natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I rapport af Albert og Ball "forslag til genrejsning af den europæiske økonomi i 80erne" fremsættes et lignende synspunkt.
EUROPEAN PARLIAMENT — Directorate General for Research
Det europæiske Fællesskabs aktion :
PERSONAL INCOME TAX SYSTEMS IN THE EEC
Imidlertid drejer det sig dog strengt taget ikke om en punktafgift, skønt denne afgift vil være en skat på energiforbrug; endvidere ville det snarere dreje sig om en nyskabelse end om et fornyet forsøg på harmonisering af de eksisterende nationale punktafgifter.
The tables should be treated with caution because of the very different methods of assessing taxable income in the Member States (as regards allowances, refunds, tax relief, income brackets, etc.), but it seems useful to include them as they provide information to answer a question that will certainly be in the mind of the European citizen.
AFGIFTSFRIHED I INTERNATIONAL REJSETRAFIK
MINIMUM TAXABLE INCOME IN THE EEC
Det foreslås, at der indføres en ensartet
Source: Commission of the European Communities
HARMONISERING AF DE DIREKTE SKATTER (SELSKABSSKAT)
Belgium Denmark FRG Greece France Ireland Italy
I forlængelse af en ¡nterimsbetænkning (dok.
Source: Commission of the European Communities
SELSKABSSKAT
TAX EVASION AND AVOIDANCE
Skattekreditsats a) i % af brutto­udbyttet b) i % af selskabsskatten
— the Council has recognized the international dimension of tax evasion and avoidance (Council Resolution of 10.2.75 ; OJ C 35/75) ;
Kildeskat af udbytter (med forbehold af bestemmelserne i afta­lerne om dobbeltbeskatning)
— the Council has adopted a directive (n° 77/799 of 19.12.77, OJ L 336/779, amended by the Directive of 6.12.79 (n°79/1070, OJL331/79), concerning mutual assistance by the authorities in the Member States in matters of direct taxation and VAT.
25% a) 40,87% af udbyttet b) 49.95% af skatten
This directive provides for: • measures to combat tax evasion and avoidance; revenue
45% (for overskud over BFR 14 400 000) (1)
• greater cooperation between national departments;
(særligt tillæg til solidaritetsfond)
• exchanges of information to assess income and wealth tax liability;
25% a) 25% af udbyttet b) 25% af skatten
• investigations by one Member State on behalf of another, and by officials of one Member State in another Member State.
Ingen skattekredit men udbyttet fratrækkes overskuddet
EUROPEAN PARLIAMENT — Directorate General for Research
10% (valutaindlændinge) 30% (valutaudlændinge) a) 9/16 af udbyttet b) 100% af selskabsskatten
Table 1 below shows how charges in the OECD Member States are broken down between direct taxation (on income and profits) indirect taxation (on goods and services) and social security.
36% selskabsskat 16.2%: ILOR(2); tillægges lig­ningsgrundlaget for selskab­skatten Effektiv sats i alt : 46,368% ingen skattekredit
Table 2 gives an idea of fluctuations in these charges as percentages of GDP over the past 25 years in the Community Member States.
40% (for overskud over LFR 1213000)(1)
Table 1
15% (ingen kildeskat af udbytte udbetalt af luxembourgske hol­dingselskaber)
MAIN CATEGORIES OF TAX REVENUE AS PERCENTAGE OF TOTAL TAX REVENUE 1983
Kilde: Kommissionen for De europæiske Fællesskaber.
Source : Statistics of public revenue of OECD Member States, 1965­1982, Paris 1983
ters beskatningsmetoder er meget forskellige, hvad angår fastsættelsen af den skattepligtige indkomst (skattefradrag, -godtgørelser, husstandskvotienter, beskatningstrin, osv.), forekommer det dog nyttigt at medtage disee oplysninger i "Emnebladene" idet de sikkert kan give svar på spørgsmål, borgeren i Europa stiller sig.
Table 2 CURRENT REVENUE OF PUBLIC AUTHORITIES (tax, social security contributions, etc.)
