natgillin/translations-raw huggingface dataset:
UNDERSØGELSE AF PROJEKTERS MILJØINDVIRKNING: Med udgangspunkt i den af EF opstillede mål sætning om fuldstændigt at forhindre miljøskader gennem forebyggende foranstaltninger vedtoges i 1985 efter 5 års forarbejde direktivet om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EFT nr. L 175 af 5.7.1985, s. 40).
ENVIRONMENTAL IMPACT ASSESSMENT: In accordance with the Community's set objective of preventing environmental damage from arising in the first place, but to take preventive action instead, the directive on the assessment of the effect of certain public and private projects on the environment (OJ L 175, 5.7.1985 p. 40) was adopted after a five-year preparation period.
Hensigten med dette direktiv, som trådte i kraft den 3.7.1988 (dvs. at de nationale regeringer pr. dette tidspunkt skal have omsat direktivet i national lovgivning) er, at miljø aspekter skal drages med ind i billedet, når der gives tilladelse til større offentlige og private projekter.
The purpose of this directive, which enters into force on 3 July 1988 (i.e. national governments are required to have incorporated the directive into national legislation by that date) is to ensure that in the matter of approval procedures for major public and private projects, due account must have been taken of environmental considerations.
Dette udgør et vigtigt fremskridt i miljøplanlægningen, navn lig når man betænker, at der i forbindelse med godkendelsesprocedurerne for sådanne projekter hidtil udelukkende er blevet taget hensyn til planlægningsmæssige og økonomiske, men ikke til miljøpolitiske synspunkter.
This represents significant progress in terms of environmental planning, the more so in that planning
Luftforureningen forårsages hovedsagelig af følgende faktorer:
Air pollution is caused mainly by the following factors: public mind these areas are linked with the concern caused by the slow death of forests and the degradation of the natural environment.
— og motorkøretøjernes udstødningsgas.
(The state of Europe's forests is shown in the diagram below.)
svovldioxid og svævestøv fra bl.a. industrivirksomhed og brændstoffer med skadelige følger for kredsløbet og luftvejene
— sulphur dioxide and suspended particulates from industrial activity and fuels in particular, with their harmful effects on the cardiovascular and respiratory systems;
— kulmonoxid som følge af en ufuldstændig for brænding af brændstoffer
— carbon monoxide from the incomplete burning of fuel;
— kvælstofoxider (NOX), som dannes ved forbrænding af fossile brændstoffer, og som navnlig menes at være skyld i den sure nedbør og skov døden.
— nitrogen oxide (NOX), from burning fossil fuels at high temperatures, which is considered to be one of the main causes of acid rain and the death of forests.
a) Store fyringsanlæg: Kommissionens forslag om det te emne blev fremsat den 15. december 1983. Eftersom der er tale om et grænseoverskridende problem, bør de foranstaltninger, der allerede er truffet I visse med lemsstater, samordnes, således at der kan skabes ensartede bestemmelser.
(a) Large combustion plants: the Commission's proposal dates back to 15 December 1983.,Because of their cross-frontier effects, the measures already taken by some Member States must be coordinated in order to ensure their equivalence.
På dette område har Fælles skabet allerede vedtaget flere direktiver om bl.a. luftforurening fra industrianlæg og reduktion af kvælstofoxidudslip.
The Community has already adopted directives in this sector concerning air pollution from industrial plants and the limitation of emissions of nitrogen oxide.
Der er tale om rammedirektiver, der fastlægger en række kvalitetsnormer samt de krav, nye anlæg skal opfylde.
These are framework directives defining quality standards and laying down the conditions with which new plants must comply.
Forslaget fra 1983 er derimod det første forsøg på at fastsætte ensartede normer for udslip af de vigtigste kilder til luftforurening, nemlig svovldioxid, svævestøv og kvælstofoxid, og på længere sigt - inden 1995 - at mindske de forurenende emissioner.
The 1983 proposal represents the first attempt to establish uniform emission standards for the major air pollutants, sulphur dioxide, dust and nitrogen oxide and to reduce in the long term - by 1995 - the volume of pollutant emissions.
