natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette problem opstod, fordi den fælles landbrugspolitik fra begyndelsen var baseret på en markeds- og prispolitik, der førte til høje priser og indkomster, hvilket medførte en produktionsfo­røgelse, der ikke tog hensyn til markedssituationen.
This problem derives from the fact that the CAP has been conceived from the beginning as a market and price policy, tending to produce high price and income levels which encourage farmers to increase pro duction irrespective of the state of the market.
End­videre bevirkede de produktionsfremmende foranstaltnin­ger, som blev truffet i de første år efter iværksættelsen af den fælles landbrugspolitik, at udbudet af landbrugspro­dukter steg langt hurtigere end efterspørgslen, der udvis­te en stagnerende tendens, som skyldes den ringe befolk­ningstilvækst i Europa i de seneste ti år og indkomststig­ningernes ringe indvirkning på efterspørgslen af levneds­midler;
In addition, the success of the measures undertaken in the first years of the CAP to stimulate productivity has led to a situation in which the supply of agricultural products has far out stripped demand. This state of affairs is tending towards stagnation, owing to the low level of population increase in Europe over the last few decades and the tendency for demand for food products to fall as incomes increase.
STATUS OVER DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK: Hvil­ken status kan der gøres over den fælles landbrugspolitik på tidspunktet for reformen?
ASSESSMENT OF THE COMMON AGRICULTURAL POLI CY: What, nevertheless, is the overall verdict on the CAP up to the current reform?
I hvor høj grad har den nået de mål, der er nedfældet i EØF-Traktaten?
How far have the objectives set out in the EEC Treaty been achieved?
— Fællesskabets budgetkrise, som den fælles landbrugs­politik også må bære en del af ansvaret for.
.— the financial crisis of the EEC, for which the CAP bore part of the responsibility.
Budgetbevil­lingerne blev i løbet af regnskabsåret 1983 opbrugt på grund af den voldsomme udvikling i udgifterne på land­brugsområdet som følge af det voksende antal af produk­ter, der var omfattet af de fælles markedsordninger og på grund af produktionsforøgelser, fastsættelse af stadig højere institutionelle priser, tiltrædelsen af nye medlems­stater, hvor landbruget har en særlig betydning osv.;
In fact, in the 1983 financial year the budgetary resources were exhausted due to the explosion in expenditure in the agricultural field arising from the increase in the number of products subject to COMs, the increase in production, the fixing of institution al prices at increasingly high levels, the accession of new Member States with significant agricultural sectors, etc.;
Forøgelse af produktiviteten: Produktivitetsstigningen inden for landbrugssektoren har været betydelig, hovedsagelig som følge af forbedringer på det tekniske område (maskiner) og på det biologiske område (gødning, pesticider osv.) inden for produktionssystemerne.
Increased productivity: There has been a marked increase in productivity in the agricultural sector, due primarily to the introduction of technical improvements (machinery) and biological innovations (fertilizers, pesticides, etc.) in production systems.
Det er bemærkelsesværdigt, at den­ne store produktivitetsstigning har fundet sted til trods for, at landbrugsarealet er blevet indskrænket og antallet af landbru­gere faldet.
This achievement appears all the more noteworthy if one recalls that the level of production has risen considerably even though both the number of hectares devoted to agriculture and the total of farmers have fallen.
— internationalt pres på de industrialiserede lande for at få dem til at formindske landbrugstilskuddene med henblik på en større liberalisering af handelen med landbrugsva­rer (Uruguay-Runden).
— the pressures at world level for the industrialized coun tries to reduce public support to agriculture and introduce a greater degree of liberalization of trade in agricultural products (see the Uruguay Round).
DEN NYE FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK: Den nye fælles landbrugspolitik er resultatet af en reformproces, der blev indledt med Grønbogen, som blev fremlagt af Kommissionen i 1985 (KOM(85) 0333), og hvis foreløbige højdepunkt var de beslutninger, der blev vedtaget under Det Europæiske Råd i Bruxelles i februar 1988.
THE NEW COMMON AGRICULTURAL POLICY: The new common agricultural policy is the result of the reform process, initiated with the Green Paper submitted by the Commission in 1985 (COM(85) 333), which culminated in the decisions adopted by the European Council in Brussels in February 1988.
Landbrugernes levestandard og indkomster: Forbedringen af landbrugsindkomsterne har været mere begrænset.
An equitable standard of living and higher agricultural incomes: The picture is, however, less satisfactory with regard to the improvement of agricultural incomes.
Frem til 1980 steg de reelle landbrugsindkomster med 2,8% halvårligt, hvilket mere eller mindre svarer til udviklingen inden for andre økonomiske sektorer.
