natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— Videreførelse af HANDYNET-systemet, med særlig vægt på udvikling af HANDYAIDS-modulet, som vedrører tekniske hjælpemidler til bevægelses, syns-, høre- og talehæmmede.
LEGAL BASIS: Articles 118a, 128 and 235 of the EEC Treaty ations, national, regional and local authorities, experts and institutions involved in the rehabilitation of the disabled, and the two sides of industry. - the continuation of the Handynet system, with special emphasis on the development of the Handyaids module, which deals with technical aids for persons with motor, visual, hearing and speech difficulties.
MÅL: Ifølge fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale ret tigheder, vedtaget den 9.12.1989 (*4.4.2.), skal enhver handicappet person »- uanset årsagen til eller arten af han dicappet—være berettiget til konkrete supplerende foran staltninger med henblik på erhvervsmæssig og social integration«.
OBJECTIVE: According to the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers, adopted on 9 December 1989 (*4.4._.), 'all disabled persons, whatever the origin and nature of their disablement, must be entitled to additional concrete measures aimed at improving their social and professional integration'.
Hjælpeforanstaltningerne skal »navnlig omfatte erhvervsuddannelse, ergonomi, adgangsmuligheder, mobilitet, transportmidler og boligforhold«.
The measures in question must include 'vocational training, ergonomics, accessibility, mobility, means of transport and housing.'
Hovedansvaret for de handicappedes sociale og erhvervsmæssige integration påhviler medlemsstaterne.
It is the Member States that are mainly responsible for the social and occupational integration of the disabled.
Fællesskabets aktiviteter skal supplere og understøtte de foranstaltninger, der iværksættes på nationalt, regionalt og lokalt plan.
Community action is intended to supplement and support measures implemented nationally, regionally and locally.
Det er vanskeligt at give nøjagtige tal for, hvor mange han dicappede der findes i EF's medlemsstater. Ifølge Kom missionens skøn er der dog mindst 30 millioner.
It is difficult to put an exact figure on the number of disabled people in the Member States of the Community, but according to Commission estimates they number at least 30 million.
Som led i Det Internationale År for Han dicappede vedtog Rådet den 21.12.1981 en resolution om de handicappedes sociale integration (EFT nr. C 347/81).
As part of the International Year of the Disabled the Council adopted a resolution on 21 December 1981 on the social integration of handicapped people (OJ No.
Heri blev Kommissionen opfordret til at udbygge de aktiviteter, der allerede fandt sted til fordel for de handicappede.
C 347/1981), calling on the Commission to develop existing activities for the disabled.
Kommissionen oprettede følgelig i 1983 et europæisk net af lokale projekter, der skulle arbejde med nye forslag vedrørende handicappedes sociale integration.
As a result, in 1983 the Commission set up a European network of local projects, to work on new proposals for the social integration of the disabled.
Formålet med oprettelsen af disse forskellige fællesskabsnet var at fremme nye forslag til integrering af handicappede, socialt som erhvervs mæssigt, samt udbrede kendskabet til vellykkede forslag på området.
The idea behind these Community networks was to promote new ideas on the integration of the handicapped, both socially and occupationally, and to disseminate information on successful proposals.
Tredje handlingsprogram — HELIOS II: HELIOS I udløb ved udgangen af 1991, og HELIOS II skulle ¡følge Kommissionens forslag være startet i 1992. Kommissionen fremlagde imidlertid først sit forslag i slutningen af 1991.
Third action programme - Helios II. Helios I came to an end in 1991 and, according to the Commission proposal, Helios II was due to start in 1992.
I sit ændrede forslag (KOM(92) 482) accepterede Kommissionen en del af EP's ændringsforslag og Rådet vedtog HELIOS II ved en afgørelse af 25.2.1993 (EFT L 56/93, s. 30).
In its amended proposal, COM(92) 482, the Commission accepted a number of Parliament's amendments and the Council adopted Helios II by a decision of 25 February 1993 (OJ No. L 56/1993, p. 30).
Handicappede børns og unges integration i de almindelige uddannelsessystemer er særlig fremhævet.
The integration of handicapped children and young people into public educational systems is stressed.
Disse mål skal bl.a. nås ved koordinering og iværksættelse af fornyende aktiviteter på grundlag af et nyt tema hvert år, samt ved at fremme de handicappedes deltagelse i andre fællesskabsprogrammer (se under III).
These objectives are to be attained by coordinating and implementing fresh activities on the basis of a new theme each year, and by encouraging the participation of the disabled in other Com munity programmes (see Section III).
