natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Således er EF- og AVS-landene blevet enige om et generelt forbud mod eksport af giftigt affald til AVS-landene.
The protocol, which has still not been signed by the Com munity, constitutes a supplement to the Helsinki protocol of 1985 which provides for a 30% reduction in sulphur dioxide emissions.
På den første særlige CSCE-Miljøkonference, der fandt sted i oktober og november 1989 i Sofia (Bulgarien), og som 35 lande deltog i, var Det Europæiske Fællesskab re præsenteret ved Rådets formand og Kommissionens an svarlige medlem.
At the first special CSCE Conference on the Environ ment, which was held in Sofia (Bulgaria) in October and November 1989 and attended by 35 states, the Euro pean Community was represented by the President of the Council and the competent Member of the Commission.
Hovedemner for denne konference var forhindring af miljøkatastrofer, der forårsages af indu strien, og bekæmpelse af følgerne af sådanne katastrofer på tværs af landegrænserne, behandling af farlige kemiske stoffer og forurening af grænseoverskridende floder og andre farvande.
The principal topics at this conference were as follows: how to prevent environmental disasters caused by industry and to combat the effects of such disasters beyond national borders, the handling of dangerous chemicals and the pollution of transfrontier rivers and other waters.
e) Konferencen i Rio de Janeiro: Den 3.-14. juni 1992 af holdtes De Forenede Nationers Konference om Miljø og Udvikling (UNCED) i Rio de Janeiro.
(e) Rio de Janeiro Conference: From 3 to 14 June 1992 the UN Conference on environment and develop ment (UNCED) was held in Rio de Janeiro.
176 lande, 110 statsog regeringschefer og EF deltog i denne konference.
This confer ence was attended by 176 countries, 110 Heads of State or Government and the EC.
Som afslutning på konferencen udformedes Rio-erklæringen.
The framework convention on Global Climate Change, the convention on the Conservation of Biological Diversity, the agreement on CO2 and the agreement on migratory fish stocks were signed.
Denne indeholder 27 principper vedrørende miljø og ud vikling.
By June 1994 a global agreement on desertification is to be drawn up.
I forbindelse med konferencen vedtoges også Agenda 21 (handlingsprogram for det internationale samfund i det 21. århundrede inden for miljø og udvikling).
The main themes of the conference included the raising of awareness in the international community on environmental and development issues and the link between economic growth and the environ ment.
Endvidere undertegnedes rammeaftalen o.m globale klimaændringer, konventionen om bevarelse af den biologis og konventio ke mangfoldighed, konventionen om C02nen om vandrende fiskebestande.
A charter is to be adopted on the occasion of the 50th anniversary of the foundation of the United Nations.
På det 15. økonomiske verdenstopmøde, som afholdtes i Paris i juli 1989, udarbejdedes PHARE-programmet (bistand til økonomisk genopbygning i Polen og Ungarn).
At the fifteenth world economic summit in Paris in July 1989 the PHARE programme (of aid for economic reconstruction in Poland and Hungary) was established.
Den 17. september 1990 udvidedes programmet til også at gælde Bulgarien, Tjekkoslovakiet og det daværende DDR (indtil den 3. oktober 1990), Rumænien (fra den 30. januar 1991) og Jugoslavien samt pr. 23. december 1991 også Al banien, Estland, Letland og Litauen.
On 17 September 1990 the programme was extended to include Bulgaria, Czechoslovakia, the former GDR (until 3 October 1990), Romania (from 30 January 1991) and Yugoslavia, and was further extended on 23 December 1991 to include Albania, Estonia, Latvia and Lithuania.
Gennem dette pro gram støttes også miljøprogrammer.
Environmental projects are among the measures pro moted by this programme.
I 1989 stilledes 325 mio ecu til rådighed, i 1990 500 mio ecu, i 1991 820 mio ecu og i 1992 1.000 mio ecu.
The amounts earmarked for PHARE in each year have been as follows: ECU 325 million in 1989, ECU 500 million in 1990, ECU 820 million in 1991 and ECU 1000 million in 1992.
