegåelse af olieimporterende staters eller udviklingslandes betalings­vanskeligheder.
THE NORTH-SOUTH DIALOGUE export earnings; accumulated revenues from oil exports; continuing consultations on energy products after the CIEC; financial assistance to bridge external payments problems of oil-importing countries or oil-importing devel oping countries.
OPRINDELSE: Efter at det forberedende møde til Den In­ternationale Energikonference blev udsat i april 1975, sendte den franske præsident en invitation til deltagerne i mødet i april, med henblik på at nå til enighed om at afhol­de en konference om internationalt økonomisk sa­marbejde.
ORIGIN: following the adjournment, in April 1975, of the preparatory meeting of the International Energy Confer ence, the President of the French Republic sent an invitation to those having participated in the April meeting with a view to reaching an agreement on the holding of a Conference on International Economic Cooperation (CIEC).
Denne konference påbegyndte officielt sit arbejde på mini­sterplan i december 1975, idet der afholdtes møde mellem delegerede fra 27 lande, heraf 19 u­lande; arbejdet afslut­tedes natten mellem den 2. og 3.6.77.
The CIEC officially commenced its work at ministerial level in December 1975 at a meeting attended by del egates from 27 countries, including 19 developing coun tries; it brought its work to a conclusion in the night of 2/3 June 1977.
Enighed om: iværksættelse af et særligt handlingspro­gram til 1 mia $ med henblik på opfyldelse af de umiddel­bare behov i u­lande med ringe indtægter (EF's bidrag: 385 mio $; hele programmet er gennemført); iværksættel­se af en mere omfattende officiel udviklingsbistand; støtte til udviklingen af infrastrukturerne, især i Afrika; foranstalt­ninger vedrørende landbrugsudviklingen og ernæringen.
Agreement on: the launching of a special $1 billion action programme to meet the immediate needs of low-income developing countries (EEC contribution: $385 million - the whole programme has been carried out); commitment to greater official development assist ance; assistance to infrastructure development, particular ly in Africa; measures relating to agricultural development and food.
Uenighed om: gælden; Den Internationale Adfærdsko­deks; styrkelsen af den teknologiske kapacitet; støtte til til­pasning mellem industrialisering og markedsadgang.
Disagreement on: indebtedness; international code of conduct; strengthening technological capacity; adjustment assistance for industrialization with access to markets.
MÅL OG DELTAGERE: Konferencen om Internationalt Økonomisk Samarbejde ønskede gennem en mindskelse af uligevægten mellem u­landene og industrilandene, pro­ducentlandene og forbrugerlandene at skabe en mere af­balanceret struktur i de internationale økonomiske relatio­ner. I konferencen deltog: 19 u­lande: Algeriet, Saudi­Ara­bien, Argentina, Brasilien, Cameroun, Egypten, Indien, In­donesien, Irak, Iran, Jamaica, Jugoslavien, Mexico, Nigeria, Pakistan, Peru, Venezuela, Zaire, Zambia; 8 indu­strilande: Australien, Canada, EF (der betragtedes som en helhed og talte med én stemme), Japan, Spanien, Schweiz, Sverige og USA.
OBJECTIVES AND PARTICIPANTS: the objective of the CIEC was to organize international economic relations on a more equitable basis by reducing imbalances between developing countries and industrialized countries, between producer countries and consumer countries.
Enighed om: visse nødvendige foranstaltninger til frem­me af de private direkte investeringer i u­landene; u­lande­nes adgang til kapitalmarkederne; forøgelse af Den Inter­nationale Valutafonds midler; samarbejdet mellem u­landene.
Agreement on: certain measures necessary to encour age private direct investment in developing countries; developing country access to capital markets; increase in resources of the IMF; cooperation among developing countries.
Uenighed om: kompensationerne for private investerin­ger; overførsel af kapital og indtægter; jurisdiktion i forbin­delse med bilæggelse af tvister; foranstaltninger til be­kæmpelse af inflationen og til beskyttelse af de olieekspor­terende u­landes tilgodehavender.
Agreement on: the principle of establishing a common raw materials stabilization fund (objectives and other constituent elements to be further negotiated in UNCTAD); measures for international cooperation in the field of marketing and distribution of raw materials; measures to develop and diversify the natural resources of developing countries.
Enighed om: princippet om oprettelse af en Fælles Råva­restabiliseringsfond (mål og enkeltheder skal drøftes in­den for rammerne af UNCTAD); iværksættelse af foran­staltninger med henblik på internationalt samarbejde in­den for markedsføring og distribution af råvarer; udvikling og spredning af u­landenes naturlige ressourcer.
