natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen har allerede fremsat tre forslag vedrørende tobak:
ACHIEVEMENTS: a start was made on transforming the sectoral policy into a more global policy in 1977 and 1978 when Health Ministers met and decided to develop three areas of policy:
RESULTATER: Begyndelsen til en omlægning af den sek­toropdelte politik i retning af en mere altomfattende politik blev gjort i 1977 og 1978, da sundhedsministrene mødtes og vedtog at tillægge tre områder større vægt:
— a proposal for a Council Directive on the approxima­tion of the laws of the Member States concerning the maximum tar yield of cigarettes (COM(87)720 final, 1.2.1988).
Økonomiske aspekter i forbindelse med sundhed (om­kostningsudvikling, lægemiddelforbrug);
Council adopted a common position in Nov­ember 1988 (OJ No C 48, 20.2.1988).
— forslag til Rådets direktiv om tilnærmelse af medlems­staternes love og administrative bestemmelser om mærkning af tobaksvarer (KOM(87) 0719 endelig, udg., 28.1.1988); Parlamentet afgav udtalelse om det­te forslag i december 1988 (EFT nr. C 12 af 16.1.1989), og Rådet vedtog direktivet i december
On 26 July 1989 the Commission amended its proposal (OJ No C 228, 5.9.1989) and on 17 May 1990 the Council adopted the Directive (OJ No L 137, 30.5.1990).
Sundhedsoplysning (tobaksmisbrug, narkotika og er­næring);
health information (tobacco abuse, drugs and food);
— forslag til Rådets direktiv om tilnærmelse af medlems­staternes love og administrative bestemmelser om maksimalt tilladt tjæreindhold i cigaretter (KOM(87) 0720 endelig, udg., 1.2.1988); Rådet fastlagde sin fælles holdning i november 1988 (EFT nr. C 48 af 20.2.1988); den 26. juli 1989 ændrede Kommissionen sit forslag (EFT nr. C 228 af 5.9.1989), og den 17. maj
— a proposal for a Council Recommendation concerning a ban on smoking in public places (COM(88) 674). Parliament adopted its opinion in September 1989 (OJ No C 256, 9.10.1989) and Council adopted the Recommendation in July 1989 (OJ No C 189, 26.7.1989).
Der er blevet gennemført tre F & U-programmer i perioden 1978 til 1986 med den primære målsætning at forbedre nationale F & U-aktiviteters effektivitet gennem samordning heraf på EF-plan.
Three R & D programmes were implemented, between 1978 and 1986 to improve the coordination of national R & D activities at Community level.
1990 vedtog Rådet direktivet (EFT nr. L 137 af 30.5.1990);
The Council adopted a Resolution on alcohol abuse on 29 May 1986 (OJ No C 184 23.7.1986).
— udkast til Rådets henstilling om forbud mod rygning på offentlige steder (KOM(88) 0674); Parlamentet vedtog sin udtalelse i september 1989 (EFT nr. C 256 af 9.10.1989), og Rådet vedtog henstillingen i juli 1989 (EFTnr. C 189 af 26.7.1989).
The 1987­1991 research and technology framework pro­gramme, adopted by Council Decision of 28 September 1987 (OJ No L 302, 24.10.1987) includes a programme emphasizing coordination of medical and public health research on Cancer and Aids and on age­related, environ­ment and life­style health problems, as well as improve­ment and efficient use of health resources, medical tech­nology, R & D and health care organization and delivery.
Ud over foranstaltninger vedrørende tobak indeholder pro­grammet »Europæisk Indsats mod kræft« også henstillin­ger om en begrænsning af forbruget af alkohol og bedre ernæring.
Health Ministers meeting on 31 May 1988 discussed the fight against cancer in detail, and reaffirmed the priority within this programme of the fight against tobacco addic­tion.
Rådet vedtog en resolution vedrørende alkohol­misbrug den 29. maj 1986 (EFT nr. C 184, 23.7.1986).
'European Year of Informa­tion on Cancer' was organised in 1989.