HANDYNET-systemet videreføres og tages op til revision inden ud gangen af 1994.
The Handynet System will be further developed and subject to a review before the end of 1994.
På grund af EP's kritik er de handicap pede selv og de nationale ikke-statslige handicaporganisationer (NGO) i højere grad, end tilfældet var med HELIOS I, blevet inddraget i gennemførelsen af HELIOS II.
As a result of Parliament's criticism, the disabled them selves and the national non-governmental organiz ations of the handicapped are more closely involved in the implementation of Helios II than was the case with Helios I. To strengthen NGO involvement in European cooperation, a European Handicap Forum was set up, at Parliament's suggestion, with the brief of expressing its opinion on all relevant aspects of Helios II.
For at styrke NGO's deltagelse i det europæiske samarbejde, er der, efter EP's forslag, oprettet et Europæisk Handicapforum (forum), som skal udtale sig med hensyn til alle relevante aspekter af HELIOS II.
The Commission, which coordinates Helios II, is also assisted by an advisory committee, consisting of government representatives, and a liaison group, consisting of bovernment representatives and members of the Forum.
Derudover bistås Kommissionen, som koordinerer HELIOS II, af et rådgivende udvalg, som består af re geringsrepræsentanter, samt af en forbindelsesgruppe, der består dels af regeringsrepræsentanter, dels af medlemmer fra forummet.
I n 1984, the first stage of the Handynet Project was set up, a multilinguaTinformation and documentation system, designed to encourage the spread of information on the results and experiences gained from the projects implemented at Community level and in the various Member States.
Andet handlingsprogram — HELIOS I: Ved udgangen af 1987 sluttede det første handlingsprogram.
Second action programme - Helios I. The first action programme came to an end in 1987.
Med vedtagelsen af HELIOS I — EF's andet handlingspro gram for handicappede — den 18.4.1988 (EFT L 104/88, S.38) blev det muligt at udbygge Fællesskabets aktiviteter, således at der kunne indføres en sammen hængende politik på området.
The adoption of the Helios programme - the EC's second action programme for the disabled - on 18 April 1988 (OJ L 104/1988, p. 38) enabled the Community to develop and expand its activities and introduce a coherent policy on the disabled.
HELIOS I omfattede en række initiativer, såsom:
Helios I covered a range of activities, such as
Pilotprojekter vedrørende boliger til erhvervshæmmede: Forbedring af de handicappedes boligforhold, således at disse tilpasses de handicappedes behov, såsom særlige krav til adgangsforhold og funktion, be liggenhed i forhold til kollektiv trafik og offentlige kontorer, er et væsentligt element i Fællesskabets strategi.
Pilot projects concerning housing for the handi capped. Measures to improve housing conditions for the disabled so as to meet their special needs, particularly with regard to access, ease of use and proximity to public transport and local government offices, are a vital aspect of Community strategy.
Fællesskabet har derfor siden 1976 ydet tilskud uden tilbagebetaling til pilotprojekter af fornyende art, der gennemføres i de enkelte medlemslande, og som angi-
Since 1976 the Community has therefore granted subsidies to pioneering experimental projects in the Member States aimed at finding models to cater for the specific housing requirements of the disabled.
PE 162.500 ver modelløsninger på de handicappedes specifikke boligbehov.
EN 4.4.8 disabled and disadvantaged to the labour market, the Commission decided on 18 December 1990 (OJ No. C 327/1990, p.
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE: EP har altid været stærkt optaget af de handicappedes problemer.
ROLE OF THE EP: The EP has always taken a great interest in the problems of the disabled.
I forbin delse med Det Internationale År for Handicappede afholdtes der en længere drøftelse af dette spørgsmål i EP, som vedtog en beslutning (11.3.1981, EFT nr. C 77/81), hvori medlemsstaterne og Fællesskabet opfordredes til at gen nemføre en række foranstaltninger til fremme af de er hvervshæmmedes økonomiske, sociale og erhvervsmæssige integration.
In connection with the International Year of the Disabled, the EP held a major debate on the issue and adopted a resolution (11 March 1981, OJ No. C. 77/1981), calling on the Member States and the Community to adopt a series of measures to promote the economic, social and vocational integration of disabled people.
Rådets resolution af 21.12.1981 omfattede en stor del af EP's forslag.
The Council Resolution of 21 December 1981 included a good many of Parliament's proposals.