Jf. Europa i dag, pkt. 2.53.
Source: European economy, No. 22
L SOCIALPOLITIK OG FOLKESUNDHEDSPOLITIK overføre ansvarsområder, som kan varetages mere effektivt på andre niveauer".
L SOCIAL POLICY AND PUBLIC HEALTH
MÅL: Fuld beskæftigelse, forbedring af leve- og arbejdsvilkårene, arbejdsmarkedets parters deltagelse i økonomiske og socialpolitiske afgørelser og arbejd stagernes deltagelse i virksomhedernes liv.
OBJECTIVES: full employment, an improvement in living and working conditions, and involvement of both sides of industry in economic and social policy decisions.
I kap.NI/l_/10 gives et særskilt overblik over EFs indsats på det folkesundhedsmæssige område.
Sheet *III/L/10 on Public Health gives a detailed picture of the Community's efforts in this field.
Med dette handlingsprogram fik Fællesskabet en sammenhængende basis for sine aktiviteter på det sociale og arbejdsmarkedspolitiske område, og der blev skabt grundlag for at inddrage en lang række nye områder under Fællesskabets aktiviteter.
This programme of action gave the Community a coherent basis for conducting activities in the fields of social policy and employment and enabled it to broad en the scope of its action.
Det havde nemlig siden slutningen af tresserne stået klart, at økonomisk vækst ikke kunne løse alle problemer.
Indeed, towards the end of the 1970s it was becoming quite clear that economic growth could not solve every problem.
Trods den almindelige velfærdsstigning havde visse grupper ikke deltaget i "det store økonomiske spring".
Despite the general rise in living standards, certain groups and regions had not had a share in the economic boom.
Velfærdsstigningen var ikke retfærdigt for delt; kvinder var stadigvæk udsat for mange former for forskelsbehandling (*) ; der var fortsat fattigdom i en række befolkningslag ; de vandrende arbejdstagere (*) var i mange henseender stadigvæk andenrangsborgere; de erhvervshæmmede led under manglende social og erhvervsmæssig integration (*).
The rise in living standards was not evenly distributed : women were still subjected to various forms of discrimination (*), poverty persisted in many sectors of the population, migrant workers (*) remained in various respects second-class citizens and the disabled continued to face a number of obstacles to their social and professional integration (*).
RESULTATER INDTIL 1972: EØF-traktatens sociale bestemmelser er få og spredte.
ACHIEVEMENTS: Social provisions in the Treaty establishing the EEC are few and far between.
Regler af bindende karakter findes i art. 48 og 49 (om arbejdskraftens frie bevægelighed), i art. 51 (om social sikring for vand rende arbejdstagere), i art. 119 (om ligeløn for mænd og kvinder) samt i art. 123-127 (om Den europæiske Socialfond).
The binding provisions are contained in Articles 48 and 49 (free movement of workers), 51 (social security pro tection for migrant workers) and 119 (equal pay for men and women) and in Articles 123 to 127 (European Social Fund).
Regler af ikke bindende karakter findes i art. 117, 118, 120 og 128.
The non-binding provisions are to be found in Articles 117, 118, 120 and 128.
Derudover er der i EØF-traktaten under den fælles landbrugs- og den fælles transportpolitik fastsat visse bestemmelser af social karakter.
The Treaty also contains certain provisions relating to the social aspects of the common agricultural policy and the common transport policy but it clearly does not establish an actual social policy as such at Com munity level.
REALISERINGEN AF HANDLINGSPROGRAMMETS MÅLSÆTNINGER: Virkeliggørelsen af handling sprogrammets målsætninger om forbedring af leveog arbejdsvilkårene for disse særlig sårbare grupper blev derfor fulgt op af en lang række vedtagelser, dels i form af direktiver (på ligestillingsområdet), dels i form af særlige handlingsprogrammer (for de vand rende arbejdstagere og de handicappede).
The Community's founding fathers believed that workers' living and working conditions would by and large improve automatically as the other activities of the common market were carried out.