DE VIGTIGSTE EF-RETSFORSKRIFTER VEDRØRENDE INTERNATIONALT SAMARBEJDE
PRINCIPAL EC LEGISLATION IN THE FIELD OF INTERNATIONAL COOPERATION
Afgørelse 75/437/EØF EFT L 194 af 25.7.1975, s. 5
Convention on the Prevention of Marine Pollution from landbased sources (Paris Convention)
Overenskomst om Den Internationale Kommission for Beskyttelse af Rhinen mod forurening (Bern-overenskomsten)
Convention concerning the International Commission for the Rhine (Berne Convention) tion)
Afgørelse 77/586/EØF EFT L 240 af 19.9.1977, s. 51
Decision 77/586/EEC OJ No. L 240, 19.9.1977, p.48
Konvention om beskyttelse af Middelhavet mod forurening (Barcelona-konventionen)
Convention on the protection of the Mediterranean Sea against pollution (Barcelona Convention)
Protokol om samarbejde om bekæmpelse af forurening af Middelhavet med olie og andre skadelige stoffer i tilfælde af kritiske situationer
Protocol concerning cooperation in combat- ing pollution of the Mediterranean Sea by oil and other harmful substances in cases of emergency
Afgørelse 81/462/EØF EFT L 171 af 27.6.1981, s. 11
Decision 81/462 OJNo. L 171, 27.6.1981, p.
1986 (seneste ændring)
(Last amended 1986)
Konvention om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis
Convention on the conservation of Antarctic marine living resources
(1990 seneste ændring)
(Last amended 1990)
Afgørelse
O J No. C 327, 14.12.1981, p. 95
Konvention om bevarelse af laksebe­ standen i Nordatlanten
Convention for the conservation of Salmon in the North Atlantic Ocean
Afgørelse 83/101/EØF EFT L 67 af 12.3.1983, s. 1
Decision 83/101 OJ No. L 67, 12.3.1983, p.1
Overenskomst om samarbejde ved bekæmpelse af forurening af Nordsøen med olie og andre farlige stoffer (Bonn­overenskomsten)
Agreement for cooperation in dealing with pollution of the North Sea by oil and other harmful pollutants (Bonn Agreement)
Protokol om ændring af konventionen om forhindring af landbaseret havforurening
Protocol amending the Convention for the prevention of marine pollution from landbased sources
Montreal­protokollen om stoffer, der nedbryder onzonlaget
Montreal Protocol on substances that deplete the ozone layer
Samarbejde med Østrig om forvaltning af vandressourcerne i Donau­bassinet
Cooperation on the management of water resources in the Danube basin
GENNEMFØRELSEN AF MILJØPOLITIKKEN
this programme, which builds on the 1987-1991 pro gramme.
GENERELT — INFORMATIONSSYSTEMER: Fællesskabet har udviklet en række ledsagende foranstaltninger, der har vist sig at være nødvendige for at gennemføre en effektiv miljøpolitik.
The aim of the programme is to reinforce the scientific and technical places of European industry and to support industry with a view to improving its competitiveness.
På miljøområdet prioriteres følgende 5 områder: — deltagelse i programmerne om globale ændringer, — miljøbeskyttelse og -teknologi, — havforskning og -teknologi, — forskning i økonomiske og sociale aspekter, — integrerede forskningsprojekter.
in the environmental sector, the programme lists five main areas of activity:
I juni 1985 vedtog Rådet et fireårigt arbejdsprogram for Kommissionen vedrørende et forsøgsprojekt for indsamling, koordinering og afstemning af oplysninger om miljø og naturressourcer i Fællesskabet (EFT nr. L 176 af 6.7.1985). Dette program omfatter bl.a.:
In June 1985 the Council adopted a Commission work programme concerning an experimental project for gathering, coordinating and ensuring the consistency of information on the state of the environment and natural resources in the Community (OJ L 176, 06.07.1985).
Den 7. juni 1991 vedtoges et særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for miljø (EFT nr. L 192 af 16.7.1991, s. 29). Til dette program er der afsat bevillinger på 261,4 mio ecu.
- participation in global change programmes, - technologies and engineering for the environment, - marine sciences and technologies, - research on economic and social aspects, - integrated research projects.
Endvidere skal der skabes kontinuitet i miljøpolitikken.
- the comparability and availability of environmental data collected in the Member States and the choice of data analysis methods.
— sammenlignelighed og tilgængelighed for de miljødata, der indsamles i medlemsstaterne, samt valg af da taanalysemetoder.
The information thus gathered will be made public, subject to rules of confidentiality.