Rammeprogrammet for Fællesskabets aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling (1987-1991), der blev vedtaget med Rådets afgørelse af 28. september 1987 (EFT nr. L 302 af 24.10.1987) Indeholder også et program for forskning i medicin med hovedvægten på samordning af forskning i medicin og sundhedsvæsen på grundlag af en bestemt prioritering og rettet mod de største sund­hedsproblemer.
Ministerial meetings have been held regularly since 1984. The common issues of drug addiction, cancer, AIDS, the free movement of people and environmental disasters such as Chernobyl, toxic shock (Seveso, Spanish cooking oil) and the ever­rising cost of health care in Member States have placed public health matters firmly on the Community political agenda.
Det omfatter også forskning inden for kræft og AIDS og videreførelse af aktioner, der vedrører aldersbetingede sundhedsproblemer samt sundhedspro­blemer, der er betingede af miljø og livsstil, forbedring og effektiv udnyttelse af sundhedsressourcerne omfattende F & U inden for medicinsk teknologi samt forskning vedrø­rende sundhedstjenester (forskning i sygepleje og organi­sation).
The Council agreed in principle on 17 May 1990 on the need to restrict tobacco advertising, particularly that aimed at young people; however, differences remained on how to achieve this goal, varying from a total ban on advertising to a system of general, flexible and voluntary principles which would be adopted by the tobacco industryJ"he following proposals are outstanding: ▼
Sundhedsministrene, der mødtes den 31. maj 1988, drøf­tede indgående emnet kræftbekæmpelse og bekræftede endnu en gang, at bekæmpelsen af tobaksafhængighed var et af programmets prioriterede mål.
The Council Decision of 21 June 1988 insti­tuted an action plan for 1988/89 consisting of an informa­tion and awareness campaign as part of the 'Europe against cancer' programme (OJ No L160,28.6.1988). The
Ministrene frem­satte også forslag til et program for udveksling af perso­nale inden for sundhedsvæsenet og understregede betyd-
— Proposal for a Directive on 30.3.1989 on advertising of tobacco products in the press (OJ No C 124, 18.5.1989);
— forslag til direktiv af 30.3.1989 om reklame for tobak­svarer i pressen (EFT nr. C 124 af 18.5.1989);
— Proposal for a Directive on 10.5.1989 on advertising tobacco by means of bills and posters (OJ No C 124, 18.5.1989).
Ioniserende stråling: Beskyttelse af offentligheden mod virkningerne af ioniserende stråling har allerede flere gange været på EF's politiske dagsorden på grund af voksende uro i befolkningen over radioaktivt udslip i miljøet ved uheld på atomkraftværker og i genoparbejdningsanlæg.
the Community political agenda owing to increased public disquiet regarding the accidental release of radionuclides into the environment from nuclear power stations and reprocessing plants.
Sådan­ne uheld har allerede været genstand for en række beslut­ninger fra Europa-Parlamentets side.
Such incidents had already been the object of a number of European Parliament Resolutions.
Den 11. september 1986 vedtog Europa-Parlamentet beslutninger om det franske atomkraftværk i Cattenom, om følgerne af Tjerno­byl-ulykken og om foranstaltninger til beskyttelse af sund­heden (EFT nr. C 255 af 13.10.1986). Da III/0/1.
On 11 September 1986 the European Parliament adopted Resolutions concerning the French nuclear reactor at Cattenom, the consequences of the Chernobyl accident and health protection measures (OJ No C 255, 13.10.1986) ΓΙΙΙ/0/1).
— forslag til Rådets direktiv om en særlig uddannelse til alment praktiserende læger;
— a proposal for a Council directive on specific training in general medical practice;
— forslag til Rådets direktiv om beskyttelse af dialysepa­tienter ved nedbringelse af eksponeringen for alumi­nium til et minimum for at komme dem til hjælp, når de rejser inden for Fællesskabet (EFT nr. C 150 af 20.6.1985);
— a proposal for a directive relating to the protection of dialysis patients by minimizing the exposure to alumin­ium (OJ No C 150, 20.06.1985);
Aids: Sundhedsministrene drøftede på deres møde den 31. maj 1988 udviklingen af AIDS og forebyggende foran­staltninger, som medlemsstaterne havde truffet.