EØF-traktaten forudså således ikke en egentlig social politik på fællesskabsplan, da traktatens fædre var af den opfattelse, at en forbedring af arbejdernes leveog arbejdsvilkår mere eller mindre automatisk ville blive realiseret gennem Fællesmarkedets øvrige aktiviteter, og i den første periode efter Fællesskabets oprettelse (1952-1972) forblev socialpolitikken i EF-regi i det store og hele en ledsagepolitik.
On the whole, therefore, the Community's social policy played a subsidiary role in the period immediately following the establishment of the Community (1952 to 1972).
De konkrete resultater udmøntede sig, på trods af Europa-Parlamentet (EP)s mange initiativer, til gennemførelsen af arbejdskraftens frie bevægelighed og den hermed forbundne sociale sikring for disse arbejdstagere (*) samt i oprettelsen af Den europæiske Socialfond (*).
Thanks to the many initiatives of the Euro pean Parliament (EP) there have been some tangible results, namely the establishment of free movement of workers with the relevant social security arrange ments (*) and the creation of the European Social Fund (*).
I midten af halvfjerdserne blev det anslået, at henved 30 millioner mennesker i de ni medlemsstater kunne karakteriseres som fattige.
In the mid 1970s the number of people in the nine Member States who could be classed as poor was estimated at 30 million.
Dette tal anses at ligge endnu højere i 1986.
The number is likely to be even higher in 1986.
Fællesskabet gennemførte i perioden 1975-1980 et første program for forsøgsprojekter og vejledende undersøgelser med henblik på bekæmpelse af fattigdom.
Between 1975 and 1980 the Community carried out an initial programme of projects and pilot studies for combat ing poverty.
EP havde i en beslutning af 7. juli 1983 anmodet om en opfølgning af det første Programm.
In a resolution of 16 July 1983 the EP asked for the first programme to be followed up.
I juli 1984 fremsatte Kommissionen et forslag til Rådets afgørelse om en særlig fællesskab sindsats til bekæmpelse af fattigdom, som blev vedtaget af Rådet i december 1984 (EFT L 2/85).
In July 1984 the Commission presented a proposal for a Council decision on a specific Community action to fight poverty, which was adopted by the Council in December 1984 (OJ L2/85).
Program met løber i 4 år og har et budget på 25 mio ECU.
This programme is spread over 4 years and has a budget of 25 million ECU.
Mod en mere aktiv socialpolitik: Årene efter 1972 blev vendepunktet i udviklingen af Fællesskabets socialpolitik.
Towards a more dynamic social policy: the years following 1972 marked a turning-point in the develop ment of the Community's social policy.
På topmødet i Haag i 1969 understrege des nødvendigheden af et snævert samråd om social politikken, men det var De Nis første topmøde i Paris i oktober 1972, der gav anledning til en mere aktiv politik på det sociale område.
As early as 1969 the summit conference at The Hague stressed the need for close cooperation in social policies and the first Summit of the Nine in Paris provided the opportunity to launch a more dynamic policy in the social sector.
Rådet tillagde EFs socialpolitik en "selvstændig funktion ved iværksættelse af fællesskabsforanstaltninger eller ved fastsættelse på fællesskabsplan af målsætninger for medlemsstater nes arbejdsmarkeds- og socialpolitik uden at søge at regulere alle arbejdsmarkedsmæssige og sociale problemer på ensartet måde eller til fællesskabsniveau at
The Heads of State and Government declared the need 'to devote as much energy to efforts in the field of social policy as to the attempts to establish eco nomic and monetary union' and they called on the Commission to draw up proposals for a programme of social action.
Med henblik på handlingsprogrammets målsætning om at forbedre arbejdstagernes vilkår og deres retsstilling i virksomhederne vedtog Rådet i 1975 et direktiv vedrørende kollektive afskedigelser (EFT L 48/75), i 1977 et direktiv om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med virksomhedsoverdragelser (EFT L 61/77) samt i 1980 et direktiv om beskyttelse af arbejdstagerne i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens (EFT L 283/80).