VIGTIGSTE FÆLLESSKABSBESTEMMELSER: En af Rådets første beslutninger fra juni 1975 gik ud på at skabe en fælles procedure for udveksling af information mellem overvågnings- og kontrolnet med hensyn til data om luftforurening forårsaget af svovlforbindelser og svævestøv (EFT nr. L 194 af 25.7.1975).
MAIN LEGAL MEASURES: One of the Council's first decisions was to establish, in June 1975, a common procedure for exchange of information between surveillance and monitoring networks based on data relating to atmospheric pollution caused by certain sulphur compounds and suspended particulates (OJ L 194, 25.7.1975).
De efterfølgende bestemmelser kan opdeles I 2 grupper, alt efter om de vedrører luftkvaliteten eller tager sigte på forureningsskllderne.
The following measures may be put in one of two categories according to whether they are aimed at the quality of the environment or at the sources of pollution.
I den første gruppe kan man bl.a. nævne:
The first category includes:
— direktivet fra 1980 om grænseværdier for luftkvaliteten med hensyn til svovldioxid og svævestøv (EFT nr. L 229 af 30.8.1980)
— the 1980 directive on air quality limit values and guide values for sulphur dioxide and suspended particulates (OJ L 229, 30.8.1980);
Europa-Parlamentet resumérer i sin betænkning forslaget som følger: »Dette direktiv om begrænsning af luftforurenede emissioner fra store fyringsanlæg skal gælde for alle med fossile brændstoffer (kul, brunkul, tørv, olie, gas) drevne anlæg fra og med en opfyringskapacitet på 50 MW.
The parliamentary report summarizes the content of the proposal as follows: the proposal for a directive 'is intended to apply to all combustion plants with a thermal output of 50 MW or more burning any kind of fossil fuel (coal, brown coal, peat, oil or gas).
Kravene er forskellige alt efter fyringsanlæggets størrelse.
The provisions vary according to the size of the combustion plant.
De er strengere for anlæg med stor nominel termisk effekt (over 300 MW, dette vedrører hovedsagelig elværker), de er lavere blandt anlæg på mellem 50 og 300 MW (disse anlæg omfatter hovedsagelig industrikedler til varmeproduktion eller til kombineret kraft- og varmeproduktion).
They are more stringent in the case of plants with a higher rated thermal output (of over 300 MW, mainly power stations) and more lenient in the range from 50 to 300 MW (comprising mainly industrial combustion plants for heat production or combined power and heat production).
direktivet fra 1985 om fastsættelse af normer for luftkvaliteten med henblik på at undgå alle sund hedsfarlige og miljøskadelige følger (EFT nr. L 87 af 27.3.1985)
— the 1985 directive laying down air quality standards in order to prevent harmful effects on human health and the environment (OJ L 87, 27.3.1985); on long-range
— ler producerer mellem 25 og 50%.
— the Geneva Convention transboundary air pollution;
Geneve-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande (EFT nr. L 171 af 27.6.1981)
Between 50 and 75% of all sulphur dioxide emissions from large combustion plants derive from power stations, while industrial plants contribute between 25 and 50%.
— beslutningen fra juni 1982 om indførelse af en gensidig udveksling af informationer og data fra net og Individuelle stationer, som måler luftforurening i medlemsstaterne (EFT nr. L 210 af 19.7.1982).
— the decision of June 1982 establishing a reciprocal exchange of information and data from networks and individual stations measuring air pollution within Member States (OJ L 210, 19.7.1982).
I den anden gruppe kan man bl.a. nævne:
The second category includes:
For alle disse store fyringsanlæg fastsættes der konkrete emissionsgrænseværdier for svovldioxid, kvælstofoxid og støv for nye anlæg og metoder til kontrol af overholdelse af disse emissionsgrænseværdier.
Specific emission limit values are laid down for sulphur dioxide, nitrogen oxide and dust, covering all new large combustion plants, together with procedures for monitoring compliance with the emission limits.
