natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Formålet med den nye fond er at fremme den økonomiske og so ciale samhørighed og at forberede de medlemsstater, den retter sig mod, til at opfylde de betingelser for konvergens, der er nød vendige for at nå til tredje fase af den Økonomiske og Monetære Union.
The purpose of the fund is to promote social and economic cohesion and to help the Member States at which it is aimed to meet the necessary challenges of convergence to enable them to achieve the third stage of Economic and Monetary Union.
I tabel 10 (* 4.7.14.) vises, at de direkte aktioners omfang i forhold til de samlede aktioner er reduceret (2,5% i 1991 mod 27% i 1989, hvad angår forpligtelsesbevillingerne).
Table 10 (M.7.14) shows that the ratio of direct operations to total operations has declined (from 27% in 1989 to 2.5% in 1991 as regards commitment appropriations).
Den direkte finansiering af individuelle projekter gennemføres nu kun i meget begrænse de tilfælde (pilotprojekter og IMP).
Individual projects are now financed directly only in a very limited number of cases (pilot schemes and I MPs).
Siden reformen af strukturfondene trådte i kraft, er en stigende del af støtten faktisk blevet ydet som samfinansiering i forbindelse med operationelle program mer (40% 11991 mod kun 1% i 1989).
Since the Structural Fund reform came into effect an increasing proportion of aid has been granted in the form of the joint financing of operational programmes (40% of the total in 1991, as against only 1% in 1989).
De indirekte aktioner er lige ledes reduceret — om end i mindre udstrækning end de direkte foranstaltninger — og repræsenterede i 1991 57% af Udviklingssektionens samlede finansiering (forpligtelsesbevillinger) hovedsagelig på grund af den decentralisering, som reformen af strukturfondene i 1988 forudsatte.
Indirect operations have also declined, although to a lesser extent than the direct measures, and in 1991 represented 57% of total Guidance Section funding (commitment appropriations), mainly as a result of the decentralization brought about by the Structural Fund reform in 1988.
TABEL 1 ÅRLIGE BEVILLINGER UNDER EUGFL, UDVIKLINGSSEKTIONEN, TIL FÆLLESSKABSSTØTTERAMMERNE (FSR) FORDELT EFTER MÅL FRA 1989 TIL 1993
TABLE 1 EAGGF GUIDANCE SECTION ANNUAL APPROPRIATIONS FOR COMMUNITY SUPPORT FRAMEWORKS (CSFs) BY OBJECTIVE (1989 - 1993)
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Årsberetning om strukturfondsreformens gennemførelse 1989 (KOM(90) 0516 af 15. november 1990).
Commission of the European Communities: Annual Report on the implementation of the reform of the Structural Funds 1989 (COM(90) 516, 15 November 1990).
TABEL 3 BEVILLINGER TIL MEDLEMSSTATERNE FRA EUGFL's UDVIKLINGSSEKTION OPDELT PÅ MÅL Nr. 1 og 5b FRA 1989 TIL 1993
TABLE 3 APPROPRIATIONS ALLOCATED TO THE MEMBER STATES BY THE EAGGF GUIDANCE SECTION FOR OBJECTIVES 1 and 5b (1989 - 1993)
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Årsberetning om strukturfondsreformens gennemførelse 1989 (KOM(90) 0516 af 15. November 1990).
Commission of the European Communities: Annual Report on the implementation of the reform of the Structural Funds 1989 (COM(90) 516, 15 November 1990).
TABEL 4 UDVIKLINGEN I FSR (OPFØRTE BEVILLINGER, FORPLIGTELSER OG BETALINGER) FRA 1989 TIL 1991
TABLE 4 TRENDS IN CSFs (FUNDING ALLOCATED, COMMITMENTS AND PAYMENTS) (1989-1991) (MECUS, 1989 PRICES)
Forpligtelser 1989­1991
FUNDING ALLOCATED
Opførte bevillinger 1989­1991
COMMITMENTS 1989-1991
1) I % af de afsatte FSR­beløb for 1989­1991.
In % of the amounts allocated to CSFs for 1989-1991.
2) I % af forpligtelserne for 1989­1991.
In % of the commitments for 1989-1991.
