natgillin/translations-raw huggingface dataset:
FREMTIDSPERSPEKTIVER: I EFA er det fastsat, at med­lemsstaterne fem år efter Aktens ikrafttræden undersøger, om der er grund til at tage traktatbestemmelserne om Det Europæiske Politiske Samarbejde op til revision.
OUTLOOK: In the Single European Act the Member States agreed to consider, five years after the Act's entry into force, whether any revision of the provisions on European cooperation on foreign policy was required.
Europa-Parlamentet: Selv om medlemsstaterne i henhold til bestemmelserne i EFA erklærer sig rede til at inddrage EP snævert i EPS, inddrages Parlamentet reelt i mindre grad end Kommissionen.
The European Parliament (EP): Although, under the pro visions of the Single European Act, the Member States are supposed to ensure that the EP is closely associated with European Political Cooperation, it is in fact less directly involved than the Commission.
Formandskabet underretter regelmæssigt Europa-Parla­mentet om udenrigspolitiske emner, som behandles inden for rammerne af det politiske samarbejde, og påser, at der i disse drøftelser tages behørigt hensyn til Europa-Parla­mentets synspunkter.
The Presidency regularly informs the EP of the foreign policy issues which are being examined within the frame work of EPC and must ensure that the views of the EP are duly taken into consideration.
For det første forelægger forman­den for udenrigsministrene i Europæisk Politisk Samarbej­de Parlamentet en årlig beretning om de fremskridt, der er gjort i det forløbne år, og de planlagte aktiviteter.
First the President-in-Office of the Foreign Ministers makes an annual oral report to the EP — which debates it — on the progress made during the year and on action proposed.
Denne beretning behandles under en debat. For det andet mødes EP's Politiske Udvalg med formanden for udenrigsmini­strene under kvartalsvise møder for at blive underrettet om
Secondly, the EP's Political Affairs Committee holds quarterly colloquies with the President-in-Office of the Foreign Ministers who briefs com mittee members on the Ministers' latest discussions and answers their questions.
Med den afgørelse, der blev truffet af Det Europæiske Råd i Dublin den 26. juni 1990, om før årets udgang at indkalde til en regeringskonference om oprettelse af en politisk uni­on ud over Den Økonomiske og Monetære Union og lade medlemsstaterne ratificere traktatbestemmelserne herom før udgangen af 1992 er der nu skabt grundlag for en virkelig inddragelse af udenrigs- og sikkerhedspolitikken i EF-institutionernes beføjelser og aktiviteter.
With the decision of the European Council in Dublin of 26 June 1990 to convene a governmental conference on the establishment of a political union, in addition to economic and monetary union, and to have the relevant treaty provisions ratified by the Member States before the end of 1992, things are set for the inclusion of foreign and security policy in the powers and activities of the Community institutions.
Forarbejdet hertil er indledt, og Kommissionen, Parlamentet og Rådet bestræber sig på at opstille hensigtsmæssige planer.
The necessary preliminary work has been started, and the Commission, the EP and the Council are endeavouring to develop the appropriate proposals.
Efter EP's opfattelse drejer det sig først og fremmest om at komme bort fra det hidtidige regeringssamarbejde og den uforpligtende samordning af de nationale synspunkter, der som regel er begrænset til fælles erklæringer, og få gjort EPS til en integreret del af Fællesskabet og dermed jævne vejen for en juridisk forpligtende EF-udenrigs- og sikker­hedspolitik med fuld deltagelse af Europa-Parlamentet.
The EP's chief concern is to get away from the current practice of intergovernmental cooperation and the non-binding coordination of national positions, which is mainly confined to joint declarations; instead, it wishes to draw EPC fully into the Community framework and clear the way for a legally binding foreign and security policy with full involvement of the EP.
KONFERENCEN OM SIKKERHED OG SAMARBEJDE I EUROPA (CSCE) udbygge samarbejdet inden for alle områder og endelig sikre en snæver associering mellem Det Europæiske Fæl­lesskab og de øvrige CSCE-medlemsstater.