Aids: The meeting of Health Ministers of 31 May 1988 discussed the evolution of AIDS and preventive measures taken by the Member States.
Ministre­ne bekræftede endnu en gang, at systematisk testning af befolkningen for AIDS vil være uhensigtsmæssig, at fore­byggelse gennem oplysning var det bedste kontrolmiddel, og at stigmatisering, navnlig på arbejdspladsen, af perso­ner, der er ramt af AIDS, må undgås.
The Ministers reaffirmed that systematic testing of the population would be counterpro­ductive; that prevention by education was the best means of control, and that stigmatisation of sufferers, particularly at work, should be avoided.
Endelig vedtog ministrene at etablere en procedure for regelmæssig og hurtig udveksling af oplysninger og erfaringer. Den 17. maj 1990 konkluderede Rådet, at der måtte gøres en indsats for at undgå risikoen for forskelsbehandling af HIV-positive personer og personer med AIDS især i skoler, på arbejds­pladser eller i forbindelse med rejser, når der blev fastlagt en prioritering af udgifterne til sundhedssektoren i med­lemsstaterne.
Finally, the Ministers agreed to establish a regular and rapid system for the exchange of data and experience.On 17 May 1990 the Council con­cluded that attention must be paid to avoiding the danger of discrimination against HIV seropositive persons and per­sons with AIDS particularly at school, at work or when travelling, when determining health care spending priorities in Member States.
Rådet understregede også nødvendigheden af at oprette en udgiftsordning for pleje af HIV-positlve.
The Council also stressed the need to establish a costing scheme for the health-care manage­ment of HIV seropositive persons.
Det europæiske helbredskort til brug I nødstilfælde: Tanken om et europæisk helbredskort til brug i nødstilfæl­de blev fremsat for første gang i en beslutning fra Europa-Parlamentet af 13. oktober 1981 og blev ført ud i livet med Rådets resolution af 29. maj 1986 (EFT nr. C 184 af 23.7.1986).
European emergency health card: originating in a Euro­pean Parliament Resolution of 13 October 1981, this card was introduced by Council Resolution of 29 May 1986 (OJ No C 184, 23.7.1986).
Selv om endnu ikke alle lande har indført det, er kortet til rådighed for offentligheden i nogle lande.
Although not all have yet introduced it, the card is available in some Member States for use by the public.
Narkotikamisbrug: Europa-Parlamentet har tillagt proble­met narkotikamisbrug særlig stor betydning og har vedta­get beslutninger om problemet I marts 1980 (EFT nr. C 85 af 8.4.1980), i maj 1982 (EFT nr. C 149 af 14.6.1982) og i
Drug abuse: the European Parliament has attached par­ticular importance to the drug abuse problem, adopting Resolutions on the problem in March 1980 (OJ No C 85, 8.4.1980), May 1982 (OJ No C 149, 14.6.1982), and Sep­tember 1985 (OJ No C 262,14.10.1985).
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE: Gennem talrige mundtlige og skriftlige forespørgsler har Europa-Parlamen­tet søgt at fremme gennemførelsen af en konsekvent fol­kesundhedspolitik.
ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT: the EP, through a great many oral and written questions, has tried to promote the establishment of a consistent policy in the field of public health.
Endvidere har Parlamentet gennem tal­rige udtalelser og initiativbetænkninger (f.eks. om miljøets kræftfremkaldende virkning og om narkotikamisbrug) søgt aktivt at styrke og påvirke den europæiske sundhedspoli­tik.
In addition, thanks to numerous opin­ions and own-initiative reports (for example on the carci­nogenic effects of the environment and on drug abuse) the EP has actively sought to strengthen and promote health policy.
Også mange andre problemer er blevet taget op i skriftlige forespørgsler og beslutningsforslag, f.eks. re­spekten for livet og medlidenhedsdrab, bioteknologisk forskning, og alle nyskabelser i tilknytning til den teknolo­giske udvikling, såsom organtransplantation og rugemød­re.