Kilde: Årsberetning om strukturfondsreformens gennemførelse 1989 (KOM(90) 0516 af 15. november 1990).
Annual Report on the implementation of the reform of the Structural Funds 1989 (COM(90) 516, 15 November 1990).
TABEL 5 FINANSIELLE OVERSLAG FOR PERIODEN 1993­1999 (FORPLIGTELSESBEVILLINGER)
TABLE 5 FINANCIAL PERSPECTIVE FOR 1993-1999 (COMMITMENT APPROPRIATIONS)
1) Forpligtelserne under mål nr. 5b bør holdes på deres nuværende niveau i forhold til de øvrige mål (nr. 2, 3 og 4) for hele perioden.
The commitments corresponding to Objective 5b must retain their current proportions in relation to the other Objectives (2, 3 and 4) for the entire period of the financial forecasts.
2) Forpligtelserne under mål nr. 5a (bortset fra mål nr. 1­ og 5b­regionerne) bør ikke stige i faktiske priser.
The commitments corresponding to Objective 5a (outside Objective 1 and 5b regions) must not increase in real terms.
Kilde: Konklusioner fra Det Europæiske Råd i Edinburgh (december 1992) (Delors II).
Conclusions of the European Council meeting in Edinburgh, December 1992 (Delors II package).
TABEL 6 UDVIKLINGEN I EUGFL's UDVIKLINGSSEKTIONS FORPLIGTELSESBEVILLINGER OPDELT EFTER MEDLEMSSTAT FRA 1987 TIL 1991
TABLE 6 TRENDS IN EAGGF GUIDANCE SECTION COMMITMENT APPROPRIATIONS BY MEMBER STATE (1987 -1991)
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Årsrapport om Landbrugets stilling i Fællesskabet 1992.
Commission of the European Communities: 1992 Annual Report on the agricultural situation in the Community.
TABEL 7 UDVIKLINGEN I EUGFL's UDVIKLINGSSEKTIONS BETALINGSBEVILLINGER OPDELT EFTER MEDLEMSSTAT FRA 1987 TIL 1990
TABLE 7 TRENDS IN EAGGF GUIDANCE SECTION PAYMENT APPROPRIATIONS BY MEMBER STATE (1987 - 1990)
Bemærk: De tilsvarende tal for betalingerne for 1991 står ikke til rådighed.
Note: The figures for 1991 payments are not available.
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Årsrapporter om Landbrugets stilling i Fællesskabet (1988 til 1992).
Source: Commission of the European Communities: Annual reports on the agricultural situation in the Community, 1988- 1992.
TABEL 8 UDGIFTER FOR EUGFL's UDVIKLINGSSEKTION I % AF LANDBRUGETS SAMLEDE PRODUKTIONSVÆRDI OPDELT EFTER MEDLEMSSTAT FRA 1987 TIL 1991
TABLE 8 RATIO (%) OF EAGGF GUIDANCE SECTION EXPENDITURE TO FINAL AGRICULTURAL PRODUCTION (FAP) BY MEMBER STATE (1987 - 1991)
Bemærk: For værdien af landbrugets samlede produktionsværdi, se 4.7.9, tabel 4.
For the FAP value, see 4.7.9. Table 4.
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Årsrapporter om Landbrugets stilling i Fællesskabet (1988 til 1992).
Commission of the European Communities: Annual reports on the agricultural situation in the Community, 1988 ■ 1992.
TABEL 9 UDVIKLINGEN I UDGIFTERNE FOR EUGFL's UDVIKLINGSSEKTION PR. BEDRIFT OG PR.
TABLE 9 TRENDS IN EAGGF GUIDANCE SECTION EXPENDITURE PER HOLDING.
Bemærk: For antallet af bedrifter, se 4.7.9, tabel 3.
For the number of holdings, see 4.7.9. Table 3.
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Årsrapporter om Landbrugets stilling i Fællesskabet (1988 til 1992).
Commission of the European Communities: Annual reports on the agricultural situation in the Community, 1988 1992.
TABEL 10 UDGIFTER FOR EUGFL's UDVIKLINGSEKTION EFTER FORANSTALTNINGSERNES ART FRA 1989 TIL 1991
TABLE 10 EAGGF GUIDANCE SECTION EXPENDITURE BY TYPE OF OPERATION (1989-1991)
Finansieringsform
COMMITMENT APPROPRIATIONS
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Årsrapporter om Landbrugets stilling i Fællesskabet (1990, 1991 og 1992).
