natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne og andre foran­staltninger for at begrænse infektioner synes at have haft indvirkning på spredningen af hiv (i de fleste lande er udbredelsen af hiv-infektion stabil eller i aftagende), men ikke af hepatitis C. Antallet af nye aids-tilfælde er generelt dalende.
This and other infection control measures appear to have impacted on HIV transmission (in most countries, the prevalence of HIV infection is stable or decreas­ing ) but not on hepatitis C. Generally, the rate of new cases of AIDS is decreasing.
► Hepatitis C antages at være 50 til 100 gange mere smitsom end hiv og kan føre til kronisk hepatitis og omfattende leverskade og/eller cancer.
► Hepatitis C is estimated to be 50 to 100 times more infectious than HIV and can lead to chronic hepatitis and extensive liver damage and/or cancer.
► Siden 1980'erne har alle med undtagelse af nogle få lande meldt om et stigende antal overtrædelser af narko­tikabestemmelserne; i nogle af landene tegner cannabis sig for det store flertal; i andre er det heroin. Overalt er
► Among young adolescents prevalence of solvent misuse may be higher than of any other drug apart from cannabis.
kokain kun indblandet i en lille del af overtrædelserne.
► Drug seizures by law enforcement agencies are thought indirectly to reflect drug supply and avail­ability and therefore, possibly, drug consumption.
Stofmisbrugerne udgør en signifikant del af befolkningen i fængslerne i adskillige, sandsynligvis mange, lande.
However, the link is complicated because seizures are also heavily affected by other factors.
► Der sker et stigende antal beslaglæggelser af ecstasy i samtlige lande. I mange nordlige lande er disse tal en hel del lavere end tallene for amfetamin, i andre lande forholder det sig omvendt.
Prevalences of hepatitis C in injecting drug users are substan­tially higher than for hepatitis B, even in countries with a low prevalence of hepatitis Β and/or HIV in­fection.
•Tilgængelighed og udbud·
► The number of ecstasy seizures is increasing in all countries.
► Myndighedernes beslaglæggelser af stoffer menes indi­rekte at afspejle udbudet og tilgængeligheden af stoffer og derfor muligvis også narkotikaforbruget.
► Since the '80s all but a few countries have re­ported increasing numbers of drug offences; in some, cannabis accounts for the large majority; in others, it is heroin.
Imidlertid kom­pliceres denne konklusion af, at beslaglæggelser også påvirkes kraftigt af andre faktorer.
Drug users constitute a significant proportion of the prison population in several, probably many, countries.
► Prisen for og renheden af narkotika på det illegale marked bliver ikke altid indberettet, og hvad angår de foreliggende oplysninger, er det umuligt at vide, om de er pålidelige.
► The price and purity of drugs on the illicit mar­ket is not always reported and available data is of unknown reliability.
Generelt er detailprisen for cannabis stabil eller let faldende og for heroin og kokain stabil eller faldende.
In general, retail prices of can­nabis are stable or slightly increasing, and for heroin and cocaine are either stable or falling.
Alt andet lige betyder stabile eller faldende priser, at udbudet ikke er blevet begrænset i forhold til efter­spørgslen.
All other things being equal, stable or falling prices imply that supply is not being reduced relative to demand.
► Trods et voksende behov for evaluering af de efter­spørgselsbegrænsende foranstaltninger er forskningen ikke tilstrækkelig.
► In all countries vocational and continuing train­ing in addiction has become more available. ► Despite growing demand for evaluations of demand reduction activities, research is inadequate.
► Efterspørgselsbegrænsende foranstaltninger tager sigte på at få efterspørgslen efter stoffer til at falde eller på at begrænse skadevirkningerne af stofmisbruget på indi­viduelt eller kollektivt plan; foranstaltningerne varierer fra arbejde med helt unge for at forhindre, at behovet for stof­fer overhovedet opstår, til substitutionsprogrammer, hvor narkomanerne får ordineret narkotika.
► Drug demand reduction interventions aim to de­crease the demand for drugs or reduce the harmful consequences of drug use at an individual or col­lective level; they range from work with the very young to prevent the onset of demand for drugs to substitution programmes which prescribe drugs to addicts.
Forebyggelse, arbejde for at nå ud til stofmisbrugerne, behandling, reha­bilitering og begrænsning af skaderne indgår også i disse foranstaltninger.
Prevention, outreach, treatment, rehabili­tation and harm reduction are all included.
► Vigtige dimensioner, som sådanne aktiviteter kan kategoriseres ud fra, er:
► Major dimensions along which such activities may be categorised are:
► Tidligere lagde man i forebyggelsen vægt på at skabe frygt og fremhæve straf og forbud, mens vægten nu i mindre grad er lagt på dysfunktion og utilstrækkelighed og mere på opbygning af kraft og styrke.
