natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De unge, der udgør mindre end 20% af den samlede erhvervsaktive befolkning, tegner sig således for mere end 35% af den registrerede arbejdsløshed I EF (se tabel).
Young people thus represent over 35% of those registered as unemployed in the Community, whereas they make up 20% of the total working population (see Table).
Den Europæiske Socialfond: Det er først og frem mest de enkelte medlemsstater, der er ansvarlige for at søge løsninger på ungdomsarbejdsløshedsproblemet.
The European Social Fund: finding solutions to the problem of unemployment among young people is primarily the responsibility of the Member States.
Imidlertid bidrager Fællesskabet gennem Den Europæiske Socialfond (ESF) til finansieringen af de foranstaltninger, der gennemføres i medlemsstaterne, foranstaltninger, der ofte ikke ville være blevet gen nemført uden bidrag fra ESF.
Nevertheless, through the European Social Fund (ESF), the Community contributes to the financing of measures in the Member States that could otherwise not be taken.
Netop på grund af den stigende ungdomsarbejdsløshed blev det ved reformen af ESF i 1983 besluttet at mindst 75% af de disponible bevillinger skulle afsættes til fremme af beskæftigelsen af unge under 25 år.
It is precisely because of the increase in unemployment among young people that in 1983, when the ESF was reformed, it was decided to devote at least 75% of the appropriations available to promoting the employment of young people under 25.
I 1987 blev der forpligtet 2 361 mio ecu til fordel for unge under 25 år, heraf mere end 1 mia til ugunstigt stillede regioner.
In 1987 appropriations for young people under the age of 25 amounted to ECU 2 361 million, including more than one billion for the less favoured regions.
Blandt disse foranstaltninger, der finansieres over Socialfonden, finder man foranstaltninger for faglig uddannelse af unge under 18 år af en varighed på mindst 800 timer med praktisk erhvervserfaring på mindst 200 timer.
The measures funded by the Social Fund include vocational training courses of persons under the age of 18 of at least 800 hours including at least 200 hours of work experience.
Kommissionen har afsat 488 mio ecu til sådanne foranstaltninger.
The Commission has provided ECU 488 million for this.
Aktioner til fordel for langtidsledige (over 12 måneder) finansieres med et beløb på 490 mio ecu.
Funding for action to assist the longterm (more than 12 months) unemployed amounts to ECU 490 million.
ÅRSAGER: Baggrunden for, at de unge er uforholdsmæssigt hårdt ramt af arbejdsløsheden, skal søges i følgende faktorer: en kraftig stigning i antallet af erhvervsaktive, hvilket skyldes, at flere kvinder er kom met ud på arbejdsmarkedet i alle medlemsstaterne, det forhold, at aldersgruppen mellem 30 og 50 år dominerer inden for en række sektorer, et fald i den frivillige erhvervsmobilitet blandt voksne og en stigning i de ikke-varige arbejdspladsers andel.
CAUSES: The reasons for the longterm disproportionate effect of unemployment on young people are to be found in the following factors: an appreciable rise in the size of the population of working age, due mainly to a higher labour force participation rate among women in all Member States, concentration of the 30—50 age group across a number of sectors of the economy, less voluntary adult occupational mobility and an increase in the proportion of non-permanent jobs.
I forhold til situationen i 1985 kan der konstateres en let forbedring i de unges beskæftigelsesforhold, så selv om Fællesskabet og medlemsstaterne ikke har gjort en voldsom fælles indsats mod arbejdsløsheden, er der dog sket en forrykkelse henimod bekæmpelsen af langtidsledigheden.
There has been a slight improvement in youth employment since 1985. Hence, although the Community and its Member States have not slackened their efforts in the fight against unemployment, the emphasis has shifted somewhat towards longterm unemployment.
Denne form for arbejdsløshed skyldes en utilstrækkelig jobskabelse, den Industrielle og regionale koncentration af strukturelle og teknolo giske ændringers virkning og at arbejdsformidlingen og de sociale sikringsordninger ikke nødvendigvis yder den nødvendige bistand til genansættelse.
This form of unemployment stems from not enough new jobs, the industrial and regional concentration of the effects of structural and technological change and the fact that the labour market and the social security systems are not organized in such a way as to facilitate redeploying workers.
Andre EF-retsakter vedrørende fremme af beskæftigelse og uddannelse: Rådets, Kommissionens og Par lamentets interesse har i de seneste år været koncentreret omkring en beskæftigelsespolitik, der kunne nedbringe arbejdsløsheden, herunder ungdomsarbejdsløsheden.