As regards trade: determination on the part of the participating countries to make substantial progress in key areas of the Tokyo Round; the improvement by the industrialized countries of the Generalized System of Preferences C2.4.2) and the finding of a rapid solution to the problem of the Multifibre Arrange ment*.
På det handelsmæssige område: deltagernes vilje til at gennem­føre betydelige fremskridt på Tokyo­Rundens nøgleområ­der; industrilandenes forbedring af den generelle præfe­renceordning (* 2.4.2.); snarlig løsning vedrørende multifi­berarrangementet (*) (der udløber i 1990).
(The MFA is due to expire in 1990.)
HIDTIDIG UDVIKLING OG FREMTIDSPERSPEKTIVER: Et særudvalg (17 medlemmer, heraf 9 fra u­lande) blev un­der forsæde af forhenværende forbundskansler Willy Brandt oprettet med henblik på at omorganisere forbindel­serne mellem industrilande og u­lande, dvs. med den op­gave at undersøge videreførelsen af Nord/Syd­dialogen.
REVIEW AND PROSPECTS: A special committee (comprising 17 members, nine of them from developing countries), chaired by former German Chancellor Willy Brandt, has been set up in order to draw up proposals on the reorganization of relations between industrialized and developing countries, i.e. to consider ways in which the North-South Dialogue can be continued.
I rapporten foreslas to typer foranstaltninger, nogle langsig­tede og andre, som udgør en slags hasteprogram for 1980­85 med følgende hovedpunkter: Overførsel af res­sourcer fra industrilandene til den tredje verden, udarbej­delse af en international energipolitik, udarbejdelse af et samlet fødevareprogram samt påbegyndelse af en reform af den økonomiske verdensorden. Dette hasteprogram blev ajourført i februar 1983.
The report proposed two series of measures: the first consisting of longterm measures, the other forming an 'emergency programme' for 1980 to 1985 whose main points are: the transfer of resources from developed countries to the Third World; drawing up an international energy policy; establishing an overall food programme; initial steps towards a reform of the international economic system.
Uenighed om: beskyttelse af u­landenes eksportindtæg­ters købekraft; foranstaltninger vedrørende kompensa­tionsfinansiering; forskellige foranstaltninger vedrørende verdenshandelen; kontrol med produktionen af syntetiske produkter (konkurrenceproblemer); investeringer på rå­stofområdet.
Disagreement on: protection of the purchasing power of developing countries' export earnings; measures related to compensatory financing; various measures relating to world trade; production control for synthetics (competition problems); investment in the field of raw materials.
Enighed om: forsyningen med samt bevarelse, efterforsk­ning og udnyttelse af konventionelle energikilder og nød­vendigheden af at udvikle nye energikilder.
Agreement on: the supply, conservation, exploration and utilization of traditional energy sources; need to develop new sources.
Med henblik herpå afholdtes i august 1981 i Nairobi en Konference om Nye og Vedvarende Energikilder.
To this end, a 'Conference on new and renewable sources of energy' was held in Nairobi in August 1981.
De samlede Nord/Syd­forhandlinger er ikke blevet genop­taget siden 1980, skønt der har været afholdt flere forbere­dende møder eller topmøder: — August­september 1980: Ekstraordinær generalfor­samling i FN med henblik på åbningen af de globale forhandlinger; — september 1981 (Paris): FN­konference om de mindst udviklede lande.
- in September 1981 (Paris): United Nations Conference on the least developed countries.
Der blev vedtaget et nyt grundlæg­gende handlingsprogram for 1980'erne: Forøgelse af industrilandenes offentlige bistand (0,15% af BNP) til de mindst udviklede lande (heraf er 22 ud af 31 lande AVS­lande), udvikling af landdistrikterne (forsøg på at
A 'new and substantial programme of action' for the 1980s was adopted: increase in public aid (0.15% of GNP) from industrial ized countries to the LDCs (of which 22 out of 31 are ACP countries), rural development (the search for greater food security), stabilization of export income for the LDCs as a whole;
— maj 1992: Europa-Parlamentet vedtog 13 beslutninger om »det nye internationale partnerskab« (EFT nr. C150 af 15.6.1992).
EN 2.1.5 in October 1981: at the Cancun summit the United States showed some willingness to start global talks. The EEC as such was not represented;
opnå en bedre fødevaresikkerhed) og stabilisering af eksportindtægterne for samtlige mindst udviklede lande;
- February 1992: Eighth UNCTAD session held in Cartagena, on stronger national and international action in multilateral cooperation.
— oktober 1981: Cancun-mødet gav en vis åbning fra USA's side over for de globale forhandlinger.
- May 1992: the European Parliament adopted 13 resolutions on a new global partnership (OJ C 150, 15.6.92).