Up to 1980, the real incomes of farmers rose by an average of 2,8% per annum, that is, roughly in line with the trend in other sectors of the economy.
Men fra dette år udviklede landbrugsindkomsterne sig i en negativ retning, og i 1987 var de i rette tal på samme niveau som i 1980.
However, since then the evolution of agricultural incomes has been negative; by 1987 they had fallen back to their 1980 level in real terms.
Denne udvikling blev ganske givet påvirket af den restriktive prispolitik og nedskæringspolitikken med hensyn til garantier under de fælles markedsordninger, eftersom disse politik ker blev styrket efter 1983, der samtidig var året for iværksættelsen af den såkaldte »reform af den fælles land brugspolitik« som vil blive omtalt senere.
This trend has no doubt been influenced by both the restrictive institutional pricing policy and the policy of reducing the guarantee schemes set up under the COMs; both policies have been intensified since 1983, the first year of the socalled 'reform of the CAP' (see below).
Stabilisering af markederne: Den fælles landbrugspolitiks mekanismer har gjort det muligt at undgå alt for store prisstig­ninger på markedet takket være de fælles markedsordninger for de enkelte sektorer.
Market stabilization: The CAP mechanisms have prevented unacceptably wide fluctuations in market prices, thanks to the workings of the COMs in the different sectors.
Første etape (før Det Europæiske Råd i februar 1988).
Two stages may be identified in the reform of the CAP: a first stage prior to the European Council of February 1988, and a second stage subsequently to that date.
I perioden fra 1983/84 til 1988 blev følgende foranstaltninger vedtaget:
First stage (before the European Council of February 1988): from 1983/84 to 1988 the following measures were adopted:
Sikring af forsyningerne: Den omtalte forøgelse af produkti­viteten har medført en betydelig forøgelse af fællesskabspro­duktionen siden iværksættelsen af den fælles landbrugspoli­tik.
Security of supplies: The abovementioned increase in pro ductivity has led to a considerable rise in production in the Community since the introduction of the CAP.
Således har Fællesskabet i dag en høj selvforsyningsgrad for så vidt angår de fleste vigtige landbrugsprodukter; men denne produktionsforøgelse er samtidig ansvarlig for et af de alvorligste strukturelle problemer inden for landbrugssekto­ren: overskudsproduktionen.
The Community thus benefits today from a high self-sufficiency rate for most major agricultural products. At the same time, however, this increase in production is responsible for one of the most serious problems affecting agriculture in the Community, in the shape of the structural surpluses.
— inden for rammerne af markeds- og prispolitikken blev der vedtaget en begrænsning af den årlige forhøjelse af de institutionelle priser og en begrænsning af garantimu­lighederne under de fælles markedsordninger med hen­blik på at overholde den såkaldte »budgetdisciplin« (indfø­relse af »stabilisatorer«);
— in the area of market and prices policy, limitation of the annual increase in institutional prices and cutbacks in the guarantee regimes provided under the COMs, with a view to ensuring respect for 'budgetary discipline' (introduction of the 'stabilizers');
— inden for rammerne af den sociostrukturelle politik blev der gennemført en modernisering af bedrifterne, således at de fik mulighed for at overleve konsekvenserne af den stadig mere restriktive pris- og markedspolitik.
— in the area of socio-structural policy, modernization of holdings to enable them to survive in the fact of an increasingly restrictive market and price policy.
Rimelige forbrugerpriser: Forbrugerpriserne for levnedsmid­ler i Fællesskabet er steget i samme takt som priserne på andre varer og tjenesteydelser, mens de i andre OECD-lande er steget hurtigere.
Reasonable consumer prices: Consumer prices for food products in the Community have exhibited similar trends to the prices of other products and services in general, while other developed countries (i.e. OECD member states) their relative evolution has been more rapid.
Til trods for de vanskeligheder, der er forbundet med at definere en »rimelig pris«, skal det i denne sammenhæng siges, at den fælles landbrugspolitik har gjort det muligt at sikre forbrugerne forsyninger til stabile priser.
In this context, in spite of the difficulty of defining the concept of a 'reasonable price', it may be affirmed that the CAP has achieved its goal of guaranteeing consumers supplies at stable prices.
Dette tog sigte på at fjerne tilskyndelsen til at producere inden for de sektorer, der var plaget af overskudsproblemet, og på at begrænse landbrugsudgifternes andel i fællesskabsbudget­tet samt på at genskabe en situation, hvor markedet spiller en større rolle for fastlæggelsen af forholdet mellem udbud og efterspørgsel.