Source: Commission of the European Communities: Annual reports on the agricultural situation in the Community (1990, 1991 and 1992)
DEN FÆLLES FISKERIPOLITIK — GENERELT
THE COMMON FISHERIES POUCY: OVERALL VIEW
BAGGRUND: Fisk er en grundlæggende bestanddel i menneskets ernæring, idet dette levnedsmiddel ud over vitaminer og mi neraler også indeholder proteiner og fedtstoffer.
BACKGROUND: Rsh is a basic part of the human diet, providing proteins and fats, together with vitamins and minerals.
Det er derfor ikke overraskende, at mennesket i årtusinder har fanget og udnyttet fisk, og at fisk udgjorde en vigtig bestanddel i menneskets ernæring allerede før der fandtes landbrug.
It is no surprise, therefore, that man has caught and made use of fish for thousands of years and that fish was an essential part of his diet even before the development of farming.
Ud over den ernæringsmæssige betydning har fisk også en symbolsk betydning i forskellige religioner.
Besides its role as food, fish also has a symbolic function in various religions.
Fisk omtales f. eks. hyppigt i Bibelen og blev an vendt som helligt tegn af de første kristne (det græske ord for fisk, »ICHTYS«, svarer til Kristus' initialer).
It is frequently mentioned in the Bible, for example, and was used as a secret sign by the early Christians (the Greek word for fish "ΙΧΘΥΣ" corresponds to the initials of Christ).
I de ældste tider blev fisk normalt fortæret omgående i rå tilstand, men senere nødvendiggjorde den voksende befolkning gradvis nye konserveringsmetoder som tørring, røgning og saltning. De udnyttede fiskearter kan opdeles i to kategorier, de demersale og de benthiske arter (f. eks. torsk, kulmule, kuller, sej og andre rund- og fladfisk, som lever nær havbunden), og de pelagiske arter (f. eks. sild og bes lægtede arter samt tun, som lever nær overfladen). Mindre fisk har en levetid på 13 år, medens visse større arter har en levetid på over 20 år.
In the distant past fish was usually eaten fresh straight away; later, however, a growing population gradually made it necessary to develop new methods of preservation, such as drying, smoking, and salting.
Mobilitet er et andet af fiskens karakteristika, og nogle arter som f. eks. tun, torsk og hvilling er i høj grad vandrende.
Mobility is a further characteristic of fish; there are certain highly migratory species like tuna, cod and whiting.
om året, men i dag er stigningen meget lille eller udviser endog en negativ tendens på grund af bestandenes formindskelse samt som følge af forurening, spild, ændringer i efterspørgslen og mangelen på rigelige bestande, som man uden vanskeligheder kan drive fangst på og afsætte.
During the 1960s, catches increased at an annual rate of 6%; nowadays the rate of increase is very low or even decreased because of stock depletion, pollution, wastage, changes in demand and a lack of plentiful stocks which are easy to fish and market.
Udviklingslandene har gradvist øget deres fiskeri.
The developing countries have gradually stepped up their fishing activity.
I henhold til FAO's statistikker var deres andel af fangsten i hele verden, der i 1950 udgjorde 27%, i 1977 steget til 46% og i 1989 til 52%.
According to FAO statistics, their share of world catch tonnage rose from 27% in 1950 to 46% in 1977 and 52% in 1989.
Aktuelle tal viser, at halvdelen af de ti største fiskerinationer er lande i den tredje verden.
Recent figures show that half of the ten most important fishing nations are third world countries.
Blandt indu strilandene tegner Japan og det tidligere USSR sig for omkring en femtedel af den samlede fangstmængde (med fangster på henholdsvis 9,3 og 9,2 mio t). De øvrige store fiskerinationer er Kina (verdens førende fiskerination i 1991), Peru, Chile, De Forene de Stater, Indien, Indonesien, Thailand, Sydkorea, Filippinerne, Norge, Canada, Island etc. (* 4.8.1./bil. 1).
In the industrialized world, Japan and the ex-USSR account for around a fifth of total catches (with 9.3 and 9.2 m tonnes respectively).