THE CONFERENCE ON SECURITY AND COOPERATION IN EUROPE (CSCE) that is to say definition of the general principles of democracy in Europe as a whole, consolidation of the principles of constitutionality, intensification of cooperation in every area and measures to ensure close cooperation between the European Community and the other CSCE member countries.
HISTORISK TILBAGEBLIK: Allerede i 1954 fremsatte USSR forslag om afholdelse af en konference om sikker­hed og samarbejde i Europa (CSCE).
BACKGROUND: the proposal to hold a Conference on Security and Cooperation in Europe (CSCE) was first made in 1954 by the Soviet Union.
I 1964 fremkom den polske premierminister, Rapacki, med nye forslag, men først i 1969 indledte NATO-landene og Warszawapagtlandene indgående drøftelser om afholdelse af en sådan konference.
In 1964 the Polish Prime Minister, Mr Rapacki, made new proposals but it was not until 1969 that the NATO and Warsaw Pact countries commenced detailed discussions on the holding of such a conference.
11972-73 begyndte konferencens første fase med de ind­ledende multilaterale samtaler i Helsinki.
In 1972/73, the first phase of the conference, involving multilateral preparatory talks, opened in Helsinki.
Den afsluttedes med en aftale om tilrettelæggelse af anden fase. Under denne førtes indgående forhandlinger i Genève fra 1973 til 1975.
It ended with an agreement on the organization of the second phase, which was held in Geneva between 1973 and 1975 and comprised intensive negotiations.
De ledte frem til tredje runde, vedtagelsen af slutak­ten fra Helsinki-konferencen; denne fandt sted i juli 1975.
This was followed by a third phase, in Helsinki in July 1975, at which the Final Act of the Conference was adopted.
CSCE's MAL: Grundlaget for CSCE er det overordnede mål gennem politiske, militære, økonomiske, kulturelle og humanitære overenskomster at mindske risikoen for en militær konfrontation i Europa og at virke for et konstruktivt samarbejde mellem staterne i Europa.
OBJECTIVES OF THE CSCE: the fundamental objective of the CSCE is to reduce the risk of a military confrontation in Europe by means of political, military, economic, cultural and humanitarian agreements and to promote constructive cooperation between the states of Europe.
Slutakten blev undertegnet af repræsentanterne for 35 deltagerlande. Disse var i det store og hele opdelt i tre grupper:
The Final Act was signed by the representatives of 35 participating countries.
— De vestlige lande, herunder De Tolv, USA og Canada;
— the West, including the Twelve, the United States and Canada;
— østlandene, herunder USSR og de europæiske Warsz­awapagt-lande;
— the East, including the USSR and the European War saw Pact countries;
— de »neutrale og alliancefri lande«, herunder Sverige, Finland, Schweiz og Jugoslavien (Albanien er ikke med i CSCE, men gav i foråret 1990 udtryk for, sin interes­se i at deltage).
— the 'neutral and non-aligned' countries, including Sweden, Finland, Switzerland and Yugoslavia. (Although it does not belong to the CSCE, in Spring 1990 Albania expressed an interest in joining).
Slutakten er opdelt i tre afsnit:
The Final Act is divided into three sections:
CSCE's UDVIKLING: Den første opfølgningskonference, hvis afholdelse fastsattes i Helsinki-slutakten, fandt sted i Beograd fra oktober 1977 til marts 1978.
FURTHER DEVELOPMENTS: The first Followup Meeting, for which provision had been made in the Helsinki Final Act, was held in Belgrade between October 1977 and March 1978.
Den havde til formål at overvåge iværksættelsen af slutaktens bestem­melser i alle deltagerlandene og tilstræbe samstemmighed om de udestående problemer og midlerne til deres løsning.
The purpose of the meeting was to monitor the implementation of the Final Act in each of the participating countries and to try to reach a consensus on the problems outstanding and ways of solving them.