Other Community legal acts concerning the promotion of employment and training: in recent years, the main concern of the Council, the Commission and the European Parliament (EP) has been to devise an employment policy that will reduce unemployment, including unemployment among young people.
Der er blevet lagt særlig vægt på at skabe nye jobmuligheder:
The emphasis has been mainly on the creation of new job opportunities:
— gennemførelse af programmer, der skal lette overgangen fra skolen til erhvervslivet gennem afprøvning af fornyende erhvervsforberedelsestiltag i skolerne.
— the implementation of programmes to improve the preparation of young people for work and to facilitate their transition from education to working life.
Denne resolution skabte grundlaget for gennemførelse af det andet EF-forsøgs-program på dette område (Rådets resolution af 12. juli 1982 - EFT nr. C 193/82); i 1987 udgav Kommissionen et særnummer af Det Sociale Europa nr. 5/87, der indeholder to analyser af svar, der er indkommet fra pilotprojekter til over vindelse af kløften mellem skole og arbejdsliv.
This resolution formed the basis for implementing the second Community research programme in this area. (Resolution of the Council, 12 July 1982 - OJ C 193, 1982); in 1987 the Commission published a special edition of Social Europe, No 5/87, which presents two analyses of the responses to the pilot project for bridging the gap between education and working life.
Den endelige rapport forelå den 23. december 1987. (KOM/87/705)
The final report was presented on 23 December 1987 (COM(87) 705);
— forpligtelse til for medlemsstaterne at tilbyde alle unge, der forlader skolen, mindst seks måneders uddannelse og/eller erhvervserfaring.
— the requirement that the Member States ensure that all young people receive at least six months' basic training and/or work experience at the end of their full-time education.
(Rådets resolution af 11. juli 1983 - EFT C 193/83 - om erhvervsuddannelsespolitikken i 1980'erne).
(Resolution of the Council, 11 July 1983, concerning vocational training policies in the European Community in the 1980s — OJ C 193, 1983).
De fleste medlemsstater har gennemført de mindste foranstaltninger, der kræves i Rådets resolution af 11. juli 1983, dvs. at de tilbyder alle unge, der forlader den obligatoriske skolegang en faglig grunduddannelse.
Most Member States have taken the minimum measures called for in the Council's Resolution of 11 July 1983 - giving all young people who finish compulsory schooling the opportunity of taking a basic vocational training course.
Kommissionen har i Socialt Europa, supplement 3/86, offentliggjort en rapport, der for hvert land redegør for fremskridtet siden 1983.
In supplement 3/86 to Social Europe, the Commission reported on the progress achieved by each country since 1983.
NATIONALE FORANSTALTNINGER: Uddannelsespolitikken spiller en central rolle i medlemsstaternes bestræbelser for at forbedre de unges muligheder på arbejdsmarkedet, og der er gennemført reformer på dette område i alle medlemsstater.
NATIONAL MEASURES: Education and vocational training policies occupy a key position in Member States' efforts to improve job opportunities for young people, and reforms have been carried out in this area in all the Member States.
Således var mindre end 10% af Fællesskabets 20-24 årige i 1960 I gang med en videregående uddannelse. Dette tal er ¡dag steget til 25%.
In 1960 for instance, fewer than 10% of the young people in the 20—24 age group were involved in further training in the Community, compared with 25% today.
Men trods de udbyggede uddannelser forlader i gennemsnit for hele Fællesskabet 40% (alt efter land 15-50%) af de unge skolen efter den obligatoriske skolegang uden at påbegynde en erhvervs- eller videregående uddannelse.
However, despite the increase in the number of training courses, on average 40% of young people throughout the Community (15 to 50% depending on country) leave school at school-leaving age without embarking on vocational or further training courses.
Bestræbelserne har i særlig grad koncentreret sig om løntilskud med henblik på oprettelse af nye arbejdspladser (midlertidige eller varige).
Efforts focused particularly on wage subsidies to create new jobs (temporary or permanent).
Ordninger, der skal tilskynde ældre arbejdstagere til at lade sig førtidspensionere for at give plads til unge arbejdstagere, har også været forsøgt.
Steps were also taken to encourage older workers to accept early retirement and make way for young workers.
Efter Det Europæiske Råds samling den 26.-27. juni 1986 har Kommissionens stillet forslag om foranstaltninger til bekæmpelse af langtidsledighed: Informationsudveksling om resultaterne på nationalt plan, gennemførelse af pilotprojekter under Den Europæiske Socialfond og koordinering af foranstaltninger under EF's strukturinstrumenter i de områder, hvor en omstrukturering er nødvendig.