De indhentede oplysninger offentliggøres, forudsat at de er i overensstemmelse med reglerne om fortrolighed.
This is also one of the tasks of the European Environment Agency and the European Environmental Information and Observation Network, decided upon on 7 May 1990 (OJ L120, 11.5.1990, p. 1).
Den 7. juni 1991 vedtoges desuden et særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for havforskning og -teknologi (1990-1994) (EFT nr. L 192 af 16.7.1991, s. 1).
Also on 7 June 1991 a specific research and technological development programme in the field of marine science and technology (1990-1994) was adopted (OJ L 192, 16.07.1991, p. 1).
I forbindelse med Det Europæiske Miljøår etablerede Kommissionen et informationsudvekslingsnet (NETT-nettet), der skulle skaffe virksomheder adgang til viden om rene teknologier.
Following European Environment Year, the Commission had set up an information exchange network to provide firms with access to discoveries in the area of clean technologies (the NETT network).
Fællesskabet har endelig vedtaget to programmer, hhv. STEP og EPOCH, med henblik på videnskab og teknologi inden for miljøbeskyttelse, klimatologi og naturkatastrofer.
In addition, the EC has adopted two programmes, STEP and EPOCH, on science and technology in the field of environmental protection, climatology and natural disasters. ters.
Kommissionen har foreslået et firårigt program (1990-1993) for udvikling af regelmæssige offentlige miljø statistikker.
The Commission has proposed a four year programme (1990-1993) for the development of regular official environmental statistics.
Tanken er, at Det Europæiske Miljøagentur her skal samarbejde med de eksisterende instanser, Eurostat og CORINE (fællesskabssystem med oplysninger om miljø- og naturressourcesituationen).
Under this programme, the European Environment Agency would work together with the existing establishments of EUROSTAT and CORINE (Community information systems on the state of the environment and natural resources).
I første række skal disse programmer fremme de konkrete foranstaltninger under de gamle programmer. Endvidere er det målet af bidrage til udvikling og gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik og -beskyttelse og støtte tekniske bistandsforanstaltninger til fordel for tredjelande.
- the programmes carried out by the Joint Research Centre (JRC) in the form of direct action, • programmes carried out as part of contract action (indirect action) and concerted action (scientific and technical operation with third countries - COST).
Den 8. maj 1990 traf Rådet afgørelse om et rammeprogram for Fællesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (1990-1994) (EFT nr. L117 af 8.5.1990, s. 28). Til dette program er der afsat et beløb på 5.700 mio ecu.
The Community framework programme on research and technological development (1990-1994) was adopted by the Council on 8 May 1990 (OJ L 117, 08.05.1990, p. 28).
Det tager udgangspunkt i programmet for 1987-1991.
It also finances projects relating to advanced technology, regional development or the energy sector.
Det er programmets mål at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europæiske industri og at støtte industrien for at øge dens konkurrenceevne.
Many subsidies with similar objectives are granted under the European Regional Development Fund, and these are being increased within the framework of ENVI REG, the new programme aimed specifically at the environ ment.
BEVILLINGER UNDER AFSNITTET VEDRØRENDE MILJØ PÅ BUDGETTET
RESOURCES ENTERED IN THE BUDGET UNDER 'ENVIRONMENT'
Kilde: EFT nr. C 245 af 23.9.1992, s. 9, og 26.
Source: OJ No. C 245, 23.9.1992, p.
Almindelig Beretning om De Europæiske Fællesskabers Virksomhed 1992.
9, and 26th General Report of the activities of the European Community 1992
SOCIALPOLITIK GENERELT grammernes målsætninger om forbedring af leve- og ar bejdsvilkårene for særlig sårbare grupper blev derfor fulgt op af en lang række vedtagelser, dels i form af direkti ver (på ligestillingsområdet), dels i form af særlige handlingsprogrammer (for de vandrende arbejdstagere (*4.4.5.), de handicappede (*4.4.8.), de fattige (*4.4.9.) samt de ældre (*4.4.11.)).
SOCIAL POLICY have been achieved through a whole series of measures, in the form of directives (in the sphere of equal opportunities) and specific action programmes (to aid migrant workers) (M.4.5.), the disabled (M.4.8.), the poor (*4.4.9.) and the elderly (M.4.11.)).
Fællesakten betød ikke en væsentlig ændring af EF's materielle kompetence. Til gengæld er beslutningsbeføjelserne blevet ændret betydeligt, navnlig på grund af samarbejdsproceduren (artikel 118 A og 130 E).