► basic strategy, such as whether the aim is to avoid the onset of drug demand or to help drug users re­duce an existing drug demand;
► En væsentlig tendens er den større professionalisme hos de personer, der er beskæftiget med forebyggelse, takket være, at antallet af specialiserede uddannelser og stillinger er blevet forøget.
► objectives, eg, abstinence or controlled use; ► target groups, often defined by their degree of known involvement with drugs;
► Grundlæggende strategi, som f.eks. om målet er at undgå, at behovet for stoffer opstår, eller om det er at hjælpe stofmisbrugere til at begrænse et eksisterende behov. ► Mål, f.eks. afholdenhed eller kontrolleret brug. ► Målgrupper, ofte defineret ud fra graden af deres mis­brug.
► Previously prevention featured fear arousal, pun­ishment and prohibition; now the emphasis is less on dysfunction and deficiency, more on empower­ment and strengthening. ► A major trend is the increasing professionalisation of prevention workers due to increases in the amount of specialised training and posts.
► Type af stoffer, for nogle programmers vedkommende er det hensigten at påvirke brugen af alle, lovlige som ulovlige, stoffer, andre tager sigte på specifikke stoffer.
► type of drug; some programmes aim to affect use of all licit and illicit substances, others target spe­cific substances;
► Forebyggelse menes at være mest effektiv, når den foregår tæt på målgrupperne.
► Prevention is thought most effective when organ­ised close to its targets.
► Langvarige og omfattende programmer baseret på lokalsamfundet er, selv om de kan være højst effektive, samtidig meget krævende, fordi de involverer mange personer og organisationer.
The overwhelming majority of demand reduction work is locally based, focused on units such as the neighbourhood, the family, schools or local associations.
► Rammer, inden for hvilke foranstaltningen finder sted. ► Sundheds-, social-, uddannelses- og strafferetssystemer samt frivillige organisationer gennemfører en bred vifte af efterspørgselsbegrænsende foranstaltninger, hvor der anvendes forskellige metoder, afhængigt af målgrup­pernes modtagelighed og livsstil.
► setting; where the intervention takes place. ► Health, social, educational and criminal justice systems, and voluntary organisations, are imple­menting a broad range of demand reduction activi­ties, with different approaches according to the accessibility and lifestyles of the target populations.
De udsender vejledninger og metodikker til brug på lokalt plan, iværksætter visse foranstaltninger og bistår med koordinering af lokale aktiviteter.
► At national level responsibility for demand reduc­tion is commonly placed in ministries of health, the interior, education, justice, and defence.
► Ekspansion, spredning og øget differentiering karak­teriserer udviklingen i hjælpetjenesterne overalt i Europa.
They dis­seminate guidelines and methodologies for local im­
► I alle lande er der nu større mulighed for faglig uddannelse og efteruddannelse om narkotikaafhæneiehed.
► While potentially effective, sustained and com­prehensive community programmes are highly de­manding due to the range of people and organisa­tions which must be reached and involved. ► School programmes are at the heart of preven­tion in all EU countries.
De programmer, der gennemføres i institu­tionerne, kan spænde fra afgiftning til vidtspændende terapiprogrammer og kan også omfatte centre for kvinder eller særlige grupper som meget unge stofmisbrugere eller forældre med børn.
Eventual abstinence is usually the goal but treatment may be designed to continue indefinitely. ► Non-residential programmes aims to improve the quality of life of substance users and safeguard their health while if possible motivating them to seek ad­diction treatment.
Nødtjenester hjælper de fattigste narkomaner med den
Demand reduction interventions in this system commonly involve criminal justice agencies referring drug users to health and social services.
► Behandlings- og rehabiliteringsprogrammerne sigter som regel tnod at (re)integrere stofmisbrugere i samfundet (bolig, arbejde osv.) - en »normaliseringsproces«.
► Expansion, diversification and increasing differ­entiation characterise developments in helping serv­ices across Europe.
► Efterbehandling for at genindsætte tidligere stofmis­brugere i sociale netværk og beskæftigelse udgør den sidste fase i den langsigtede behandling med tilbud om jobtræning, ophold, familiepleje osv.
Drug services tend to cater more for individual needs and increasingly cooperate with health, social and criminal justice systems.
► Antallet af stofmisbrugere, der har kontakt med det strafferetlige system, er betydeligt større end antallet af dem, der har kontakt med behandlingstjenesterne. For det strafferetlige systems vedkommende indebærer de efter­spørgselsbegrænsende foranstaltninger, at strafferetlige institutioner henviser stofmisbrugerne til sociai- og sund­hedsvæsenet.