With respect to the points in the action programme on the improvement of employees' conditions and their legal position in undertakings, the Council adopted a Directive in 1975 on mass redundancy (OJ L 48/75), a Directive in 1977 on the safeguarding of employees' rights in the event of transfers of undertakings (OJ L 61/77), and a Directive in 1980 on the protection of employees in the event of an employer's insolvency (OJ L 283/80).
Derudover vedtog Rådet i 1975 en henstilling om gennemførelsen af princippet om en 40-timers arbejdsuge og 4 ugers årlig betalt ferle.
In addition, in 1975 the Council adopted a recommendation on the application of the principle of the 40-hour working week and 4 weeks' annual paid leave.
I begyndelsen af firserne forelagde Kommissionen to direktivforslag, som gav anledning til livlige drøftelser såvel mellem arbejdsmarkedets parter som i EP.
The Commission submitted two proposals for directives in the early 1980s which gave rise to heated debate not only between management and labour but also within the EP.
"Vredeung"-forslaget om information og høring af arbejdstagere i virksomheder med i særdeleshed kompleks struktur, fremsat i 1980, blev ændret af Kommissionen i 1983 (EFT C 217/83), og langt de fleste af EPs ændringsforslag blev indarbejdet i det nye forslag.
The Council Resolution of 21 January 1974 on the 'Programme of Social Action' (OJ C 13/74) laid down that the new objectives of the Community's social policy should be to make a significant contribution to 'full and better employment in the Community, national and regional levels; the improvement of living and working conditions, so as to make possible their harmonization while the improvement is being maintained ; increased involvement of management and labour in economic and social decisions of the Community and of workers in the life of undertakings'.
Efter at have hørt EP ændrede Kommissionen også sit forslag til det 5. selskabsdirektiv om aktieselskabers struktur, som har til formål at inddrage de ansatte i virksomhedernes beslutning sproces (EFT C 240/83).
The 'Vredeling' proposal on procedures for informing and consulting the employees of undertakings with particularly complex structures was presented in 1980 and then revised by the Commission in 1983 (OJ C 217/83) to incorporate most of the amendments tabled by the EP.
PE 100.200 arbejdsmarkedets parter på europæisk plan (*) er på Kommissionens initiativ påny blevet sat i gang i 1985, ved de såkaldte Val Duchesse-møder.
The dialogue between the two sides of industry at European level (*) was relaunched at the Commission's initiative in 1985 at the 'Val Duchesse' meetings.
Derudover har Rådet vedtaget en række direktiver vedrørende arbejdstagernes sikkerhed og sundhed på arbejd spladsen (*).
In addition, the Council has adopted a series of directives concerning the health and safety of employees at work (*).
Det drejer sig bl.a. om følgende forslag: 1) frivilligt deltidsarbejde (EFT C 18/83); 2) midlertidig beskæftigelse (EFT C 133/84); 3) høring og information af arbejdstagere i multinationale selskaber ('Vredeling'forslaget) (EFT C 217/83) ; 4) forældreorlov og orlov af familiemæssige årsager (EFT C 316/84); 5) ligebehandling af mænd og kvinder inden for de erhvervstilknyttede sociale sikkerhedsordninger (EFT C 134/83) ; samt 6) ligebehandling af mænd og kvinder i selv stændige erhverv (EFT C 113/84).
The main proposals are as follows: 1. voluntary parttime work (OJ C 18/83); 2. temporary work (OJ C 133/84); 3. procedures for informing and consulting the employees of transnational undertakings, 'Vredeling proposal' (OJ C 217/83) ; 4. parental leave and leave for family reasons (OJ C 316/84); 5. application of the principle of equal treatment for men and women in selfemployed occupations, including agriculture (OJ C 113/84).
Den gunstige økonomiske udvikling i halvtredserne og tresserne, som medførte en betydelig højnelse af levestandarden i almindelighed i medlemsstaterne, blev efter den første oliekrise i 1973 afløst af en økonomisk afmatning, der medførte en firedobling af antallet af arbejdsløse (4 millioner ved udgangen af 1974 mod 16 millioner i begyndelsen af 1986).