Vesten og en række neutrale og alliancefri lande forsøgte ¡sær at opfordre landene i Østeuropa til at gøre en indsats på det humanitære område (kurv III), idet de specielt understregede nødvendigheden af at undersøge, om slu­taktens bestemmelserne om menneskerettigheder blev overholdt i landene i Østeuropa.
The West and some neutral and non-aligned countries sought to per suade the Eastern European countries to take action in the humanitarian field (third basket), stressing in particular the need to fulfil the provisions of the Final Act concerning respect for human rights in the Eastern European coun tries.
Endvidere blev man enig om at afholde en anden opfølgningskonference i Madrid i november 1980 samt yderligere tre møder mellem sagkyn­dige i 1978 og 1979 inden for rammerne af evalueringsproceduren.
It was also decided to hold a second Followup Meeting in Madrid in November 1980 and to hold three further meetings of experts in 1978 and 1979 as part of the evaluation procedure.
Madrid-konferencen trådte sammen mellem no­vember 1980 og juli 1983.
The Madrid Meeting was held between November 1980 and July 1983.
Selvom spændingerne mellem Øst og Vest klart voksede i dette tidsrum, blev konferen­cen afsluttet med et indholdsrigt slutdokument. I dette dokument blev der givet udtryk for beklagelse over, at de internationale forbindelser var blevet forværret siden kon­ferencen i Beograd i 1977, samt for nødvendigheden af at skaffe et nyt grundlag for tillid mellem deltagerstaterne.
Despite the marked increase in tension between East and West during this period, the meeting ended with a substantial concluding document, which expressed regret at the deterioration in international relations since the Belgrade meeting of 1977 and stressed the need to create a new basis of confidence between the participating states.
Signatarstaterne bekræfter i slutakten, at det for at nå dette mål er deres hensigt gennem konkrete foranstaltnin­ger at omsætte Helsinki-aktens ord i gerning.
To this end the signatory states affirmed in this document their intention to take positive steps to implement the provisions of the Helsinki Act.
Endvidere blev man i Madrid enig om at afholde en tredje opfølgnings­konference samt nogle særlige møder om enkelte aspekter af de tre »kurve«.
It was also decided to hold a third Followup Meeting in Vienna, starting on 4 November 1986, and to convene various special sessions on individual aspects of the three 'baskets'.
a) Principper for forbindelserne mellem staterne (kurv ")
(a) Principles guiding relations between states ('bas ket one')
Det drejer sig bl.a. om grænsernes ukrænkelighed, ikkeindgriben i indre anliggender og opfyldelse af forpligtelser i henhold til folkeretten; kurv I fastsætter i øvrigt »tillidsskabende foranstaltninger« (bl.a. forudgående underretning om store militære manøvrer).
These relate in particular to the inviolability of frontiers, non-intervention in internal affairs, fulfilment of obligations under international law; the first basket also provides for confidence-building measures (including prior notification of major military manoeuvres).
b) Samarbejde på det økonomiske, videnskabelige og teknologiske område samt på miljøområdet (kurv II)
(b) Cooperation in economic affairs, science and tech nology and the environment ('basket two')
Denne kurv vedrører samhandelen og det handelspolitiske og industrielle samarbejde. Dette samarbejde omfatter f.eks. ydelse af teknisk bistand fra de vestlige lande til landene i Østeuropa i form af knowhow inden for den avancerede industriteknik mod østlandenes køb af vestlige produkter.
This basket concerns trade and commercial industrial cooperation, for example, the granting of Western techni cal aid to Eastern European countries in the form of advanced industrial know-how, in exchange for purchases of Western products by the Eastern countries.
c) Samarbejde på det humanitære og andre områder (kurv III)
(c) Cooperation in humanitarian and other fields ('bas ket three')
Den seneste CSCE-opfølgningskonference fandt sted i Wien fra november 1986 til januar 1989.