Low threshold services help the most deprived addicts with daily survival, preventing further deterioration. ► Harm reduction approaches have expanded due to fears over HIV infection and public concern about the growing drug problem; such approaches have reduced HIV spread in many countries. ► Substitution treatment is available in all EU coun­tries, but to a widely varying degree.
► Programmer uden for institutionerne tilsigter at for­
In recent years most countries have expanded methadone treat­ment to cater in 1996 for perhaps over 200,000
H Y E TEHöEHSEl INDEK FOD SYNTETISKE STOFFET) forbundet med nye tendenser i brugen af syntetiske stoffer fordi der sker dødsfald blandt »normale« unge mennesker, der er ude at more sig en aften, og problemerne kan være skjult af, at oplysningerne er utilstrækkelige, og udvikle sig, hvis forbrugsmønstret bliver kronisk.
A scene from the early days of the raue scene - the youth dance culture nom closely associated uiith new (Tends in use of synthetic drugs
► I nogle EU-lande er et større anlal stadig yngre europæere begyndt at bruge syntetiske stoffer som ecstasy, lsd og amfetamin i forbindelse med en masse­ungdomskultur, der beskrives med begreber som »rave«, »techno« eller med fællesbetegnelsen »dance«.
In some EU countries unprecedented numbers of increasingly young Europeans have adopted the use of synthetic drugs such as ecstasy, LSD and am­phetamines in the context of a mass youth culture variously described by the terms 'rave', 'techno' or, moregenerically, 'dance'.
► Den lethed, hvormed brugen af syntetiske stoffer overskrider landegrænserne, og den fælles kulturelle kon­tekst med dansemusik betyder, at der kan vindes meget ved at udveksle erfaringer.
► The ease with which synthetic drug use tran­scends national boundaries and the common cul­tural context of dance music mean that much can be gained by sharing experiences.
De fysiske virkninger af lsd er forholdsvis milde.
► Ecstasy and amphetamines share stimulant effects while LSD's effects are primarily emotional and per­ceptual.
Vedvarende nervesvækkelse er endnu ikke påvist hos mennesker, men dyreforsøg giver grund til at antage, at noget sådant kan være en følge af ecstasybrug.
The effects of all three share an affinity with the energetic, mind-altering context of all-night, rave-type dance events.
► Ecstasy og amfetamin har stimulerende virkninger, hvorimod Isd's virkning først og fremmest er følelses- og sansemæssig.
► Fatalities and serious harm from amphetamines, ecstasy or LSD seem relatively rare.
Virkningerne af disse tre stoffer er be­slægtede med de energiske, bevidsthedsudvidende »rave-dance«- arrangementer, der varer hele natten.
Annual recorded national death totals for each drug are often zero and rarely exceed 10.
► Der kan forekomme stimulansprovokeret angst og pa­ranoia efterfulgt af depression ved brug af amfetamin og ecstasy, og lsd kan forårsage pinefulde, men normalt forbigående symptomer, som ligner en psykose.
However, the context of some deaths - 'normal' young people enjoying a night out - heightens their impact, and problems may be hid­den by the inadequacy of the data or develop if use patterns become chronic. ► Adverse physical effects of amphetamines and ec­stasy are largely related to their stimulant proper­ties, which can stress the circulatory and other sys­tems, and to their use during prolonged bouts of energetic dancing in hot venues, which can lead to heatstroke.
Det kan diskuteres, om disse stoffer kan forårsage vedvarende psykoser.
Lasting neural impairment has yet to be demon­strated in human beings though animal experiments suggest this could arise from ecstasy use.
► Antallet af personer, der har prøvet disse stoffer, og hyppigheden af brugen af dem, er vokset siden rave­kulturens fremkomst sidst i 1980'erne, men de udgør kun et lille mindretal; sædvanligvis erdet lidt under 10% af alle unge, der har prøvet dem, og regelmæssig brug er ikke almindelig.
► The numbers who have tried these drugs and the frequency of their use have increased since the ad­vent of rave culture in the late '80s but they remain a small minority; usually well below 10% of all young people have tried them and regular use is uncom­mon.
Generelt er det færre personer, der har prøvet ecstasy end lsd og amfetaminer, men antallet af personer, der for nylig har brugt ecstasy, er højere end de til­svarende tal for de to andre stoffer.
Generally fewer people have tried ecstasy than LSD and amphetamines, but recent ecstasy use often exceeds that of the other two drugs.