After the meeting of the Council on 26 and 27 June 1986 the Commission drew up measures for the fight against longterm unemployment: exchanges of information on successes at the national level, implementation of pilot schemes under the European Social Fund and coordination of action under the Community structural instruments in regions where there is a need for restructuring.
Resultaterne af stikprøveundersøgelserne vedrørende arbejdsstyrken viser, at langtidsledigheden i 1985 udgjorde mere end 50% af den samlede arbejdsløshed.
The results of the survey on the labour force show that in 1985 longterm unemployment accounted for more than 50% of total unemployment.
Kommissionen udgav i maj 1987 et memorandum om de nationale foranstaltninger i de forskellige medlemsstater med hensyn til bekæmpelse af langtidsledigheden.
In May 1987 the Commission published a memorandum on measures taken by the various Member States to combat longterm unemployment.
Dette memorandum er baseret på arbejdet inden for det fælles Informationssystem vedrørende beskæftigelsespolitikken (MISEP), som Kommissionen oprettede efter aftale med generaldirektørerne for beskæftigelse i de nationale administrationer (KOM/87/231).
The memorandum is based on the work of MISEP (mutual information system on employment policy) set up by the Commission in cooperation with the
Uddannelse af unge, herunder unge arbejdsløse, inden for den nye informationsteknologi (Rådets resolution af 2. juni 1983 - EFT C 166/83)
The main purpose of this programme is to give all young people in the Community the opportunity, if they so wish, of one, or if possible, two or more years of vocational training in addition to their compulsory full-time education.
I juni 1985 vedtog Rådet en henstilling om socialbeskyttelse af ulandsfrivillige.
In June 1985 the Council adopted a recommendation on social protection for volunteer development workers.
Formålet var at tilskynde unge ulandsfrivillige til at arbejde ved projekter i udviklingslandene samtidig med at de fik faglig erfaring og en supplerende uddannelse.
The aim is to encourage young people intending to become development workers to work on projects in developing countries by providing them with experience and relevant training.
gennemførelse af programmer i medlemsstater ne, der skal sikre, at alle unge, inden de forlader skolen, erhverver en grundlæggende indsigt i den nye informationsteknologi (Rådets resolution af 19. september 1983 - EFT C 256/83)
— The training of young people, including the young unemployed, in new information technologies. (Resolution of the Council, 2 June 1983 - OJ C 166, 1983).
Det skal endelig nævnes, at Fællesskabet i 1975 oprettede Det Europæiske Center for Udvikling af Erhverv suddannelse (CEDEFOP), som bistår på Kommissio nen i arbejdet med på fællesskabsplan at fremme erhvervsuddannelse og efteruddannelse.
Lastly, in 1975, the Community set up the European Centre for the Development of Vocational Training (Cedefop) which helps the Commission with its vocational training and further training activities at Community level.
fremme af jobskabelsesinitiativer på lokalt plan for unge, der vil starte private eller kooperative virksomheder (Rådets resolution af 7. juni 1984 -EFT C 161/84)
— The promotion of local employment initiatives for young people who want to set up special undertakings or cooperatives. (Resolution of the Council, 7 June 1984 - OJ C 161, 1984).
— gennemførelse af særlige programmer til støtte for langtidsledige (Rådets resolution af 19. december 1984 - EFT C 2/85 - om bekæmpelse af langtidsledigheden).
— The implementation of special support measures on behalf of the longterm unemployed. (Resolution of the Council, 19 December 1984 on action to combat longterm unemployment - OJ C 2, 1985).
Rådet har suppleret disse foranstaltninger med en resolution af 22. december 1986 om et handlingsprogram for øget beskæftigelse og med konklusionerne af 1. december 1987 vedrørende bekæmpelse af langtidsledigheden. sledigheden.
The Council completed these measures with its resolution of 22 December 1986 on an action programme for increasing employment and the conclusions of 1 December 1987 concerning the fight against longterm unemployment.
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE (EP): EP er af den opfattelse, at det største enkeltstående problem EF står overfor er den stagnerende jobskabelse, og at dets største udfordring er tilvejebringelsen af nye beskæftigelsesmuligheder og bevarelsen af eksisterende arbejdspladser.
ROLE OF THE EP: The EP believes that the main cause for concern in the European Community is job creation stagnation and that its greatest challenge Is the creation of new employment opportunities and the maintenance of existing jobs.
EP er overbevist om, at overvindelsen af ungdomsarbejdsløsheden er en af vor tids centrale opgaver og en prøvesten for demokratiske og frihedselskende samfunds overlevelsesevne.