For de allerede eksisterende og fungerende store fyringsanlæg over 50 MW foreslås der en begrænsning af de nationale emissioner I perioden fra 1980-1995.
For existing and operational large combustion plants of over 50 MW it is proposed to reduce the total national emission levels in the period from 1980 to 1995.
Denne begrænsning skal være på 60% for svovldioxid, 40% for nitrogenoxid og ligeledes 40% for støv.«
The aim is to reduce sulphur dioxide by 60%, nitrogen oxide by 40%, and dust likewise by 40%.'
— beslutningen om chlorfluorcarboner i miljøet (EFT nr. L 90 af 3.4.1980)
The European Parliament (EP) delivered its opinion in November 1984.
I november 1984 afgav Europa-Parlamentet en udtalelse herom, hvor det stillede en række ændringsforslag, hovedsagelig om: direktivet om bekæmpelse af luftforurening fra industrianlæg, hvori Rådet henstiller, at drift af industrianlæg underlægges krav om en forudgående godkendelse (EFT nr. L 188 af 16.7.1984)
— the directive on the combating of air pollution from certain industrial plants introducing a system of prior authorization for the operation of these plants (OJ L 188, 16.7.1984);
— en hurtigere og mere omfattende reduktion af de forurenende emissioner fra store fyringsanlæg
— the earlier and more stringent limitation of emissions of pollutants from large combustion plants;
— forslaget til direktiv om begrænsning af luftforurenende emissioner fra store fyringsanlæg, navn lig elektricitetsværker
— the proposal for a directive to limit emissions of pollutants into the atmosphere from large combustion plants, particularly power stations;
— en ordning for bestående fyringsanlæg, der ligeledes foreskriver en omfattende nedsættelse af de forurenende emissioner fra disse anlæg;
— regulations for existing combustion plants imposing a drastic limitation of the emissions of pollutants from these plants as well;
— bortfald af undtagelsesbestemmelserne I artikel 7 i Kommissionens oprindelige forslag
— the removal of the temporary exemptions provided for in Article 7 of the Commission's initial proposal;
— definitionen af »brændsel med lavt svovlindhold«.
— stack heights;
forordningen om beskyttelse af skovene I Fælles skabet mod luftforurening.
— the definition of 'low-sulphur fuel'.
SÆRLIGE OMRÅDER: Især to områder har været i søgelyset, nemlig forureningen fra større fyringsanlæg
SPECIAL AREAS: Two areas have received particular attention, namely pollution from large combustion plants and exhaust gases from motor vehicles. In the
Den 18. februar 1985 forelagde Kommissionen et ænd ret forslag, som dog kun i meget ringe omfang tog hensyn til ovennævnte vigtige ændringsforslag. Euro-
On 18 February 1985 the Commission presented an
PE 122.000 sen for blyindholdet i benzin fastsat til 0,15 g/l i stedet for 0,40 g/l. I juli 1987 gik ministrene et skridt videre: en bemyndigelse til at forbyde blyholdigt normalbenzin I medlemsstaterne (EFT nr. L 225/33 af 13.8.1987).
PE 122.000 by authorizing Member States to prohibit the marketing of regular leaded petrol (OJ L 255,13.8.1987, p. 33).
Hidtil har kun Forbundsrepublikken Tyskland og Luxembourg gjort brug af denne mulighed.
To date, only the Federal Republic of Germany and Luxembourg have done so.
pa-Parlamentet kritiserede i juni 1985 (EFT nr. C 175/ 297 af 15.7.1985) og i juni 1986 Rådets passivitet.
amended proposal which took scarcely any account of the major amendments mentioned above. In June 1985 (OJ C 175, 15.7.1985, p.
Dette forslag ligger endnu til behandling på Rådets bord.
The proposal is still under consideration by the Council.
Diesel: Også for dieselmotorer er der siden 1972 ind ført strengere bestemmelser: den 3.12.1987 vedtog Rådet af Miljøministre, at partikelemissionen fra 1. oktober 1989 ikke må overstige 1,1 g pr. afprøvning for bestemte nye køretøjer og fra 1. oktober 1990 for alle nye typer motorkøretøjer.