Udviklingslandene tegner sig for ca. 45% af den samlede eksport I verden, som i 1989 havde en værdi af 32,3 mia US$.
The developing countries account for some 45% of total world exports, which were worth US$ 32.3 billion in 1989.
Industrilandene aftager omkring 90% af den samlede import i verden med EF som den største importør(33% af den samlede import i verden), efterfulgt af Japan og De Forenede Stater (hver ca. 16% af den samlede import i verden).
The industrialized nations absorb about 90% of total world imports, with the European Community being the leading importer (33% of world imports), followed by Japan and the United States (around 16% of world imports in each case).
Til trods for, at fiskeriets bidrag til medlemsstaternes BNP er bes kedent, giver det arbejde til ca. 300.000 fiskere i EF.
Fishing, though accounting for a modest proportion of the Member States' GDP, provides work for approximately 300,000 fishermen in the European Community (EC).
Endvidere skabes der for hvert job på havet mellem 4 og 5 arbejdspladser — og endnu flere i områder, der er afhængige af fiskeri — på land jorden.
Moreover, between 4 and 5 jobs, and even more in fisheries-dependant areas, are created on shore for every job at sea.
Alene i dåsekonservesindustrien er der over 2.000 virk somheder, som tilsammen tegner sig for mere end 110.000 ar bejdspladser, og hvis produktion udgør 4% af værditilvæksten i EF's levnedsmiddelsektor.
The canning industry alone represents more than 2,000 enterprises providing more than 110,000 jobs and producing 4% of the value added of the EC agri-food sector.
Mange af disse virksomheder er kon centreret i geografiske randområder, som også lider under økono misk nedgang og er kendetegnet ved få beskæftigelsesalternativer.
Many of these are concentrated in geographically peripheral regions, which also suffer from economic depression and where there are few employment alternatives.
Spanien er den førende fiskerination i Fællesskabet, og mens Italien og Portugal beklæder henholdsvis anden- og tredjepladsen for så vidt angår antallet af fiskere, er Frankrig og Det Forene de Kongerige førende med hensyn til antallet af ansatte i fiskeindustrien.
Spain dominates the EC fisheries scene, but while Italy and Portugal hold second and third place respectively in terms of the number of fishermen, France and the UK are predominant in terms of fisheries industry employees.
Dette afspejler en mere generel opdeling mellem nord og syd med hensyn til udviklingen inden for forarbejdningsindustrien og hertil knyttede industrier. Mens Portugal har næsten tre gange så mange fiskere som ansatte i fiskeindustrien, er dette for hold mere eller mindre omvendt i Danmark.
This reflects a more general north-south split in terms of the level of development of processing and allied industries; while Portugal has almost three times more fishermen than fisheries industry employees, in Denmark the proportions are more or less reversed.
Spanien er også det land, hvor den del af nettoværditilvæksten, der stammer fra fiske ri, er størst (ca. 3,6 mia ecu (32% af det samlede tal for EF)), efter fulgt af Italien, Frankrig og Danmark (* 4.8.1./bil. 1).
Spain also generates the most net added value from fishing, with some 3.6 billion ECU (32% of the EC total), followed by Italy, France and Denmark (*4.8.1/ANN.1).
Kun knap 100 af de 30.000 kendte fiskearter fiskes regelmæssigt til konsum.
Barely one hundred of the 30 000 known species of fish are fished regularly with a view to human consumption.
Imidlertid har man på grund af befolkningstilvæksten i verden og de mange mennesker, der trues af hungersnød, i stadig højere grad bestræbt sig på at variere, forbedre og øge fangsten.
How­ever, in view of world population growth and the scale of the threat of starvation, increasing efforts have been made to diversify, improve and boost catches.
Den industrielle revolution har haft overordentlig stor betydning for fiskeriet, idet en lang række opfindelser dels har givet mere effektive fangstredskaber, som har gjort det muligt for fiskerfartøjer at drive havfiskeri, dels har effektiviseret forar bejdning, salg og distribution af fisk. Indførelsen af dampkraft som erstatning for vindkraft til fremdrift af fiskerfartøjer er et eksempel herpå.