The last CSCE Followup Meeting was held in Vienna between November 1986 and January 1989.
Denne konference blev en succes, og den blev afsluttet med et omfangsrigt slutdokument, som er en bekræftelse og udbygning af de tidligere trufne aftaler under alle tre kurve.
The Concluding Document from the meeting reaffirmed and consolidated previous agreements on all three 'baskets'.
Navnlig aftaler­ne vedrørende kurv III er en klar forbedring af de hidtil gældende aftaler. Dette gælder for en række forpligtelser til overholdelse af de grundlæggende rettigheder og men­neskerettighederne (beskyttelse af mindretal, trosfrihed, udrejsefrihed osv.).
The agreements reached on the third basket, in particular, was a distinct improvement on the earlier position, comprising a number of commitments on human rights such as the protection of minorities, freedom of religion, the freedom to leave one's country, and so on.
Med hensyn til kurv II blev der indgået nye aftaler om udbygning af det industrielle, videnskabeli­ge og miljøpolitiske samarbejde.
On the second basket, new agreements were concluded on the strengthening of industrial, economic and environmental cooperation.
Angående den europæ­iske sikkerhed (kurv I) blev de allerede aftalte principper bekræftet og til dels udbygget, og desuden blev der ved­taget forhandlingsmandater vedrørende yderligere tillidsog sikkerhedsskabende foranstaltninger mellem de 35 del­tagerlande samt med henblik på forhandlinger om konven­tionelle styrker i Europa.
On European security matters (the first basket) agreed principles were reaffirmed and partly extended, while new negotiating mandates were adopted for additional confidence and security-building measures to be agreed between the 35 participating countries and for talks on Conventional Forces in Europe (CFE).
Denne kurv angår navnlig familiesammenføring, ægteskab mellem borgere i Vest- og Østeuropa, udvikling af turisme i Østeuropa, større udbredelse af information (f.eks. ved indførsel af vestlige aviser og tidsskrifter i Østeuropa), forbedring af journalisters arbejdsvilkår samt udveksling på det kulturelle område og på uddannelsesområdet.
This basket relates in particular to the reunification of families, marriages between citizens of Western Europe and Eastern Europe, the expansion of tourism in the East, improved access to information (e.g. the import of Western newspapers and magazines into the East), better working conditions for journalists, and cultural and educational exchanges.
Den politiske omvæltning i Mellem- og Østeuropa har I begyndelsen af 1990'erne givet CSCE-processen et nyt mål.
Following the upheavals in Central and Eastern Europe, the CSCE has acquired a fresh dimension at the beginning of the nineties.
Nu drejer det sig ikke mere først og fremmest om at forebygge konflikter og sikre de grundlæggende rettighe­der og menneskerettighederne i alle Europas stater, men om — på grundlag af de opnåede resultater — at tilrette­lægge freden, dvs. at udarbejde retningslinjer for et demo­kratisk samlet Europa, konsolidere retsstatsprincipperne,
Priority must no longer be given to the prevention of conflict and the protection of fundamental and human rights in all European states but to the con struction of peace on the basis of what has been achieved,
Konferencen om Tillids- og Sikkerhedsskabende For anstaltninger i Europa anses for at være en af de vigtigste af disse specialkonferencer i den seneste tid. Arbejdet påbegyndtes den 17. januar 1984 i Stockholm.
The most important of these recent special meetings is the meeting on confidence- and security-building measures and disarmament in Europe, which opened in Stock holm on 17 January 1984.
Efter inten­sive forhandlinger lykkedes det i september 1986 at få vedtaget et slutdokument, som indeholdt grundlæggende og bindende regler om varsling, overvågning og begræns­ning af militære aktiviteter i Europa.
In September 1986 after intensive negotiations, agreement was reached on a concluding document containing substantial and binding provisions on the prior notification, observation and restriction of military manoeuvres in Europe.