Diesel: since 1972, stricter rules have been introduced for diesel motors also; at Its meeting of 3 December 1987 the Council of Ministers for the Environment decided to reduce particle emissions from 1 October 1989 to a limit value of 1.1 grams/test for new vehicle types and from 1 October 1990 for all new vehicle types.
I en endnu ikke endelig fastsat anden etape skal grænseværdien nedsættes til 0,8 g pr. afprøvning.
In a subsequent phase, a limit value of 0.8 grams/test is to be established.
b) Udstødningsgas fra motorkøretøjer De to forslag, som Kommissionen fremsatte i juni 1984, er en fortsættelse af de foranstaltninger, der blev truffet allerede i begyndelsen af 1970'erne.
(b) Exhaust gases from motor vehicles: the two proposals submitted by the Commission in June 1984 followed measures begun in the early 1970s.
Forslagene tager sigte på at tilnærme medlemsstaternes lovgivning om blyog benzenindholdet i benzin.
They concerned the approximation of the laws of the Member States concerning the lead and benzene content of petrol.
At fjerne blyen fra benzin opfylder to formål: at rense udstødningsgassen og hermed atmosfæren for den bly, der er indeholdt i benzinen, og udstyre motorkøretøjerne med en oxidations- og reduktionskatalysator.
The purpose of eliminating lead from petrol is twofold, namely to remove the lead contained in petrol from exhaust gases and hence from the atmosphere and to allow motor vehicles to be fitted with a catalytic oxidation and reduction exhaust system.
En sådan katalysator, der har til formål at rense udstødningsgassen for kulbrinte (CH), kulilte (CO) og kvælstofoxid (NOX), vil hurtigt blive sat ud af drift, hvis der sker blyaflejringer.
This system, which is intended to purify exhaust gases by removing unburned hydrocarbons (HC), carbon monoxide (CO) and nitrogen oxide (NOX), would quickly be put out of action by lead particulates.
Bly er hidtil blevet anvendt i motorer konstrueret til benzin med et højt oktantal og et højt kompressionsforhold, for at modvirke bankningstendenserne.
Up until now lead has been used in high compression engines running on high performance petrol (with a high octane rating) to reduce pinking.
Blyfri benzin forudsætter en reduktion af oktantallet fra 98 til 95 (et oktantal på 91 svarer til normal benzin) og vil medføre en svag stigning i benzinforbruget.
The elimination of lead from petrol means reducing the octane rating from 98 to 95 (91 being the rating for regular petrol) and will result in a slight increase in petrol consumption.
Anvendel sen af en udstødningskatalysator forudsætter, at motoren er udstyret med et elektronisk indsprøjtningssystem, hvilket fordyrer fjernelsen af skadelige gas emissioner.
Catalyser technology can only be used with electronic injection, thereby raising the cost of eliminating harmful exhaust gases.
En anden løsning, som imødeses for motorer på under 2 000 cm3 er den såkaldte »lean-burn«-motor, en motor der kører på en særlig mager blanding.
Another solution under consideration for engines with a cubic capacity of less than two litres is the lean-burn engine.
Dette system indebærer en mindskelse af den uforbrændte udstødning (CH), men øger samtidig temperaturen og følgelig mængden af kvælstofoxid (NOX).
This system allows a reduction in unburned hydrocarbons (HC) but raises the temperature resulting in the formation of more nitrogen oxide (NOX).
Denne løsning forud sætter således en anordning, der giver mulighed for at genanvende udstødningsgassen som nedkøllngsmiddel i forbrændingsprocessen.
It therefore requires equipment enabling the exhaust gases to be recirculated as a cooling agent in combustion.
Det vil stadig være nødvendigt at udstyre mellemstore motorer med oxidationskatalysatorer for at mindske udstødningen af uforbrændt kulbrinte og kulilte, samt med en elektronisk indsprøjtning, som automatisk beregner de nødvendige brændstofmængder.
The simple oxidation catalyst system will still be required for engines with an average cubic capacity in order to reduce the unburned hydrocarbons and carbon monoxide as will the electronic injection system which automatically calculates the quantities of fuel required.