► Afhængighed er ikke ualmindelig i forbindelse med amfetamin, men den opstår normalt ikke ved brug i forbindelse med »dance«-arrangementer.
► Users are not concentrated among the marginal­ised or deprived, but are mostly young, employed or students, and relatively affluent.
► Brugerne findes ikke kun blandt marginaliserede eller fattige, men er som oftest unge i arbejde eller studerende, og de er forholdsvis velhavende. ► Dødsfald samt mindre dramatiske skader forårsaget af amfetamin, ecstasy og lsd forekommer forholdsvis sjæl­dent.
► Stimulant-induced anxiety and paranoia followed by depression can occur with amphetamines and ecstasy, and LSD can cause distressing but usually temporary symptoms similar to psychosis.
»dance«-miljoet, er vigtige bidrag. ► Det udbredte, men ulovlige, forbrug af stoffer i forbindelse med mange »dance«-arrangementer får myn­dighederne til at vakle mellem at forbyde disse arran­gementer og den pragmatiske holdning, at et forbud somme tider gør mere skade end gavn, fordi det ansporer til ulovlige arrangementer i afsides lokaler.
► The widespread but illegal nature of drug use at many dance events means authorities oscillate be­tween repression and the pragmatic view that on occasions this might cause more harm than good, eg, by encouraging illegal events at remote venues.
Sædvanligvis er det ikkestatslige organisationer, der har taget initiativet hertil, og ikke de officielle narkotikatjenester.
Social and health problems can arise from excessive or particularly illadvised use; impaired driving has received increas­ing attention.
De forsøger at over­bevise klubejere og festarrangører om, at de bør træffe sikkerhedsforanstaltninger som f.eks. at sørge for for­bedret ventilation, drikkevand og førstehjælp.
Criminalisation of otherwise socially integrated youngsters is also a concern. ► A wide range of localities, municipalities and na­tional bodies have recognised the importance of harm reduction strategies.
Klubberne tager i stigende grad dette ansvar på sig. ► Af taktiske grunde anvendes rave-kulturens sprog og billeder ofte i det forebyggende arbejde, og denne kultur bruges som middel til at fremme stoffri arrangementer eller sikrere brug af stoffer.
These have usually been instigated by non-governmental bodies rather than by official drug services. Often they seek to persuade club owners and event organisers to provide safety features such as improved ventilation, drinking water and first aid.
Uddannelse (hvor behandler og patient står på lige fod) og projekter, der udgår fra
Increasingly clubs are taking on these responsibilities.
► I forhold til vor viden om misbrug af opiater og problemer vedrorende stiknarkomani ved vi meget lidt om brugen af syntetiske stoffer.
► Synthetic drug use is poorly understood com­pared to opiate use or the problems of drug injec­tion.
Der er behov for under­søgelser både af forbrugsmonstre og konsekvenser, samt undersøgelser, der omfatter opfølgning af stofmisbrugerne for at overvåge mulige skadevirkninger.
There is a need for studies both of patterns of use and of the consequences, including those which follow up users to monitor possible harmful effects.
Vigtigst er det at få afgrænset problemstillingen og sat lal på samtlige de udgifter, som det enkelte land afhol­der.
"The ultimate aim... to safeguard Europe's people, especially our
► Efterhånden som stofmisbruget er vokset, har EU-medlemsstaterne indført nationale narkotikapolitikker, som kræver en nationalt koordineret indsats på tværs af de enkelte ministerier.
► National drug policies emerged in EU Member States as drug use increased, demanding a nation­ally coordinated interdepartmental response.
De vigtigste opgaver er at skabe en balance mellem udbuds- og efterspørgselsbegrænsningen og opnå en samordning mellem de nationale organer og mellem organer på nationalt og mere lokalt plan.
Key tasks are to balance supply and demand reduction and to achieve coordination across national bodies and between national and more local levels.
► Et forholdsvis lille narkotikabudget betyder ikke nød­vendigvis, at samfundets indsats mod narkotikaproblemer bliver mindre eller mindre effektiv.
► Despite its policy importance, no EU nation can children, from lhe claim a comprehensive and reliable accounting of risks of drug misuse." its anti-drug expenditures or the costs imposed by Georges Estieuenart drug misuse.
► De europæiske nationer anerkender i almindelighed narkomani som en sygdom, men denne opfattelse er kun i varierende grad trængt ind i straffepolitik og -praksis.
► European nations generally recognise addiction as an illness but the extent to which this perception pervades penal policy and practice differs.
-Endemålet er at beskytte Europas befolkning og især uore barn mod de risici, der er forbundet med narkotikamisbrugGeorges Estieuenart
► A relatively small drug budget does not necessarily mean less, or less effective, social action against drug problems.