Many other problems have been raised in written questions and motions for resolution, such as respect for life and euthanasia, research in the biotechnology field, and all the innovations linked to the development of medical technology, such as organ transplants and surrogate motherhood.
FÆLLESSKABSPAGTEN OM DE GRUNDLÆGGENDE ARBEJDSMARKEDSMÆSSIGE OG SOCIALE RETTIGHEDER
THE COMMUNITY CHARTER OF FUNDAMENTAL SOCIAL RIGHTS FOR WORKERS placed on atypical working arrangements that make the position of workers insecure;
— Arbejdskraftens fri bevægelighed og navnlig anerken­delse af faglige kvalifikationer,
— the right to adequate social protection and adequate levels of social security benefits;
— frit erhvervsvalg og fri erhvervsudøvelse samt ret til rimelig aflønning,
— the right to freedom of association and collective bar gaining;
RETSGRUNDLAG: EØF-Traktatens artikel 117, hvori medlemsstaterne giver udtryk for, at de er enige om, at det er nødvendigt at fremme en forbedring af arbejdernes leveog arbejdsvilkår for herigennem at muliggøre en udjævning af disse vilkår på et stadigt stigende niveau. Endvidere artikel 118 A, hvori institutionerne opfordres til ved udste­delse af direktiver at vedtage de minimumsforskrifter, der skal gennemføres gradvis med henblik på at forbedre navnlig arbejdsmiljøet for at beskytte arbejdstagernes sik­kerhed og sundhed.
LEGAL BASE: Article 117 EEC, which states that Member States agree upon the need to promote improved working conditions and an improved standard of living for workers, so as to make possible their harmonization while the improvement is being maintained; Article 118a, which calls on the institutions to adopt, by means of directives, minimum requirements for gradual implementation with a view to encouraging improvements, especially in the working environment, as regards the health and safety of workers.
— ret til erhvervsuddannelse samt adgang til efter- og videreuddannelse samt livslang uddannelse,
— the right to vocational training and the right to enrol for occupational training courses;
— ligebehandling af mænd og kvinder,
— equal treatment for men and women;
— arbejdstagernes informations-, hørings- og medbes­temmelsesret, som især skal udøves i forbindelse med indførelse af ny teknologi, omstruktureringer eller fusioner mellem virksomheder samt kollektive afskedi­gelser,
— the right of workers to information, consultation and participation, particularly in connection with technological changes, restructuring operations, mergers and collective redundancies;
— retten til at være omfattet af tilstrækkelige sundhedsog sikkerhedsbeskyttelsesforanstaltninger på ar­bejdspladsen,
— the right to enjoy satisfactory health and safety conditions at work;
— beskyttelse af børn og unge,
— the protection of children and adolescents;
— arbejdstagernes ret til at gå på pension og have rådig­hed over midler, der sikrer dem en anstændig leves­tandard,
— the right of workers in retirement to enjoy resources affording them a decent standard of living;
HISTORISK TILBAGEBLIK: Den europæiske socialpagt — undertegnet i Torino den 18. oktober 1961 og trådt i kraft den 26. februar 1965 efter at være blevet ratificeret af fem stater — blev af Europarådet udarbejdet som mod­stykke til den europæiske menneskerettighedskonvention for så vidt angår de økonomiske og sociale rettigheder. Denne pagt har dannet grundlag for det arbejde, der har været gjort i Fællesskabet.
HISTORICAL BACKGROUND: The Council of Europe's European Social Charter, which was signed in Turin on 18 October 1961 and entered into force on 26 February 1965 after it had been ratified by five states, is the counterpart of the European Convention on Human Rights with regard to economic and social rights, and has served as a basis for the work achieved at Community level.
I maj 1987 fremkom den belgi­ske arbejdsminister, Hansenne, med tanker om at skabe et fundament af grundlæggende frihedsrettigheder, der skul­le give arbejdsmarkedets parter et fælles fast grundlag at forhandle ud fra, således at det indre marked blev sikret en virkelig social dimension.