EP var og er særdeles foruroliget over beskæftigelsessituationen for erhvervshæmmede, men dets forslag om en bestemt kvote af stillinger for beholdt handicappede blev ikke medtaget i Rådets resolution og heller ikke i Rådets henstilling af 24.7.1986 om de handicappedes beskæftigelse (EFT L 225/86).
The EP was, and still is, particularly concerned at the employment situation of the disabled, but its proposal for a fixed quota of jobs to be reserved for the handicapped was not included in the Council resolution or in its recommendation of 24 July 1986 on the employment of disabled people (OJ No. L 225/1986).
Integrering af handicappede børn og unge i almindelige uddannelsessystemer.
Integration of handicapped children and young people in public education systems.
EP understregede i en beslutning af 11.3.1981 betydningen af at integrere handicappede børn i de almindelige skoler.
In its resolution of 11 March 1981, the EP stressed the import ance of integrating handicapped children into ordinary schools.
Den 14.5.1987 godkendte Rådet et 4-årigt program for euro pæisk samarbejde om handicappedes integration i skolerne (EFT nr. C 211/87).
On 14 May 1987 the Council adopteda four-year programme of European collaboration on the integration of handicapped children into ordinary schools (OJ No. C 211/1987).
De handicappedes integration i skoler er blevet fremmet via nettene af lokale modelaktiviteter i HELIOS I. Aktiviteterne vil blive videreført under HELIOS II.
The integration of handicapped children into schools was promoted by the networks of local model activities under Helios I, and these activities will continue under Helios II.
Mobilitet og sikker transport til og fra arbejdsstedet.
Mobility and safe transport to and from the workplace.
11991 fremsatte Kommissionen et forslag til direktiv baseret på artikel 118 A om minimumsforskrifter for sikker transport af handicappede, som tager sigte på at afskaffe risikofaktorer for disses sundhed og sikker hed, (KOM(90) 588).
In 1991 the Commission submitted a proposal for a directive based on Article 118a concerning minimum requirements for the safe transport of the disabled, designed to eliminate the risks to their health and safety (COM(90) 588).
Forslaget vedrører offentlige transportmidler, transport arrangeret af arbejdsgiverne samt særlige transporttjenester, der betjener handicappede.
The proposal deals with public transport, transport arranged by employers and special transport services geared to the handicapped. After Parliament delivered its opinion on 20 November 1991 (OJ No. C 26/1991, p.
Dette er stadig til behandling i Rådet.
It is still under consider ation by the Council.
ANDRE FÆLLESSKABSINITIATIVER, DER VEDRØ RER HANDICAPPEDE:
OTHER COMMUNITY INITIATIVES INVOLVING THE DISABLED
Den Europæiske Socialfond yder støtte til revalideringsprojekter, der skal hjælpe de handicappede til at blive integreret på arbejdsmarkedet.
The European Social Fund makes grants to rehabilitation projects intended to facilitate the integration of the handicapped into the labour market.
I mange EF-medlemsstater er der stor usikkerhed med hensyn til mentalt handicappedes rettigheder.
In many Member States there is great uncertainty with regard to the rights of the mentally handicapped.
For at styrke disse borgeres forhold vedtog EP den 16.9.1992 en beslutning (EFT C 284/92, s. 49), på grundlag af en initiativbetænkning, med krav om forbedring af deres retsstilling, sociale sikring, uddannelsesmuligheder, beskæftigelse samt boligforhold.
To strengthen the position of these citizens, the EP adopted a resolution on 16 September 1992 (OJ No. C 284/1992, p.
Endelig skal det nævnes, at ca. tres medlemmer af EP i 1980 oprettede en tværpolitisk gruppe til varetagelse af de handicappedes problemer. Siden oprettelsen har der re gelmæssigt været afholdt møder i denne gruppe.
49), on the basis of an owninitiative report, calling for improvements in their legal status, social protection, training opportunities and working and housing conditions. tions.
Målet med dette initiativ (foreløbig på forsøgsplan) er at give handicappede og/eller ældre bedre adgang til telekommunikationstjenesterne og informationsteknologierne for at give disse en bedre mulighed for at leve en mindre isoleret tilværelse.
The purpose of this initiative, which is still at the trial stage, is to give the disabled and/or the elderly better access to telecommunications services and informa tion technologies, enabling them to lead less isolated lives.
FÆLLESSKABETS FATTIGDOMSPROGRAMMER
COMMUNITY PROGRAMMES TO COMBAT POVERTY
MÅL: Det overordnede formål er at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet.
OBJECTIVES: The prime objective is to strengthen the economic and social cohesion of the Community.