The EP is convinced that overcoming youth unemployment is one of today's central tasks and a touchstone for the viability of free and democratic societies.
Fællesskabet har udarbejdet forskellige programmer i forbindelse med unge arbejdstagere og studerende. Der redegøres for disse programmer under afsnittet om uddannelsespolitikken (* III/U).
The EP believes that it is impossible to combat unemployment among young people except in the context of a general, consistent employment policy that includes special measures on behalf of the young unemployed both at Community level and in the various Member States.
Kilde: KOM/83/211, Commissionen; arbejdsløshed Eurostat 12-1987.
Source: COM(83) 211, Commission; Unemployment 12—1987 Eurostat.
VANDRENDE ARBEJDSTAGERE FRA IKKE-FÆLLESSKABSLANDE tigheder
NON-COMMUNITY MIGRANT WORKERS wages and economic rights; and
— at fremme en afstemning af indvandringspolitikken over for tredjelande.
— promote consultation on immigration policies vis-à-vis third countries.
BAGGRUND: Stigningen i industriproduktionen i årene efter iværksættelsen af Marshall-planen og oprettelsen af Fællesskabet førte til en voldsom spænding på arbejdsmarkedet.
BACKGROUND: The rise in industrial production in the years following the implementation of the Marshall Plan and the establishment of the common market placed extremely heavy pressure on the labour market.
For at dække behovet for arbejdskraft gjorde man i første række brug af de nationale arbejdsreserver (herunder navnlig den arbejdskraft, der forlod landbruget, og i Tyskland f.eks. de 9 mio tyske flygtninge fra østlandene), og dernæst af de italienske arbejdsreserver og arbejdsreserverne i landene uden for Fællesskabet.
To meet the need for labour, industry turned first to national manpower reserves (including, in particular, workers leaving agriculture and, in Germany for instance, the 9 million refugees from East Germany), and then to manpower reserves from Italy and from non-Community countries.
I årene omkring 1973—1974, hvor arbejdsløsheden begyndte at stige i fællesskabslande ne, indførte de fleste medlemslande restriktioner ved rørende tilgangen af arbejdskraft fra ikke-medlandslan-de. Disse restriktioner opretholdes stadig.
Around 1973-74, when unemployment in Community countries began to increase, most Member countries introduced restrictions on the influx of manpower from non-member countries.
Antallet af vandrende arbejdstagere fra tredjelande blev i 1986 anslået til 7 mio, hvilket svarer til 60 % af alle vandrende arbejdstagere bosiddende i Fællesskabet.
The number of non-Community migrant workers in 1986 was estimated at 7 million or 60% of all the migrant workers resident in the Community.
Siden udgangen af 1974 har Den Europæiske Social fond (*) været i stand til at deltage i finansieringen af projekter med henblik på omskoling og integrering af vandrende arbejdstagere.
Since the end of 1974, the European Social Fund(*) has been able to co-finance projects designed to promote the occupational réadaptation and integration of migrant workers.
Et særligt handlingsprogram blev vedtaget ved Rådets, resolution af 9. 2. 76 (EFT nr. C 34/75).
A special action programme was adopted by the Council Resolution of 9.
På basis af dette program er der gennemført en række foranstaltninger vedrørende undervisningen af vandrende arbejdstageres børn.
Under this programme, certain measures have been taken concerning the education of migrants' children.
Fællesskabet har ligeledes beskæftiget sig med de problemer, der eksisterer for arbejdstagere, der er statsborgere i medlemsstaterne, og som er bosiddende i tredjelande.
The Community has also paid attention to the problems of nationals of Member States residing in third countries.
Fællesskabet har desuden sideløbende med de Interne fællesskabsretlige bestemmelser fortsat forhandlingerne på et gensidigt grundlag om sociale afsnit i aftalerne med de Middelhavslande, der har en kraftig udvandring.
Thus, the Community has continued to negotiate, on a reciprocal basis, social provisions analogous to those of internal Community law in agreements with Mediterranean countries supplying large numbers of immigrants.
I marts 1985 opstillede Kommissionen retningslinjer og et udkast til Rådets resolution for Fællesskabets indvandringspolitik, som i et vist omfang er af interesse for vandrende arbejdstagere fra ikke-fællesskabs-lande (KOM(85) 48).
In March 1985 the Commission presented guidelines and a draft Council resolution on a Community policy on migration, part of which concerns non-Community migrant workers (COM(85) 48).