The "industrial revol­ution" has had an enormous effect on the fishing industry: a whole range of inventions has led to more effective fishing gear, enabling vessels to operate on the high seas, and has made fish processing, marketing and distribution more efficient.
Efter Anden Verdenskrig udfoldedes der store bestræbelser på at modernisere fiskeriet i de lande, hvor man sta dig benyttede traditionelle fangstmetoder, f. eks. Norge, Frankrig og Spanien. Grunden hertil var, at disse lande nu mødte konkurrence fra store fiskerflåder fra det daværende USSR, det daværende DDR og Polen som følge af udbygningen — om end endnu beskeden — af de sydeuropæiske landes fiskerflåder, især Italiens og Grækenlands.
After the Second World War major modernization efforts were made in those countries where traditional fishing was practised, such as Norway, France and Spain, since they faced competition from the large fleets operated by the USSR, the GDR and Poland, and from the expansion - albeit modest at the time - of the fleets operated by Southern European countries, in particular Italy and Greece.
Formålet var at afhjælpe efterkrigstidens fødevaremangel, især i betragtning af, at fiskebestandene var uhyre store, fordi der praktisk taget ikke var blevet drevet fiskeri i årene 1939-1945.
The objective was to ease post-war food shortages, particularly in view of the fact that fish stocks were at a very high level because there had been virtually no fishing from 1939 to 1945.
Man ændrede derfor trawlerne, således at de kunne forblive på havet i flere måneder ad gangen og behandle og nedfryse fangsten om bord.
Trawlers were therefore modified to enable them to remain at sea for several months at a time, in order to handle and freeze catches on board.
Udviklingen af motorer og styresystemer, anvendelsen af hydrauliske spil og ekkolod (til lodret søg ning) eller sonarer (til vandret søgning) samt nye navigationsinstrumenter bidrog til at øge fangstaktiviteten og effektiviteten.
The developments in engine and steering system design, the use of hydraulic winches and echo sounders or sonar (for vertical and horizontal searching respectively) and also new navigating equipment helped to boost fishing activity and the efficiency of the new industry.
Re sultatet var en tredobling af den samlede fangst i verden mellem 1948 og 1968.
The result was a tripling of the total world fish catch between 1948 and 1968.
De alt, alt for store fangster I 1960'erne og begyndelsen af 1970'erne førte til et sammenbrud inden for man ge dele af fiskeriet og gjorde det klart, at der var behov for øjeblik kelige foranstaltninger til beskyttelse af fiskebestandene.
The colossal surplus volume of catches in the 1960s and early 1970s resulted in the collapse of many fishing activities and made it obvious that urgent measures to protect fish stocks were called for.
I 1992 ansloges den samlede fangst af alle arter i Fællesskabet til 6,5 mio t (akvakultur ikke medregnet), hvilket gjorde EF til en af verdens fem største fiskerimagter.
The total Community catch for all species, was estimated at 6.5 million tonnes in 1992 (not including aquaculture), placing the EC within the first five world fishing powers.
Til trods for, at dette udgør en betydelig stigning set i forhold til de 1,7 mio t, der fangedes i 1970, stiger efterspørgslen efter fiskeprodukter hurtigere.
Despite the fact that this represents a considerable rise from the 1.7 million tonnes produced in 1970 the demand for fish products is rising faster.
Danmark, Spanien, Det Forenede Kongerige og Frankrig tegner sig for om kring tre fjerdedele af de samlede fangster i EF.
Denmark, Spain, UK and France account for about three-quarters of the total EC catch.
Fællesskabets fiskeri kan ikke holde trit med efterspørgslen, og importen er derfor stigende (4,9 mio t i 1992 i sammenligning med 3,5 mio t i 1988), hvilket giver et stadig større handelsunderskud (2,66 mia ecu i 1985 og over 6 mio ecu i 1992).
The EC fishing industry cannot keep up with demand and, therefore, imports are rising (4.9 million tonnes in 1992 as against 3.5 million tonnes in 1988), creating an ever increasing trade imbalance (2,660 MECUS in 1985, more than 6,000 MECUS in 1992).
Med undtagelse af Irland er alle medlemsstaterne nettoimportører. portører.