Det skal ske ved at sikre en sammenhæng i Fællesskabets politik til fordel for de dårligst stillede befolkningsgrupper og videreføre og styrke de særlige foranstaltninger, der hidtil er blevet truffet.
This is to be done by ensuring that Community policy overall favours the most disadvantaged groups in society and by developing and consolidating the special measures taken hitherto.
224 af 2. august 1989), er der sket en udvidelse af målsætningen i forhold til de tidligere programmer.
information, and encouraging and contributing to action by the Member States, the programme is also intended to ensure that work is concentrated on two requirements: the development of preventive measures to assist groups at risk and corrective measures to meet the needs of the very poor.
Programmet skal, ud over at skabe et forum for udvekslinger, stimulering og optimering af medlemsstaternes indsats, også si kre, at indsatsen koncentreres omkring to behov, dels afhjælpningsforanstaltninger og dels forebyggende arbejde.
The programme marked the beginning of a new stage in the Community's action on poverty, with the emphasis shifting away from research projects to selective development.
Programmet markerer en ny fase i Fællesskabets indsats mod fattigdom, hvor man forlader forskningsaktionerne og i stedet overgår til selektiv udvikling, det vil sige iværksættelse af udvalgte prototype-forsøg, som er færre i antal, men større af omfang og med en lokal baggrund.
This means that selected pilot pro jects are carried out, generally fewer in number but on a larger scale and targeted on a specific local area.
Siden 1989 har forskellige former for stillingtagen og foran staltninger bidraget til at styrke Fællesskabets aktion for så vidt angår social marginalisering:
Since 1989 various policy statements and measures have served to back up Community action to combat social exclusion:
RESULTATER: Det anslås, at ca. 50 millioner mennesker lever i fattigdom i Fællesskabet (tal fra den seneste opgørelse i 1985), idet de har en indkomst, der ligger under halvdelen af gennemsnitsindkomsten pr. indbygger i de res respektive medlemsstater.
ACHIEVEMENTS: In 1985, the last year for which figures are available, the number of people living in poverty - that is with an income of less than half the average per capita income in the Member State concerned - was put at more than 50 million.
Fattigdom er dog ikke kun et spørgsmål om penge og antager således foruroligende dimensioner, hvis man også medregner visse andre pro blemer, der skaber en utryg tilværelse som f.eks. langtidsledighed, dårlige kvalifikationer, ustabile familiestrukturer (eneforælderfamilier, meget store familier med små børn osv.), små pensioner, analfabetisme og hjemløshed.
Poverty, however, is not just a question of resources. On the contrary, the problem appears in all its alarming magnitude when other hallmarks of underprivileged status are taken into account, for example longterm unemployment, low skill levels, the instability of the family unit (one-parent families, very large families with young children, and so forth), meagre pensions, illiteracy, or homelessness.
Fat tigdom er desuden kendetegnet ved, at de berørte men nesker er ramt af flere af disse problemer samtidigt.
A further feature of poverty is that its victims typically suffer multiple deprivation.
— oprettelse af et observationsorgan vedrørende na tionale politikker med henblik på bekæmpelse af social marginalisering (1990); — Rådets henstilling (af 24.6.1992) om fælles kriterier i forbindelse med sikring af tilstrækkelige indtægter og ydelser fra socialbeskyttelsesordninger (EFT nr. L 245 af 26.8.1992, s. 46);
- Council recommendation on common criteria concern ing sufficient resources and social assistance in social protection systems (adopted on 24 June 1992) (OJ No. L245, 26.8.1992, p.
Desuden understreges det for første gang i Maastricht-Traktaten, at kampen for at undgå social marginalisering er et af målene for Unionens socialpolitik, og at Fællesskabet i denne forbindelse skal støtte og supplere medlemsstaternes indsats.
Moreover, the Maastricht Treaty is the first Community text to stipulate that combating exclusion is one of the objectives of the Union's social policy: the Community is duty bound to support and reinforce measures by the Member States.
Maastricht-Traktaten giver på én gang arbejdsmarkedets parter og (via Regionsudvalget) de re gionale myndigheders repræsentanter en ny rolle.
The Treaty confers a new role on employer and employee representatives and, through the Committee of the Regions, on regional government representatives.
Fællesskabet gennemførte i perioden 1975-1980 et »Første program for forsøgsprojekter og vejledende under søgelser med henblik på bekæmpelse af fattigdom« (budget: 20 mio ecu over 5 år).
In 1975-80 the Community carried out a first pro gramme of pilot schemes and studies to combat poverty (budget: ECU 20 m for five years).