CSCE-ekspertkonfe-rencerne i 1985 og 1986 om henholdsvis menneskerettig­heder og grundlæggende rettigheder (Ottawa, 1985) og menneskelig kontakt (Bern, 1986) gav derimod ingen kon-
In contrast, the CSCE meetings of experts held in 1985 and 1986 on human rights and basic
PE 140.600 krete resultater på grund af uovervindelige forskelle navn­lig mellem USSR's og USA's standpunkter.
freedoms (Ottawa, 1985) and human contacts (Berne, 1986) produced no tangible results owing to unbridgeable differences, primarily between the USSR and the USA.
FREMTIDSPERSPEKTIVER: Den næste ordinære CSCE-opfølgningskonference finder sted i Helsinki fra den 24. marts 1992.
OUTLOOK: The next CSCE Followup Meeting is scheduled to start on 24 March 1992 in Helsinki.
Man må imidlertid gå ud fra, at der allerede før dette tidspunkt vil ske en institutionalisering af CSCE-pro-cessen, da det ser ud til, at der er ved at være enighed herom i Øst og Vest.
But it may be safely assumed that the CSCE process will be institution alized before then, especially in view of the emerging East-West consensus on the matter.
I tilslutning til forslagene fra Det Europæiske Råd i Dublin (juni 1990) overvejes det således at fastlægge bestemmelser for regelmæssige møder mel­lem stats- og regeringscheferne og udenrigsministrene, hyppigere afholdelse af opfølgningsmøder og etablering af et forvaltningssekretariat.
In accordance with the proposals of the European Council in Dublin (June 1990), arrangements for regular meetings of heads of state and government and foreign ministers, more frequent followup meetings and the creation of an administrative secretariat are on the cards.
Disse foranstaltninger vil mulig­vis blive suppleret med etablering af særlige agenturer, f.eks. til nedrustningskontrol, konfliktforebyggelse og kon­solidering af sikkerhedsstrukturerne i det samlede Europa.
These measures may be supplemented by the formation of special agencies, for example, for monitoring arms control, conflict-avoidance and the con solidation of pan-European security structures.
Det overvejes desuden for øjeblikket, hvorledes samarbej­det mellem CSCE, EF og Europarådet kan styrkes. En styrkelse af disse relationer skulle også tjene til aktivt at inddrage parlamentariske forsamlinger i løsningen af de udvidede CSCE-opgaver.
Consideration is also being given to strengthening the cooperation between the CSCE, the EC and the Council of Europe, partly with the aim of ensuring the active participation of parliamentary bodies in the wider work of the CSCE.
I marts 1989 indledtes i Wien forhandlingerne om de under opfølgnlngskonferencen i Wien aftalte specialkonferencer om tillids- og sikkerhedsskabende foranstaltninger mellem de 35 deltagerlande samt om nedtrapningen af de konven­tionelle styrker i Europa (mellem de 21 medlemmer af NATO og Warszawapagten).
Talks between the 35 participating countries on the special conferences on fresh confidence and security-building measures and reductions in conventional forces in Europe (between the 21 members of NATO and the Warsaw Pact) opened in Vienna in March 1989.
Forhandlingerne forventes afsluttet inden CSCE-topmødet i Paris den 19. november 1990, således at der her kan undertegnes en vidtrækken­de sikkerheds- og nedrustningsaftale.
It is anticipated that the talks will have reached a successful conclusion in time for the CSCE special conference in Paris on 19 November, so that far-reaching security and disarmament agreements can be signed.
Hertil hører en folke­retlig løsning på de udenrigs- og sikkerhedspolitiske aspekter ved Tysklands forening samt et udbygget samar­bejde mellem de militære alliancer og vidtrækkende kon­ventionelle nedrustningsforanstaltninger.
These will include provisions under interna tional law covering the external and security aspects of German unification, greater cooperation between the military alliances and significant measures to cut conventional arms.