The aim was thus to discourage production in the sectors affected by the surplus problem, to reduce the weight of agricultural expenditure in the Community budget and, in general, to restore a state of affairs where the market played a greater role in determining the balance between supply and demand.
Iværksættelsen af disse aktioner førte ikke til nogen væsentlig forbedring på landbrugsområdet, og den nye budgetkrise, som Fællesskabet oplevede i 1987, kan i høj grad tilskrives dette. Kommissionen fremsatte nye forslag med hen­blik på at styrke stabiliseringsmekanismerne (KOM(87) 0410
Despite the actions undertaken, the situation of agri culture did not improve substantially; indeed, it was the main factor responsible for the fresh financial crisis which affected the Community over 1987.
PE 140.600 og 0512 endelige udg.), der blev vedtaget under Det Europæ­iske Råds møde i februar 1988 i Bruxelles.
EUROPEAN PARLIAMENT — Directorate-General for Research PE 140.600
Anden etape (efter Det Europæiske Råds møde i februar 1988).
Second stage (after the European Council of February 1988).
Rådets beslutninger vedrørende Fællesskabets fremtid påvirkede direkte den fælles landbrugspolitik, idet der vedto­ges følgende foranstaltninger:
The decisions of the Council concerning the future of the Community had the following direct consequences for the CAP:
De fastlagte godtgørelser og præmier kan udbe­tales til landbrugere med landbrug som hoveder­hverv og til ansatte inden for landbruget.
Indemnities and premiums under this scheme are payable to both the owners of holdings (where farming is their main activity) and agricultural workers.
Belø­benes størrelse fastsættes på grundlag af den tiltænkte anvendelse af de frigjorte arealer, der enten definitivt skal trækkes ud af landbrugspro­duktionen eller skal anvendes til udvidelse af andre bedrifters areal.
The amount payable depends on the subsequent use of the land released; it may be left uncultivated or converted — being used in the latter case by other producers to extend their own holdings.
b) sikre landbrugere, hvis indkomster påvirkes i negativ retning af stabilisatorerne, kompensation. Til dette formål er der indført:
— an increase in own resources and application of a more severe 'budgetary discipline' than that introduced in 1984 (agricultural expenditure was to rise less than own resources);
— fordobling (som kompensation for nedskæringerne inden for EUGFL, Garantisektionen) af bevillingerne til struktur fondene i løbet af perioden 1988-1993.1 denne forbindel­se blev der fastsat rammer for de forskellige støtteforan­staltninger for producenterne, der skal gennemføres med det formål at fremskynde tilpasningen af landbrugsstruk­turerne (mål 5a) og fremme udviklingen af landdistrikterne (mål 5b);
— the doubling of the sum allocated to the structural funds over the period 1988-1993 (in contrast to the reduction in the EAGGF (Guarantee Section)). In this context, various measures are proposed to facilitate producers' adaptation to the new CAP (Objective 5a), together with aids for the general development of rural areas (Objective 5b).
— en ordning med overgangsstøtte til landbrugsIndkomster (forordning (EØF) nr. 0768/89), der ydes på grundlag af rammeprogrammer udar­bejdet af medlemsstaterne, som skal godken­des af Kommissionen.
To this end, the following schemes have been instituted: — a scheme for direct aids to income (Regulation (EEC) 768/89), to be agreed on in the context of framework programmes drawn up by the Member States and approved by the Commission.
Ordningen omfatter ikke landbrugere, for hvem landbruget ikke er en vig­tig indtægtskilde, og hvis indtægter overstiger et fastsat maksimumsbeløb; støtten skal være de­gressiv og af begrænset varighed;
The scheme does not apply to farmers for whom agriculture is not a major source of income or to those whose income exceeds a certain level; the aids are intended as a transitional measure and will gradually be phased out.
— med henblik på at begrænse udgiftsniveauet for EUGFL, Garantisektionen, udvidelse af de budgetmæssige stabilisatorer til at omfatte næsten alle sektorer og fastlæg­gelse af maksimale garantimængder, ved hvis overskri­delse de institutionelle priser nedsættes, og der bliver tale om finansielt medansvar for landbrugerne.
— schemes for the extensification of production and the conversion of excess production (Regulation (EEC) 1760/87), under which premiums are granted to producers who undertake to reduce their excess production through the application of less intensive cultivation techni ques or by conversion to other products which are not in surplus in the Community.
Stabilisatorer­ne udformes på baggrund af de konkrete produktionsvil­kår for de forskellige produkter.
— extension of the budgetary stabilizers to virtually all sectors, with a view to reducing EAGGF (Guarantee Section) expenditure.