Der skulle iværksættes forskellige aktioner såsom: kamp mod fremmedhad og racisme, information, juridisk bistand, og alt dette om fornødent med økonomisk bistand fra Fællesskabets side.
The aim is to implement various courses of action: combating xenophobia and racism, information, legal aid if need be with financial help from the Community.
Dette forslag blev vedtaget af Rådet den 13. juni 1985.
This proposal was adopted by the Council on 13 June 1985.
RETSGRUNDLAG: Den interne vandring er den enkelte stats anliggende.
LEGAL BASIS: Each State retains full responsibility for migration within its frontiers.
Hvad angår den internationale vand ring, er den status, der gælder for vandrende arbejdstagere fra fællesskabslande, fastsat i Traktaterne samt i den afledte fællesskabsret.
As far as transnational migration is concerned, the status of Community migrant workers is determined by the Treaties and in secondary Community legislation.
MÅL: Lige behandling af alle indvandrere (uanset oprindelse) og arbejdstagere, der er statsborgere i en medlemsstat, med hensyn til leve- og arbejdsvilkår.
OBJECTIVES: Equal treatment for all immigrants (irrespective of country of origin) and workers who are nationals of a Member State with regard to living and working conditions.
— at forberede vilkårene for den frie bevægelighed for medlemsstaternes arbejdstagere inden for Fælles skabet, herunder social sikring, såvel som med lemsstaternes sociale infrastruktur, som er afgørende forudsætninger for løsningen af de særlige pro blemer for vandrende arbejdstagere og deres familienmedlemmer (modtagelse og bolig, social service og uddannelse)
— improve the conditions of free movement within the Community of workers from Member States, including social security and the social infrastructure of the Member States, the latter being an indispensable condition for solving the specific problems of migrant workers and members óf their families (reception, housing, social services and education);
Medlemsstaternes politik over for vandrende arbejdstagere fra tredjelande er ikke altid samordnet.
Member States' policies on non-Community migrant workers are not always harmonized.
Den beslutning, som Kommissionen traf den 8. juli 1985 om at iværksætte en procedure om forudgående forhåndsunderretning og samråd om indvandringspolitik over for tredjelande blev gjort til genstand for et annullationssøgsmål indbragt af fem medlemsstater (Tyskland, Frankrig, Nederlandene, Danmark og Det Fore nede Kongerige), der bestred Kommissionens beføjelser til at træffe beslutninger af bindende art på grund lag af artikel 118 EØF.
The Commission decision of 8 July 1985 setting up a prior communication and consultation procedure on migration policies in relation to non-member countries prompted five Member States (Germany, France, the Netherlands, Denmark and the United Kingdom) who contested the Commission's authority to adopt binding decisions under Article 118 of the EEC Treaty, to submit an application for annulment.
Set fra Kommissionens synspunkt kunne strukturerne i Fællesskabets markeds- og beskæftigelsespolitik blive truet, hvis de nødvendige oplysninger ikke blev fremsendt, og hvis den ikke kan forpligte medlemsstaterne til at deltage i høringer.
From the Commission's point of view, the structure of the Community's market and employment policy could be endangered if the necessary information was not forwarded to it, and if it could not oblige the Member States to take part in hearings.
EP intervenerede den 27. januar 1986 i søgsmålet og støttede Kommissionens beslutning, Ikke blot for at bevare sin egen institutionelle retsstilling, men for at forsvare fællesskabsinteresser og Kommissionens beføjelser over for medlemsstaterne.
The EP intervened In support of the Commission's decision on 27 January 1986, not merely to safeguard its own legal position as an institution, but to protect Community interests and the Commission's authority over the Member States.
Med dom af 9. juli 1987 erklærede EF-Domstolen Kommissionens beslutning for delvist annulleret, idet Kommissionen havde overskredet sine beføjelser i to artikler.
In its judgment of 9 July 1987 the EEC Court of Justice annulled part of the decision since the Commission had overstepped its powers in two articles.
I princip pet bekræftede Domstolen dog Kommissionens kom petence til på grundlag af EØF-Traktatens artikel 118 at rette en bindende beslutning til medlemsstaterne og bekræftede tesen om, at arbejdsmarkedet samt leveog arbejdsvilkårene Inden for Fællesskabet kan påvirkes af den politik, medlemsstaterne følger over for arbejdskraft fra tredjelande.
In principle however, the Court confirmed that Article 118 of the EEC Treaty authorized the Commission to address a binding decision to the Member States and confirmed the theory that the labour market and living and working conditions in the Community could be affected by the Member States' policies on manpower from non-Community countries.