In May 1987, Mr Hansenne, the Belgian Minister for Labour, put forward the idea of establishing a nucleus of fundamental rights which would provide the social partners with a firm common basis on which they could negotiate, with a view to ensuring that the internal market had a real social dimension.
Denne idé hænger sammen med de tanker, der har været fremsat vedrørende social dum­ping, hvor man vil forhindre forsøg på at opnå øget renta­bilitet, der bygger på forskelle i de sociale omkostninger og ikke på produktivitet.
This idea arose from the practice of 'social dumping', or attempting to ensure profitability by exploiting disparities in social costs rather than by improving productivity.
For at få sat gang i harmoniseringen er det nødvendigt at fastsætte fælles bestemmelser for social sikring uden derved at forhindre, at den enkelte medlemsstat opretholder og indfører strengere bestem­melser til sikring af arbejdsvilkårene.
As a first step towards achieving harmonization, it is necessary to establish common rules in the field of social protection without, however, interfering with the application or intro duction by individual Member States of measures to pro vide enhanced employment protection.
— handicappede personers ret til at nyde godt af konkre­te supplerende foranstaltninger med henblik på er­hvervsmæssig og samfundsmæssig integration.
In other words, its 'dynamic inter pretation' of Articles 118a and 100a of the EEC Treaty will seek to exploit those provisions to the full.
Gennemførelsen af det indre marked med udgangen af 1992 har fået de europæiske Institutioner, herunder især Parlamentet, til at kræve, at der tages hensyn til sociale aspekter, den såkaldte »sociale dimension af det indre marked«.
The planned completion of the internal market by 1993 has led the European institutions, particularly Parliament, to favour an approach emphasizing the 'social dimension' of the internal market.
Kommissionen offentliggjorde I september 1988 et arbejdsdokument med denne titel (SEK/88/1148), hvori den nåede frem til den konklusion, at der skulle udarbejdes en fællesskabspagt om de sociale rettigheder som svar på det mandat, som den havde fået af Det Europæiske Råd i Hannover i juni 1988.
In September 1988 the Commission published a working document with that title (SEC(88) 1148), calling in accordance with the remit given to it by the European Council of Hanover in June 1988, for the draw ing up of a Community charter of social rights.
Med henblik på gennemførelsen af disse rettigheder har Kommissionen forelagt et handlingsprogram indeholdende 47 forslag om initiativer af forskellig art - beslutninger, afgørelser, direktiver, henstillinger, forordninger og forskel­lige Instrumenter.
THE ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT: Parliament strongly supported the Community charter on fundamental social rights throughout the period when it was being drafted, although the text adopted by the Council on 30 October 1989 was a considerably weakened version.
Kommissionen har lovet at fremsætte disse forslag hurtigt inden for rammerne af de beføjelser, som Fællesskabet råder over i henhold til de nuværende traktatbestemmelser.
In fact, having been adopted by 11 Member States, the charter simply represents a symbolic political act, the substance of which can be translated into reality only by means of a series of proposals that, by June 1990, had not yet materialized.
Kommissionen vil med andre ord via en »dynamisk fortolkning« i størst mulig udstrækning gøre brug af EØF-Traktatens artikel 118 A og 100 A. Hvor dette ikke kan lade sig gøre, har den valget mellem artikel 100 og 235 som før vedtagelsen af Den Europæiske Fælles Akt og ændringen af Traktaterne.
Parliament has expressed the wish that Article 118a be interpreted broadly to avoid proposals being blocked by the failure to achieve unanimity in Council pending a (hypothetical) amendment of the Treaties.
Den 9. november 1988 anmodede formanden for Kommis­sionen Det Økonomiske og Sociale Udvalg om at tage samlet stilling til, hvad en sådan fællesskabspagt eventuelt kunne indeholde.
On 9 November 1988, the President of the Commission called on the Economic and Social Committee for its assist ance in outlining the possible contents of a Community charter.