The period of economic growth from 1950 to 1970 significantly raised living standards in all the Member States of the Community. It was followed, as a result of the first oil crisis in 1973, by a recession which quadrupled the number of unemployed (4 million in late 1974 compared with 16 million in early 1986).
Handlingsprogrammets målsætning om en fuld og bedre beskæftigelse fik derfor større aktualitet end forudset ved programmets vedtagelse i 1974, og arbejd sløshedsbekæmpelse samt beskæftigelsesfremmende foranstaltninger har da også indtaget en stadig mere central placering såvel i de enkelte medlemssta ter som på fællesskabsplan.
This lent new urgency to the objective of full and better employment set by the action programme adopted in 1974; the fight against unemployment and measures to assist employment also play a greater role both in the Member States and at Community level.
Rådet har således vedtaget en lang række resolutioner, der har til hensigt at etablere en koordinering af den i medlemsstaterne førte politik.
Accord ingly, the Council has adopted a whole series of decisions aimed at coordinating the Member States' policies (*).
I Rådets konklusioner af 22. juni 1984 vedrørende et handlingsprogram for Fællesskabet på det sociale og arbejdsmarkedsmæssige område på mellemlang sigt (EFT C 175/84) bekræftede Rådet, at de målsætninger, som blev opstillet i handlingsprogrammet fra 1974 stadig var gyldige, men om muligt skulle der tages nye initiativer vedrørende social sikring, de demografiske forhold og familiepolitikken.
In its conclusions of 22 June 1984 concerning a Community medium-term social action programme (OJ C 175/84), the Council confirmed that the objec tives set in the 1974 action programme were still valid but that new initiatives must be taken in the areas of social protection, demographic conditions and family policy.
Arbejd sløsheden ansås for det vanskeligste økonomiske og sociale problem i Fællesskabet, og Rådet understregede nødvendigheden af at tilpasse produktionsapparatet til den teknologiske udvikling, ligesom der lag des stor vægt på uddannelse og omskoling til de nye teknologier.
With unemployment being seen as the most serious economic and social problem in the Community, the Council underlined the need to adapt production machinery to technological development and encourage information on and retraining in the new technologies.
Medlemsstaternes erklærede mål er at skabe en beskæftigelsesfremmende økonomisk vækst ved at fremme efterspørgslen og fastholde en moderat stigningstakt i reallønningerne. (Rådets beslutning af 20.12.1985 om fastlæggelse af retningslinjerne for den økonomiske politik i 1986 - EFT L 377/85).
The Member States' declared objective is to secure economic growth which will create jobs and thus stimulate demand and ensure that real earnings continue to increase at a moderate rate (Council Decision of 20 December 1985 laying down the economic policy guidelines for 1986, OJ L 377/ 85).
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE: EPs hovedaktivitet på socialområdet har i de seneste år været rettet mod arbejdsløshedsproblemet og den stagnerende jobskabelse.
ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT: the main thrust of the EP's activities in the social field in recent years has been on combating unemployment and creating jobs.
I 1983 afholdt EP en ekstraordinær sam ling om dette problem, og det har siden i adskillige beslutninger bekræftet, at bekæmpelse af arbejd sløsheden og ungdomsarbejdsløsheden er det største enkeltstående problem, Fællesskabet står over for.
In 1983 the EP held a special partsession on this matter and since then it has confirmed in various resolutions that the fight against unemployment, particularly among young people, is the most serious problem facing the Community.
I den forbindelse skal det nævnes, at EP anser det for absolut nødvendigt, at der sker en væsentlig forøgelse af Socialfondens midler.
It should be noted in this connection that the EP considers a substantial increase in the appropriations of the Social Fund to be essential.
Derudover har EPs indsats været rettet mod at forbedre forholdene for samfundets mest sårbare grupper: de handicappede, de vandrende arbejdstagere, de fattige og de ældre.
The EP has also concentrated its efforts on improving the conditions of the most vulnerable groups in society, namely the disabled, migrant workers, the poor and the aged.