F.eks. er der for korn fastsat en garantitærskel på 160 mio t for høstårene 1988/89 til 1991/92; hvis denne produktionstærskel overskrides, får det to konsekvenser: opkrævelse af en ekstra medansvarsafgift ud fra den procentvise overskri­delse af garantitærsklen (finansielt medansvar) og ned­sættelse af Interventionsprisen ved begyndelsen af det følgende høstår.
Maximum guaranteed quantities (MGQs) are introduced, the exceeding of which is penalized with a reduction in institutional prices and implies the financial coresponsibility of the farmer. The stabilizers vary from product to product according to the specific circumstances involved.
— ordninger vedrørende omstilling og ekstensive­ring af produktionen af overskudsprodukter (for­ordning (EØF) nr. 1760/87), der er baseret på udbetaling af præmier til producenter, der for­pligter sig til at nedsætte produktionen af over­skudsprodukter ved at anvende mindre intensi­ve produktionsformer eller ved at omstille pro­duktionen til områder, hvor der ikke er overpro­duktion inden for Fællesskabet.
For instance, in the case of cereals the MGQ was fixed at 160 million tonnes for each marketing year from 1988/89 to 1991/92; where production exceeds this limit, provision exists for two penalties: pay ment by the farmer, in the same marketing year, of a supplementary levy determined by the amount of excess production (financial coresponsibility) and reduction of the intervention price for the following marketing year.
Som det fremgår, er stabilisatorerne en regnskabsmæs­sig foranstaltning, der har til formål at holde landbrugsud­gifterne inden for visse fastlagte rammer, og ofte tages der ikke hensyn til særlige landbrugsmæssige og økono­miske forhold.
The stabilizers, as should be clear, are conceived as accounting devices whose objective is to contain agricultural support expenditure within certain limits, often with out taking account of agricultural or economic criteria.
— sociostrukturelle foranstaltninger af supplerende art, der har til formål at:
— socio-structural measures of a complementary nature, whose objectives are:
Med undtagelse af ordningerne vedrørende arealnedlæggelse og førtidspensionering, der blev vedtaget af Rådet på samme tidspunkt som stabilisatorerne inden for de fælles markeds­ordninger (25.4.1988), har hverken Kommissionen eller Rådet fremskyndet virkeliggørelsen af Det Europæiske Råds konklu­sioner, hvilket ud fra et sociostrukturelt synspunkt er beklage­ligt for de europæiske landbrugere; men det skyldes muligvis, at gennemførelsen af stabilisatorerne inden for de fælles mar­kedsordninger og begrænsningen af udgifterne inden for EUGFL, Garantisektionen, allerede havde fundet sted.
Still in the socio-structural area, the European Council also stressed, inter alia, the need to ensure a longterm balance in the countryside, to promote cooperation between professions, to encourage the use of agricultural raw materials for non-food purposes and to increase the use of Communityproduced cereals in the manufacture of composite feedingstuffs.
a) bidrage til justering af udbud og efterspørgsel ved hjælp af en begrænsning af det dyrkede areal.
(a) to contribute to the adjustment of supply and demand through a reduction in the cultivated surface.
Til dette formål er der vedtaget: — en ordning vedrørende nedlæggelse af agerjord, »set-aside«, (forordning (EØF) nr. 1094/88).
— a scheme for the set-aside of arable land (Regulation (EEC) 1094/88). This scheme provides for the payment of premiums to farmers who withdraw at least 20% of their land from cultivation over at least five years.
Den­ne ordning omfatter udbetaling af præmier til landbrugere, der i en periode af mindst fem års varighed tager mindst 20% af dyrkningsarealet ud af drift.
Various alternatives are proposed for the land withdrawn from cultivation: non-cultivation, reafforestation, pasturage, non-agricultural use, etc.
Der er forskellige alternative anven­delsesmuligheder for disse jorder, nemlig brak­lægning, tilplantning med skov, udlæggelse til
This may be explained, perhaps, by the fact that the most pressing budgetary requirements, i.e. the institution of stabilizers in the COMs and the reduction in EAGGF (Guarantee Section) expenditure, have already been dealt with.
Den fælles fiskeripolitik — principper og instrumenter II
The Common Fisheries Policy — Principals and Instruments II
— internationale forbindelser — forskningspolitik
— International Relations — Research Policy
Den fælles fiskeripolitik — principper og instrumenter III
The Common Fisheries Policy — Principals and Instruments III
— politik til gavn for forarbejdningsindustrien
— The policy in favour of the processing industry
På grund af de store omvæltninger i denne sektor, nærme­re betegnet oprettelsen i 1989 af en Europæisk Udviklingsog Garantifond for Fiskeriet på initiativ af Europa-Parla­mentet, styrkelsen af adskillige instrumenter i den fælles fiskeripolitik, konsekvenserne på fiskeriområdet af den tyske forening, Uruguay-Runden og andre udviklingsten­denser på området internationale forbindelser osv., må den tidligere udgave revideres gennemgribende for dette kapitels vedkommende.