The Single European Act did not substantially affect the Community's material powers, but did entail major changes to its decisionmaking powers, in particular with regard to the cooperation procedure (Articles 118a and 130e).
Selvom de eksplicitte sociale bestemmel ser i artikel 118-122 er forblevet uændrede i Maastricht-Traktaten (M.4.2.), er målsætningerne i artikel 2 og artikel 3 udvidet, således at det nu formelt fastslås, at Fællesskabet skal udføre en politik på det social- og arbejdsmarked spolitiske område.
Although the explicit social provisions in Articles 118 to 122 remained unchanged in the Maastricht Treaty (M.4.2.) the objectives in Articles 2 and 3 were widened, with formal provision now being made for the Community to operate a policy in the social sphere.
I aftalen om social- og arbejdsmarked spolitikken, indgået mellem 11 medlemslande, som er knyttet til protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, indføres flere nye samarbejdsområder, muligheden for kvalificeret flertal øges og arbejdsmarkedets parter tildeles en større rolle.
The agreement on social policy, concluded between 11 of the Member States and appended to the Protocol on social policy, introduces a number of new areas of cooperation, increases the opportunities for qualified majority voting and accords a greater role to management and labour.
MÅL: Fuld beskæftigelse, forbedring af leve-og arbejdsvilkårene, arbejdsmarkedets parters deltagelse i økonomiske og socialpolitiske afgørelser, social og økonomisk samhørighed. hørighed.
OBJECTIVES: Full employment, the improvement of living and working conditions, the involvement of both sides of industry in economic and social policy decisions, and social and economic cohesion.
HISTORISK TILBAGEBLIK: EØF: Traktatens sociale be stemmelser er få og spredte.
BACKGROUND: Social provisions in the EEC Treaty are few and far between.
Regler af bindende karakter findes i artikel 48 og 49 (om arbejdskraftens frie bevæge lighed), i artikel 51 (om social sikring for vandrende arbejdstagere), i artikel 119 (om ligeløn for mænd og kvinder) samt i artikel 126-127 (om Den Europæiske Socialfond).
The binding provisions are contained in Articles 48 and 49 (free movement of workers) 51 (social security for migrant workers), 119 (equal pay for men and women) and 123 to 127 (European Social Fund).
Regler af ikke bindende karakter findes i artikel 117, 118, 120 og 128.
The nonbinding provisions are to be found in Articles 117, 118, 120 and 128.
Derudover er der i EØF-Traktaten, bl.a. under den fælles transportpolitik samt landbrugspolitik, fastsat visse bestemmelser af social karakter.
The Treaty also contains certain provisions of a social nature relating to the common transport policy, the common agricultural policy etc.
Med henblik på handlingsprogrammernes målsætning om at forbedre arbejdstagernes vilkår (*4.4.10.) og deres retsstilling i virksomhederne (*4.4.10.) vedtog Rådet i 1970'erne adskillige direktiver, bl.a. om kollektive afskedi gelser, som blev ændret i 1992 (EFT L 245/92 s. 3), om ar bejdstagernes beskyttelse i tilfælde af virksomhedsoverdragelse eller arbejdsgiverens insolvens samt en henstilling om gennemførelse af princippet om en 40-timers ar bejdsuge og 4 ugers årlig betalt ferie.
With respect to the points in the action programme on the improvement of employees' conditions (*4.4.10.) and their legal position in undertakings (M.4.10.) the Council adopted in the 1970s a variety of directives, including one on collective agreements, amended in 1992 (OJ L 245, 1992, p. 3), the safeguarding of employees' rights in the event of transfers of undertakings or of an employer's insolvency, and a recommendation on the implementation of the principle of the 40-hour working week and four weeks' annual paid holiday.
I juni 1993 vedtog Rådet et direktiv om arbejdstidens tilrettelæggelse.
In June 1993 the Council adopted a directive on organiz ation of working time.
11991 vedtog Rådet et direktiv om bevis for arbejdstagernes an sættelsesforhold (EFT L 288/91).
In 1991 the Council adopted a directive on an employer's obligation to inform employees of the conditions applicable to their employment relationship (OJ L 288, 1991).