► Udgifterne til begrænsning af udbudet er lettere at gøre op, da dette område er mere centraliseret, og derfor kan disse udgifter i forhold til udgifterne til eftersporgselsbegrænsning synes større, end det faktisk er tilfældet.
For example, a more relaxed (and less expensive) legal approach can foster social action, and some anti-drug measures can aggravate problems arising from the drug use that they fail to prevent.
► Selv om samordningsstrukturer og narkotikalove ikke blev ændret meget i 1996, fremgår det af undersø­gelserne, at der er nogle tydelige politiske tendenser.
► Although coordination structures and drug laws changed little in 1996, analysis reveals some impor­tant policy trends.
Radikale ændringer står generelt ikke øverst på den politiske dagsorden, men i de fleste lande i Den Euro­pæiske Union er narkotikapolitikken ved at blive revideret som reaktion på:
Radical change is not on the mainstream political agenda, but in most European Union countries drug policies are under review in response to:
► Selv om det kan synes fristende at omfordele midlerne mellem efter­spørgsels- og udbudsbegrænsning, er det i praksis sådan, at nødvendige forhøjelser sker ved at forhøje det samlede budget eller ved ekstra tildelinger til de enkelte sektorer, når begge har hårdt brug for midler.
► Because it is more centralised, spending on supply reduction is more easily accounted for, so may seem larger relative to de­mand reduction than is actually the case.
- undersøgelser på EU-plan af forskelle og ligheder i medlemsstaternes narkotikapolitik
► Though it may seem attractive to move resources between de­mand and supply reduction, in
► I forbindelse med fastsættelsen af de udgifter, som påføres samfundet på grund af stofmisbrug, er det et omstridt spørgsmål, om man kan beregne et menneskes økonomiske værdi. Imidlertid er der behov for en sådan opgørelse for at kunne plan­lægge, hvor store og hvilke in­vesteringer der skal foretages for at nedbringe disse udgifter.
► increasingly sound and comparable information enabling a degree of scientific evaluation of policies, in turn encouraging a less ideological and more prag­matic perspective.
- flere og flere velfunderede og sammenlignelige op­lysninger, som giver et bedre grundlag for en viden­skabelig evaluering af politikkerne, hvilket igen fremmer en mindre ideologisk og mere pragmatisk synsvinkel. ► Nye decentraliseringsforanstaltninger forudsætter sam­ordning; hvor det ikke lykkes, bliver forskellene på internationalt plan tydelige.
practice, when resources on both sides are stretched, required increases are made by raising the global budget or reallocating within sectors. ► A critical issue in assessing the costs imposed on society by drug use is placing a monetary value on human life. However, such an accounting is needed to gain a perspective on the appropriate level and mix of investments devoted to curbing these costs.
► Til trods for at det har stor betydning for den enkelte EU-medlemsstats politik, kan ingen af landene hævde, at
► New decentralising measures place a premium on coordination; where this fails to keep pace, intra­national policy divergence is apparent.
KAPITEL O DEH EUflOPÍElSKE UH IOHS INDSATS
CHAPTER 0 ACTION TAKEN BY THE EUROPEAN UNION
► Mange flere oplysninger blev tilgængelige, da EMCDDA og Europols Narkotikaenhed udarbejdede deres første års­beretninger. Informationskontorer blev stadig hyppigere bedt om at skaffe Det Europæiske Råd og Parlamentet påli­delige oplysninger om forskellige aspekter af dette problem.
► Joint European action against drugs dates back at least to 1972 and accelerated in the '90s when the European Council adopted three European Action Plans on drugs, the last strengthened by the in­creased scope for cooperation within the Treaty on European Union. ► In 1996 the high profile of the drugs problem was confirmed when both European Council meetings addressed the issue in depth, underlining the im­portance of an integrated approach. ► Within a stable institutional, organisational, legal and political framework, EU action progressed rap­idly, especially in the second half of 1996 with the adoption of nine joint actions or common positions and five resolutions relating to home affairs and justice cooperation.
► Den fælles europæiske indsats mod narkotika tog sin begyndelse i 1972 og blev udvidet i 1990'erne, da Det Europæiske Råd vedtog tre fælles europæiske hand­lingsplaner om narkotika; den sidste blev styrket af det udvidede spillerum for samarbejde i henhold til traktaten om Den Europæiske Union.
The co-decision procedure between Parliament and the Council of Ministers produced three important public health decisions, including the Community Action Programme on the Prevention of Drug Dependence, supported by a budget of 27m ECUs over five years. ► Anti-money laundering measures continued to be seen as crucial.