Det skal også nævnes, at EP er særdeles aktiv i bestræbelserne for at skabe ligestilling mellem mænd og kvinder, ligesom familiepolitik er et område, der har EPs interesse, og hvor man har opfordret Kommission og Råd til at tage initiativer.
It should also be noted that the EP has been particu larly active in promoting equality between men and women, since family policy is an area in which the EP takes an interest and in which the Commission and the Council have been asked to take initiatives.
Endelig har EP udtrykt utilfredshed med det forhold, at Rådet i de seneste år synes at være handlingslammet hvad angår vedtagelse af bindende retsakter på
The EP has moreover condemned the Council's apparent paralysis in recent years where the adoption of texts whose application would be compulsory in the social field is concerned. Thus, a whole series of proposals
Jf. Europa i dag, pkt. 5.4.3.
See Europe Today, point 4.3
EKSFs SOCIALE FORANSTALTNINGER
THE SOCIAL ACTION OF THE ECSC
det nødvendigt at vedtage et program for strukturomlægning af denne sektor (ΊΙΙ/Ε/1) (rationalisering, modernisering og indførelse af kvoteordninger).
sary to introduce a restructuring programme in this sector (ΊΙΙ/Ε/1) by rationalization, modernization and the imposition of quota schemes.
Denne omlægning har resulteret i en kraftig nedgang i beskæftigelsen.
These changes entailed the loss of a considerable number of jobs.
Mål : "At bidrage ... til fremme af beskæftigelsen og til højnelse af levestandarden" og "skabe de forudsætninger, som ... sikrer den mest rationelle fordeling af produktionen ... samtidig med, at det herved sørger for at bevare stabiliteten i beskæftigelsen og at for hindre, at dybtgående og vedvarende forstyrrelser opstår i medlemsstaternes økonomier" (art. 2 EKSF).
OBJECTIVES: 'To contribute ... to ... growth of employment and a rising standard of living' ; to 'bring about conditions which will... ensure the most ration­al distribution of production ... while safeguarding continuity of employment and taking care not to provoke fundamental and persistent disturbances in the economies of Member States' (ECSC Treaty, Arti­cle 2).
De ovennævnte former for støtte er derfor af stor betydning for de arbejdstagere, der er berørte af krisen inden for EKSF-indus-trierne.
Aid measures are therefore of great importance for workers affected by the crisis in the ECSC industries.
Tabel 1 angiver den "traditionelle" omskolingsstøtte ydet til arbejdstagere inden for kulmine-, jern- og stålindustrien i årene 19811984.
Table 1 shows 'traditional' re-employment aid granted to those employed in the coal and steel industry between 1981 and 1984.
SÆRLIGE MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER TIL IMØDEGÅELSE AF KRISEN INDEN FOR KULMINESAMT JERN- OG STÅLINDUSTRIEN
SPECIAL TEMPORARY MEASURES TO MEET THE CRISIS IN THE IRON AND STEEL INDUSTRY:
Den af Den høje Myndighed/Kommissionen førte socialpolitik indebærer brug af en række finansiering sinstrumenter, der er fastsat i EKSF-traktatens art. 54-56. Art.
RE-EMPLOYMENT AND READAPTATION : The social policy pursued by the High Authority/Commission involves the use of various financial instruments defined in Articles 54 to 56 of the ECSC Treaty.
54, stk. 2, anvendes ved bevilling af lavtforrentede lån til socialt boligbyggeri. Art.
Under Article 54, second paragraph, low-interest loans may be granted towards the construction of subsidized housing.
55 anvendes ved finansiering af forskningsprojekter vedrørende arbejdssikkerhed. Art.
Research projects on industrial safety may be financed under Article 55.
Der ydes to former for støtte med hjemmel i art. 56.
Two forms of aid may be granted under Article 56 :
Forslaget havde til formål at udvide de foranstaltninger og interventionsmuligheder, der fandtes i henhold til EKSF-traktaten.
Aid is provided in the form of loans with interest rate subsidies.