Efter afslutnin­gen af de første forhandlinger om konventionel nedrust­ning er der planer om at indkalde endnu en nedrustningskonference, der blandt andet skal behandle troppenedskæringer og atomare nedrustningsforanstaltninger.
On conclusion of the first CFE talks another disarmament conference is scheduled to discuss cuts in troop strengths and nuclear disarmament measures.
An­dre specialkonferencer, som er aftalt i slutakten fra konfe­rencen i Wien, skal behandle miljøbeskyttelse (Sofia, okto­ber 1989), økonomisk samarbejde (Bonn, marts 1990), Middelhavspolitik (Mallorca, september 1990), fredelig konfliktløsning (Valletta, januar 1991).
Other spe cial conferences agreed in the Vienna Document cover protection of the environment (Sofia, October 1989), economic cooperation (Bonn, March 1990), Mediterranean policy (Mallorca, September 1990), and the peaceful settle ment of conflicts (Valletta, January 1991).
Endvidere var der enighed om at afholde en specialkonference i 3 dele om indholdet af kurv III (Paris, maj 1989; København, juni 1990; Moskva, september 1991).
In addition, a three-stage special conference on the contents of the third basket was agreed (Paris, May 1989; Copenhagen, June 1990; Moscow, September 1991).
Særlig opmærksomhed fortjener resultaterne af Konferencen om Økonomisk Samarbejde i Bonn og Menneskerettighedskonferencen i København i juni 1990.
Several resolutions adopted in recent years show that the EP views the CSCE process as a particularly suitable vehi cle for détente, and hence an effective means of ensuring world peace.
I slutdokumentet fra Bonn-konferencen forpligter alle 35 deltagerlande sig til at anerkende den sociale markedsøko­nomis principper som grundlag for et bredt samarbejde samt til at udvikle og sprede de økonomiske forbindelser.
This is one reason why the EP has repeatedly called on the Member States to participate in the CSCE negotiations as a Community and to put forward joint proposals on the implementation of human rights, closer cultural, environmental, economic and scientific cooper ation between East and West, and the promotion of détente and disarmament.
I slutdokumentet fra København enedes deltagerlandene om at anerkende visse fælles demokratiske retsstatsprin­cipper som f.eks. frie valg, flerpartisystem, beskyttelse af nationale og religiøse mindretal.
Parliament has also expressed support for the institutionalization of the CSCE process and the development of pan-European security structures within the CSCE.
Det har i den forløbne tid vedtaget en række beslutninger om denne konference, hvori det kræver anvendelse af alle dele af Helsinki-slutak­ten.
It is worth emphasizing the results achieved by the Bonn conference on economic cooperation and the Copenhagen human rights conference of June 1990.
Ikke mindst af denne grund har EP gentagne gange opfordret medlems­staterne til at optræde samlet under CSCE-forhandlinger-ne og fremsætte fælles forslag vedrørende respekt for menneskerettighederne, øget samarbejde på tværs af alliancerne inden for områderne kultur, miljø, økonomi og forskning samt fremme af afspænding og nedrustning.
In the concluding document of the Bonn conference all 35 participating countries undertake to recognize the principles of the social market economy as the basis of wide-ranging cooperation and the development and diversification of economic relations.
Endvidere har Parlamentet gjort sig til talsmand for en institutionalisering af CSCE-processen og udvikling af fæl­les europæiske sikkerhedsstrukturer inden for rammerne af CSCE.
In the Copenhagen final document, the participating states agreed to recognize the common prin ciples underlying the democratic state under the rule of
MENNESKERETTIGHEDERNE I VERDEN
HUMAN RIGHTS IN THE WORLD
1989, den fortsatte forværring af menneskerettighedssi­tuationen i Israels besatte områder, de tragiske begivenhe­der på Tiananmen-pladsen i Kina samt henrettelsen af Farzad Bazoft i Irak.
Many steps have been taken throughout the world but they have obviously not been publicized until circumstances have permitted in order to ensure that they made an impact on the governments concerned.