Note: Due to major evolutions in this sector, namely the creation in 1989 of a European Fisheries Guarantee and Guidance Fund following the initiative of the European Parliament, the reinforcement of several instruments of the Common Fisheries Policy, the consequences for fisheries of the Reunification of Germany, the Uruguay Round and other developments in the field of international relations etc, the previous edition had to be thoroughly revised.
Det meget store arbejde, der er forbundet hermed, er årsag til, at denne opdatering vil blive offentliggjort separat i form af en »HÅNDBOG OM DEN FÆLLES FISKERIPOLITIK", som vil blive udgivet samtidig med »Emneblade om Europa-Parlamentet og Det Europæ­iske Fællesskabs virksomhed«.
Due to the volume of the work involved, this updating will appear in a separate issue in the form of a 'MANUAL ON THE COMMON FISHERIES POLICY' which will be published at the same time as the Fact Sheets on the European Parliament and the Activities of the European Com munity.
Denne håndbog vil indehol­de følgende kapitler:
This manual will include the following chapters:
Fiskeriområdets særlige kendetegn og betydning — argumenter for en fælles fiskeripolitik
The Common Fisheries Policy — Principals and Instruments IV
— harmonisering af lovgivningen — gennemførelse af det indre marked for fiskerivarer
Specific characteristics and importance of fisheries — Reasons for a Common Fisheries Policy
Den fælles fiskeripolitiks faser — Fase I: Fra Rom-Traktaten (25.1.1957) til Rådets fiskeriaftale af 25.1.1983
The stages of the Common Fisheries Policy — Stage I: From the Treaty of Rome (25.01.1957) to the Council Agreement of 25.01.1983
Den fælles fiskeripolitiks faser — Fase II: Fra Rådets aftale af 25.1.1983 til 1992
The stages of the Common Fisheries Policy — Stage II: From the Council Agreement of 25.01.1983 to 1992
Fiskeriet og GATT 10.
Fisheries and GATT 10.
Situationen for fiskeriet i det tidligere Østtyskland
The situation of the fisheries sector in ex-GDR
Udvidelsen af den fælles fiskeripolitik til Middelhavs­området
The extension of the Common Fisheries Policy to the Mediterranean
Den fælles fiskeripolitik — principper og instrumenter I — politik til forvaltning og bevaring af bestandene
— Resource Management and Conservation Policy
R. DEN FÆLLES SKOVBRUGSPOLITIK om Europa-Parlamentet og Det Europæiske Fællesskabs virksomhed«.
R. COMMON FORESTRY POLICY
Denne håndbog vil indeholde følgende kapit­ler:
This manual will include the following chapters: ers:
Principper og instrumenter — foranstaltninger til ud­vikling af skovene i EF
Principles and Instruments — Measures for develop ment of Community Forests
EF-politik til bevarelse af de tropiske skove 4.
Community policy for the safeguarding of the Tropical Forests
RETSGRUNDLAG: I Paris- og Rom-Traktaterne findes der ingen bestemmelser om udformningen af et fællesskabs­system for transportpolitikken. Art.
LEGAL BASIS: the Treaties of Paris and Rome do not lay down specific Community rules in the field of transport policy.
3, litra e, 74 og 75 i EØF-Traktaten forpligter imidlertid Fællesskabets institu­tioner til at indføre en fælles transportpolitik.
However, Articles 3e, 74 and 75 of the EEC Treaty require the Community institutions to establish a common policy in the field of transport.
Derudover indeholderart. 701 EKSF-Traktaten, par. 10,1 den til EKSF-Traktaten knyttede konvention om overgangsbestemmel­serne, samt art. 61 og 75-84 i EØF-Traktaten forskellige regler for en række transportpolitiske spørgsmål.
Moreover, Article 70 of the ECSC Treaty, paragraph 10 of the Convention on the Transitional Provisions of the ECSC Treaty and Articles 61 and 75 to 84 of the EEC Treaty include various provisions relating to questions of transport policy.
blemer, hvis løsning er forudsætningen for et egentligt integreret transportmarked.
tal problems remain to be resolved and are holding up the completion of a true integrated transport market.
Navnlig på beskatningsområdet er resultaterne af Fællesskabets indsats særligt skuf­fende.
The results of Community action on fiscal policy have been particularly disappointing.