Dets vigtigste mål var at fremskynde gennemførelsen af Kommissionens program ved at forkorte fristerne fra 1995 til 1989.
Its main concern was to speed up the implementation of the Commission's programme by bringing forward the deadlines from 1995 to 1989.
Europa-Parlamentet anbefalede ud over anvendelsen af katalysatorer også udviklingen af andre teknikker, navnlig lean-burn-moto-rer.
In addition to catalyser technology, it advocated the development of other technologies, in particular the lean-burn engine.
Parlamentet fandt, at der burde fastsættes hen sigtsmæssige frister for motorkøretøjer på under 2 000 cm3, og gik desuden ind for anvendelse af hastighedsbegrænsninger med henblik på at mindske de skadelige emissioner, samt afgiftsforanstaltninger, der kan fremskynde indførelsen af metoder til reduktion af disse emissioner.
It took the view that the deadlines should be suitably staggered for vehicles of less than 2 000 cc capacity. It recommended speed limits with a view to reducing harmful emissions and tax incentives for the accelerated adoption of methods suitable for reducing these emissions.
Hvad angår skadelige emissioner fra motorkøretøjer blev der på rådssamlingen den 3. december 1987 vedtaget nye bindende normer (se bilag).
At its meeting of 3 December 1987 the Council of Ministers adopted a new set of binding limit values for harmful emissions from vehicles (see annex).
I marts 1985 enedes Fællesskabets miljøministre om den obligatoriske indførsel af blyfri benzin fra oktober 1989 (EFT nr. L 96/25 af 3.4.1985). Samtidig blev græn
(c) Lead in petrol: in March 1985 the Environment Ministers agreed on the compulsory introduction of unleaded petrol from October 1989 (OJ L 96/25, 3.4.1985, p. 25).
Motorkøretøjskategori
Category of vehicles
Β. — Den europæiske norm og tidspunktet for dens Ikrafttræden vil blive vedtaget i 1987; dette tidspunkt vil ligge senere end 1992/93
B. — The European standard and the date of its implementation will be decided in 1987 and the date of implementation will not be later than 1992/93
VANDFORURENING ningen, beskytte Nordsøen og Middelhavet og forebygge landbaseret havforurening, der har præget arbejdet. det.
WATER POLLUTION measures aim primarily to put an end to pollution, protect the North Sea and the Mediterranean and prevent marine pollution from land-based sources.
Inden for sektoren for bekæmpelse af vandforurening en er der sket en betydelig udvikling, og der er vedta get en lang række direktiver, som kan opdeles i tre kategorier efter det tilsigtede mål eller anvendelsesområdet. området.
Measures to combat pollution have undergone numerous developments and include a large number of directives, which can be divided into three categories according to their objectives or their sphere of application.
VIGTIGSTE GENNEMFØRTE BESTEMMELSER
MAIN LEGISLATION
Hvad angår havforureningen, har Fællesskabet indført et handlingsprogram vedrørende kontrol med og for mindskelse af denne forurening (EFT nr. C 162 af 8.7.1978).
The Community has set up an action programme on the control and reduction of marine pollution (OJ C 162, 8.7.1978).
Der er indført et fællesskabsinformationssystem vedrørende kontrol med og formindskelse af forurening af havet (EFT nr. L 355/81 og EFT nr. L 77/33 af 22.3.1986).
A Community-wide information system has been established for the control and reduction of marine pollution (OJ L 355/1981 and OJ L 77, 22.3.1986).
a) Kvalitetsmålsætninger I en lang række direktiver er der fastsat kvalitetsmålsætninger i form af Ilster over parametre og numeriske værdier, der skal overholdes for vand beregnet til særligt brug.
(a) Quality objectives: a large number of directives establish quality objectives for water intended for particular uses, in the form of lists of parameters and numerical values which must be respected.
Bl.a. kan nævnes følgende:
Included among them are:
I 1983 fremsatte Kommissionen et forslag om etablering af beredskabsplaner for bekæmpelse af forure ningen af havet med olie og andre skadelige stoffer i forbindelse med uheld.