Of these imports, more than half come from developing countries, most of which benefit from a system
Den fælles fiskeripolitik har samme oprindelse som den fælles landbrugspolitik — dvs. artikel 38-43 i Rom-Traktaten (1957) — men det er fra et biologisk, teknisk, økonomisk, socialt og politisk synspunkt blevet stadig klarere, at fiskerisektoren har sine egne helt særlige karakteristika.
The Common Fisheries Policy (CFP), has similar origins to the Common Agricultural Policy (CAP) - i.e. Articles 38-43 of the Treaty of Rome (1957) - but it has become increasingly evident that from biological, technical, economic, social and political points of view, the fisheries sector has very distinct features.
Det tog imidlertid en rum tid, inden der kunne iværksættes en særskilt og sammenhængende politik med henblik på fastsættelsen af bestemmelser for »Det Blå Euro pa«.
It was some considerable time, however, before a separate and coherent policy for the regulation of "Blue Europe" came into force.
På basis af Rom-Traktaten er formålet med den fælles fiskeri politik at sikre en stabil indkomst for fiskerne og de ansatte i fiskeindustrien — ¡sær i områder, som er særlig afhængige af fiskeri — at sikre forbrugerne rimelige priser på fiskeprodukter og at dra ge omsorg for en ansvarsfuld forvaltning af det marine miljø, hvor ved der må findes en balance mellem en rationel udnyttelse af be standene og deres bevarelse på grundlag af pålidelige råd fra vi denskabelig side. Det var imidlertid først i 1970, at Rådet udstedte retsakter, hvormed der oprettedes fælles markedsordninger for fiskeprodukter og iværksattes en EF-strukturpolitik for fiskerisektoren.
On the basis of the Treaty of Rome the aims of the CFP are: to ensure a stable income for fishermen, and those employed in fish processing, especially for those from areas particularly dependent on the sector; to ensure an affordable supply of fish products for the consumer; and to provide responsible management of the marine environment, striking a balance between rational exploitation of stocks and their conservation, determined by reliable scientific advice.
Tæt i kølvandet på disse foranstaltninger fulgte forhandlingerne om Det Forenede Kongeriges, Irlands og Danmarks tiltrædelse af EF i 1972, hvor fiskeri spillede en betydelig rolle.
These measures were closely followed by the negotiations towards entry of the United Kingdom, Ireland and Denmark to the EC in 1972, in which fisheries played a significant role.
Resultatet blev, at man fjernede sig fra det i Rom-Traktaten fastlagte princip om fri adgang til farvandene, idet grænsen for kystfiskerirettighederne udvidedes fra seks til tolv sømil, en grænse der har været gældende lige siden.
This resulted in a move away from the principle, enshrined in the Treaty of Rome, of freedom of access to waters in extending coastal fishing rights from six to twelve miles, which has been upheld ever since.
1), hvormed der indførtes en helt ny fælles fiskeripolitik.
1), establishing the new generation CFP.
Med den ne nye politik stadfæstedes opretholdelsen af 12-sømile-grænsen.
This entrenched the commitment to 12 mile exclusion zones, established the concept of relative stability and provided for conservatory management measures with a new element based on Total Allowable Catches (TACs) and quotas (*4.8.2).
Desuden indførtes princippet om relativ stabilitet, og der fastsattes bestemmelser om bevarelsesforanstaltninger på grundlag af samlede tilladte fangstmængder (TAC) og kvoter (* 4.8.2.).
It was envisaged that the policy would remain in force for an initial period of ten years, with a review of the situation in 1992, and then a renewal for a further ten years, until 2002.
Det var planen, at den vedtagne politik indledningsvis skulle gælde i en periode på ti år, idet den skulle tages op til forny et overvejelse i 1992, hvorefter den ville blive videreført i endnu en tiårig periode, dvs. indtil 2002.1 overensstemmelse med den ne bestemmelse, som er fastlagt i artikel 8 i ovennævnte forord ning, påbegyndtes midtvejsundersøgelsen i december 1990, hvor Kommissionen forelagde Rådet og Europa-Parlamentet en meddelelse om dette emne (SEK(90) 2244 af 30.11.1990).
In accordance with this stipulation, laid down in Article 8 of the aforementioned regulation, the mid-term review was launched in December 1990 when the Commission submitted a report to the Council and the European Parliament on this subject, (SEC(90) 2244 of 30.11.90).