Af konklusionerne fra dette første program fremgik det klart, at mere specifikke foran staltninger fra både Fællesskabets og de enkelte med lemsstaters side var nødvendige.
The conclusions of this programme made it clear that more specific measures by the Community and the individual Member States were necessary.
Som Europa-Parlamentet havde anmodet om, blev et andet handlingsprogram vedtaget af Rådet i december 1984, dækkende perioden 1985-89 (EFT nr. L 2 af 3. januar 1985).
As the European Parliament had requested, a second action programme was adopted by the Council in December 1984, covering the period 1985-1989 (OJ No.
Dette handlingspro gram kaldtes en »særlig fællesskabsindsats til bekæmpelse af fattigdom« (budget: 29 mio ecu over 4 år).
L 2, 3.1.85), on specific Community action to combat poverty (budget: ECU 29 m for four years).
Pro grammets målsætning var indsamling af statistisk materiale om fattigdom i medlemsstaterne, udveksling af erfaringer og koordinering af fattigdomsbekæmpelsen og iværksættelse af særlige forskningsaktioner inden for 8 emneområder med relation til de typiske fattigdomsramte grupper.
It focused on the collection of data on poverty in the Community, the exchange of knowledge and the coordination of antipoverty measures, and the promotion of action-research measures in eight areas covering typical groups living in poverty.
Resultaterne af det andet handlingsprogram viste, at pro grammet havde opmuntret de offentlige og private organisationer til at arbejde sammen om at løse det fælles pro blem.
The results of the second action programme showed that it encouraged public and private organizations to work together to solve joint problems.
Dette har bevirket, at der nu er oprettet et net af eksperter og forskere, der beskæftiger sig med problemer vedrørende de fattige.
As a result, a research and operational network concerned with the problems of poverty has now been set up.
Koordineringen af fattigdomsaktionerne har gjort det muligt at samarbejde i tværnationale hold, der på baggrund af deres erfaringer og viden har fo reslået effektive foranstaltninger mod fattigdom.
Coordination of antipoverty measures has made it possible to work together in international teams, which have proposed effective measures to combat poverty on the basis of their experience and knowledge.
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE: EP-G-s væsentlig ste indvending mod Fællesskabets fattigdomsprogram mer er programmernes helt utilstrækkelige størrelse i for hold til problemets omfang.
programmes is their inadequacy in relation to the size of the problem.
Her, som på mange andre om råder, udtrykker EP ønske om en større solidaritet fra Fællesskabets side med de dårligst stillede i medlemssta terne. Europa-Parlamentet ønskede derfor, at de finansiel le ressourcer bag det tredje fattigdomsprogram blev væsentligt forøget.
In this area, as in many others, the EP wishes to see greater solidarity on the part of the Com munity with the most disadvantaged groups in society.
Kommissionens forslag var 70 mio ecu, mens Parlamentet krævede en tildeling på mindst 125 mio ecu. Rådet valgte at ignorere dette og tildelte det 3. fattigdomsprogram 55 mio ecu over de fem år, programmet løber.
The Commission's proposal was ECU 70 m, while Parliament called for an allocation of at least ECU 125 m.
EP fik dog gennemført, at programmet i højere grad end de tidligere programmer vedrører mennesker, der er direkte berørt af fattigdom, og i mindre grad intellektuelle overvejelser omkring problemets karakter.
The EP did, however, ensure that, more than earlier programmes, the third antipoverty programme would involve those directly concerned by poverty and revolve less around intellectual analyses of
PE 162.500 rekte forhandlinger mellem de ikke-statslige organisationer i medlemsstaterne og Kommissionen om fattigdomsprojekterne, men i det endelige program optræder dels medlemsstaten og dels de af medlemsstaten udpegede myndigheder stadig som Kommissionens forhandling spartnere.
The EP wanted direct negotiations on the poverty schemes between non-governmental organiz ations in the Member States and the Commission, but in the final programme the Commission's negotiating partners are the Member States and the authorities designated by them.
Da der er konstateret en tendens til, at fattigdom i stadig højere grad rammer kvinder, har EP i 1993 valgt en ordfører om dette emne.
Noting that women are making up an increasing proportion of those affected by poverty, the EP has appointed a rapporteur to investigate the subject in 1993.
ARBEJDSMARKEDETS PARTER SAMT INFORMATION, HØRING OG DELTAGELSE AF ARBEJDSTAGERNE
The trend at Community level has been in the direction of greater influence for the two sides of industry.