— juni 1982: Det vestlige økonomiske topmøde i Versailles, hvori EF deltog, udsendte en sluterklæring om den økonomiske verdenssituation og om visse internationale forpligtelser på det monetære område.
in June 1982: the Western economic summit at Versailles in which the EEC took part issued a final declaration on the world economic situation and on international monetary commitment.
Igangsættelsen af forhandlinger var det vigtigste mål på dette møde;
The major objective of this meeting was to get negotiations under way;
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE: I forbindelse med al le disse Nord/Syd-møder har EP vedtaget en række bes lutninger.
THE ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT: for these North-South meetings, the EP adopted a number of resolutions.
Efter topmødet i Paris udtrykte det f.eks. tilfreds hed med giverlandenes beslutning om at fordoble bistanden frem til 1985; efter Cancun-mødet mente det ligeledes, at der med dette møde trods manglende formelle beslut ninger alligevel på ny var blevet sat gang i Nord/Syddialogen. dialogen.
Following the Paris Summit, for example, it declared that it was satisfied by the decision of the donor countries to double their aid by 1985; similarly, after the Cancun summit it expressed its belief that despite the lack of any official decision the meeting had 'given fresh impetus to the North-South dialogue'.
— 1983: 6. møde i UNCTAD: vedtagelse af ca. 20 resolutioner, heraf 6 om råvarer, 1 om handelsforholdene, 5 om valuta og finanser, 1 om de mindst udviklede u-lande; herudover bekræftelse af de aftaler, der tidligere var indgået og ny understregning af nødvendigheden af at fremskynde gennemførelsen af en fælles fond og et integreret råvareprogram;
in 1983: Sixth UNCTAD meeting, at which some 20 resolutions were adopted, including six on commodities, one on trade, five on currency and finance and one on the least developed countries; moreover, earlier com mitments were confirmed, and the need to step up implementation of a common fund and the integrated programme for commodities was reaffirmed; in 1984: although the global talks made no progress, there were many meetings and discussions in interna tional forums, including the United Nations General Assembly and Economic and Social Council, the Bretton Woods institutions, UNCTAD, UNIDO and the Western Summit in London;
Siden da har EP fortsat sit arbejde, der især har været ret tet mod særlige aspekter ved Nord/Syd-dialogen, såsom Syd/Syd-relationerne og de sektorielle aftaler, der er in dgået med AVS-landene (* 2.5.1 .-7.), u-landene i Latinamerika og Asien (* 2.3.13.-14.), Maghreb og Machrek (* 2.3.6.).
Since then, the EP has continued its work, which has focused particularly on certain aspects of the North-South dialogue, such as South-South relations and sectoral agreements with the ACP countries (*2.5.1 - 2.5.7), Asian and Latin-American developing countries (*2.3.13-14), and the Maghreb and the Mashreq (*2.3.6).
Andre aspekter ved Nord/Syd-relationerne er ligeledes blevet analyseret: de generelle præferencer (* 2.4.2.), fødevarehjælp og nødhjælp (* 2.4.3.) og sulten i verden.
Other aspects of North-South relations have also been examined, such as generalized preferences (*2.4.2), food aid and emergency aid (*2.4.3.) and hunger in the world.
— 1984: Skønt forhandlingerne taget under ét ikke gjorde fremskridt, fandt der utallige møder og drøftelser sted i de internationale fora, især i De Forenede Nationers Generalforsamling og Økonomiske og Sociale Råd, i Bretton Woods-institutionerne, i UNCTAD, UNIDO og det vestlige topmøde i London;
1985-1987: work continued in various international organizations, including UNCTAD, UNIDO, the IMF, the IBRD, the FAO and the WFP;
— 1985-1987: arbejdet fortsatte i forskellige internationale organisationer, nemlig UNCTAD, UNIDO, IMF, IBRD, FAO og WFP;
February 1987: the European Parliament (EP) adopted 10 resolutions on the North-South dialogue (OJ C 76, 23.3.1987);
— februar 1987: Europa-Parlamentet vedtog 10 beslutninger om Nord/Syd-dialogen (EFT nr. C 76 af 23.3.1987);
October 1987: at its meeting in Lisbon, the ACP-EEC Joint Assembly adopted a resolution on the North-South dialogue (OJ C 50, 22.2.1988);
I februar 1987 vedtog EP 10 beslutningsforslag om Nord/Syd-dialogen og udviklingssamarbejdet med lande ne i den tredje verden.
In February 1987, the EP adopted 10 resolutions (OJ C 76, 23.3.87) on the North-South dialogue and develop ment cooperation with the countries of the Third World.