Udvalget afgav udtalelse herom den 27. februar 1989.
The committee delivered its opinion on 27 February 1989.
Kommissionen forelagde et foreløbigt ud­kast (KOM/89/248) den 30. maj 1989.
The Commission submitted a preliminary draft (COM(89)248) on 30 May 1989.
Det endelige forslag blev vedtaget den 20. oktober 1989 (KOM/89/471).
The text of the final draft was submitted on 20 October 1989 (COM(89)471).
Det Europæiske Råd i Strasbourg behandlede dette forslag i december 1989, og stats- og regeringscheferne fra elleve medlemsstater vedtog ved denne lejlighed »Fællesskabs­pagten om de grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder«.
The European Council considered this draft in Strasbourg in December 1989, when the Heads of State and Govern ment of eleven Member States adopted the Community Charter of fundamental social rights for workers.
Det Europæiske Råd tog Kommis­sionens handlingsprogram om gennemførelsen af fælles­skabspagten til efterretning og opfordrede Rådet til at drøfte Kommissionens forslag.
The European Council noted the action programme on the application of the Charter and called on the Council to deliberate upon the Commission's proposals.
Alle disse tekster står trykt I nr. 1/90 af publikationen »EF socialt set«, der udgives af Kommissionen.
The relevant documents are reproduced in issue 1/90 of 'Social Europe', a review published by the Commission.
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE: Parlamentet har un­der hele tilblivelsesfasen stærkt støttet forslaget til fælles­skabspagt om de grundlæggende sociale rettigheder, også selv om den ordlyd, som Rådet vedtog den 30. okto­ber 1989, er væsentligt afsvækket i forhold til den oprinde­lige ordlyd.
With regard to the timetable for implementing the action programme, Parliament has laid down two dates for the submission of proposals by the Commission (resolution of 15 February 1990):
Parlamentet havde gerne set, at pagten indgik som en integreret del af Fællesskabets retssystem.
— free movement of workers and, in particular, recogni tion of professional qualifications;
I reali­teten er pagten, som er vedtaget af elleve medlemsstater, blot et vejledende politisk dokument, som kun vil kunne få et konkret indhold gennem vedtagelse af en række forslag, som i juni 1990 stadig ikke var forelagt. Parlamentet har udtrykt ønske om, at artikel 118 A fortolkes bredt for at undgå den blokering, som bestemmelsen om enstemmig­hed i Rådet udgør indtil en (eventuel) traktatændring.
— 31 December 1990, for all proposals, to ensure that procedures for considering the texts can be completed and they can be implemented by the end of 1992;
Pagtens indhold og gennemførelse: Pagten består i før­ste række af tolv forslag omhandlende følgende emner:
— 30 June 1990, for certain proposals regarded as more urgent, particularly those concerning the labour market, employment and remuneration, and the improve ment of living and working conditions.
FÆLLESSKABETS FATTIGDOMSPROGRAMMER
COMMUNITY ACTION TO COMBAT POVERTY
BAGGRUND: Fællesskabet har længe udtrykt bekymring over det sture antal fattige i medlemsstaterne.
BACKGROUND: For a long time the Community has been concerned at the large numbers of poor in the Member States.
Det anslåes, at mere enu 44 millioner mennesker lever i fattigdom (tal fra 1985), idet de har en indkomst, der ligger under halvdelen af gennemsnitsindkomsten pr. indbygger i den respektive medlemsstat.
In 1985 the number of people living in poverty — that is with an income of less than half the average per capita income in the Member State concerned — was put at more than 44 million.
Fattigdom er dog også andet end en lav indkomst, og problemet kan derfor være større, når man medtager typiske fattigdomstegn som f.eks. langtidsledig­hed, analfabetisme og hjemløshed.
But poverty means more than low income, and the problem may be greater than this when account is taken of typical symptoms of poverty such as longterm unemployment, illiteracy and homelessness.
Fattigdom er desuden kendetegnet ved, at de berørte personer har flere af pro­blemerne samtidigt.
Furthermore, people living in poverty typically suffer from multiple deprivation.