Since 1983 a Commission proposal on the introduction of emergency procedures to combat marine pollution by oil and other pollutants following accidents has been under consideration.
Rådet af Miljøministre har endnu ikke truffet afgørelse om dette forslag.
The Council of Ministers for the Environment has not yet agreed on a set of measures.
— direktivet af 8. december 1975 om kvaliteten af badevand (EFT nr. L 31 af 5.2.1976).
— the directive of December 1975 defining quality standards for bathing water (OJ L 31, 5.2.1976).
Medlemsstater ne fik 10 år til at sørge for overholdelse af disse normer
Member countries were given 10 years to ensure compliance with these standards;
— to direktiver om kvaliteten af ferskvand, der kræver beskyttelse eller forbedring for at være egnet til, at fisk kan leve deri (EFT nr. L 222 af 14.8.1978), og om kvalitetskrav til kyst- og brakvand, i hvilket skaldyr kan leve og vokse (EFT nr. L 281 af 10.11.1979)
— two directives on the quality required of fresh waters needing protection or improvement in order to support fish life (OJ L 222, 14.8.1978) and on the quality required of shellfish waters (OJ L 281, 10.11.1979);
Beskyttelsen af Nordsøen har givet anledning til Bonn-overenskomsten om samarbejde ved bekæmpelse af forurening af Nordsøen med olie og andre farlige stoffer, en overenskomst, som Fællesskabet som sådant har Indgået (EFT nr. L 188 af 16.7.1984).
The protection of the North Sea has given rise to the Bonn Convention regarding cooperation on measures to combat pollution caused by hydrocarbons and other dangerous substances, a convention to which the Community as an entity is a party (OJ L 188,16.7.1984).
(Hvad angår cadmium- og kviksølvkoncentrationen i ufiltreret vand fra Nordsøen og tilgrænsende farvande, se bilag).
(The concentrations of cadmium and mercury in unfiltered water from the North Sea and adjoining sea areas is indicated in the diagrams below.)
Middelhavet er genstand for en række konventioner, som Fællesskabet har tiltrådt, f.eks. om forebyggelse af forurening af Middelhavet fra skibe og fly (Barcelona-konventionen af 16.2.1976) og om særligt beskyttede områder I Middelhavet (EFT nr. L 68/36 af 10.3.1984).
The Mediterranean is the subject of a number of agreements signed by the Community, dealing for example with the prevention of pollution caused by dumping from ships and aircraft (Barcelona Convention of 16 February 1976) and the Mediterranean specially protected areas (OJ L 68, 10.3.1984).
(Hvad angår cadmium- og kviksølvkoncentrationen i Middelhavets kystfarvande, se bilag).
(The concentrations of cadmium and mercury in the Mediterranean coastal waters are indicated in the diagrams below.)
— hvad angår overfladevand, kan nævnes direktivet af juni 1975 om kvalitetskrav til overfladevand, som anvendes til fremstilling af drikkevand (EFT nr. L 194 af 25.7.1975), direktivet om indførelse af en fælles procedure for udveksling af oplysninger ved rørende kvaliteten af fersk overfladevand (EFT nr. L 334 af 24.12.1977), direktivet om fastsættelse af normer for målemetoder og hyppighed for prøveudtagning og analyse af overfladevand, som anvendes til fremstilling af drikkevand (EFT nr. L 271 af 29.10.1979), samt direktivet om fastsættelse af normer for kvaliteten af drikkevand (EFT nr. L 229 af 30.8.1980).
— regarding surface fresh water, the directive of June 1975 on the quality of surface water intended for the abstraction of drinking water (OJ L 194, 25.7.1975), the directive establishing a common procedure for the exchange of information on the quality of surface fresh water in the EEC (OJ L 334, 24.12.1977), the directive defining standards concerning methods of measurement and frequency of sampling and analysis of surface water intended for the abstraction of drinking water (OJ L 271, 29.10.1979), the directive defining quality standards for water intended for human consumption (OJ L 229, 30.8.1980).