I begyndelsen af 80'erne forelagde Kommissionen to direktivforslag, som gav an ledning til livlig drøftelse såvel mellem arbejdsmarkedets parter som i EP. »Vredeling«-forslaget om information og høring af arbejdstagere i virksomheder med kompleks struktur og forslag til det femte selskabsdirektiv om aktieselskabers struktur, som har til formål at inddrage de an satte i virksomhedernes beslutningsproces (EFT nr. C 240/83).
In the early 1980s the Commission submitted two proposals for directives that gave rise to heated debate not only between man agement and labour but also within the EP: the 'Vredeling' proposal on procedures for informing and consulting the employees of undertakings with complex structures, and the proposal for a Fifth Companies Directive concerning the structure of public limited companies, which aimed to involve employees in the firm's decisionmaking process (OJ C 240,1983).
Ingen af disse forslag er imidlertid blevet vedtaget af Rådet.
None of these proposals has as yet been adopted by the Council.
I forbindelse med gennemførelsen af fællespagten om de grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder (socialpagten) (*4.4.2.) fremsatte Kom missionen i 1990 forslag til direktiv om oprettelse af et Europæisk Samarbejdsudvalg, som imidlertid endnu ikke er vedtaget af Rådet.
In connection with the implementation of the Community charter on the fundamental social rights of workers (the Social Charter) (M.4.2.) the Commission published in 1990 a proposal for a directive on the establishment of a European Works Council, which has however still not yet been adopted by the Council.
Derimod vedtog Rådet i 1992 en hen stilling om lønmodtagernes andel i virksomhedens overskud.
On the other hand, in 1992 the Council adopted a recommendation on participation by employed persons in profits and enterprise results.
Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på EF-plan (*4.4.10.) kom på ny i stand i 1985.
The dialogue between management and labour at EC level (*4.4.10.) was renewed in 1985.
Mod en mere aktiv socialpolitik: I den første periode efter Fællesskabets oprettelse (1952-72) forblev socialpolitik ken i EF-regi i det store og hele en ledsagepolitik.
Towards a more dynamic social policy: In the years following the creation of the Community (1952-72) the EC's social policy was essentially determined by its other functions.
De kon krete resultater udmøntede sig, på trods af Europa-Parlamentets mange initiativer, kun til gennemførelsen af ar bejdskraftens frie bevægelighed og den hermed forbund ne socialsikring for disse arbejdstagere, samt i oprettelsen af Den Europæiske Socialfond (*4.4.3.).
Although many proposals were put forward by the European Parliament, the only tangible results were the introduction of free movement of labour, with social security for the workers concerned, and the setting up of the European Social Fund (M.4.3.).
Årene efter 1972 blev vendepunktet i udviklingen af Fællesskabets social politik.
The years following 1972 marked a turning point in the development of the Community's social policy.
På topmødet i Haag i 1969 understregedes nødvendigheden af et snævert samråd om socialpolitikken, men det var De Ni's første topmøde i Paris, der gav anledning til en mere aktiv politik på det sociale område.
In 1969 the summit confer ence at The Hague had stressed the need for close cooperation in social policies, but it was the first Summit of the Nine in Paris that provided the opportunity to launch a more dynamic policy in the social sector.
Et første so cialt handlingsprogram vedtoges ved resolution af 21. ja nuar 1974 (EFT C 13/74).
An initial Programme of Social Action was adopted by the resolution of 21 January 1974 (OJ C 13, 1974).
Ti år senere, den 22. juni 1984 (EFT C 175/84), bekræftede Rådet sin politiske vilje til at gå videre med opbygningen af et europæisk socialt områ de og at fortsætte og styrke de bestræbelser, der allerede var påbegyndt.
Ten years later, on 22 June 1984 (OJ C 175, 1984), the Council reaffirmed its political will to move towards the creation of a European social area and to follow up and consolidate action already taken.
REALISERINGEN AF HANDLINGSPROGRAMMERNES MÅLSÆTNINGER: Virkeliggørelsen af handlingspro
The favourable economic trends of the 1950s and 60s, which brought a considerable rise in living standards in the Member States, were followed after the 1973 oil crisis by a number of recessions, accompanied by a sharp rise in unemployment (from 4 million in 1974 to 17 million in 1993).
Det må konstateres, at 1980'erne i modsætning til 1970'erne på det socialpolitiske område må karakteriseres som lidet aktive, hvad der hænger sammen med beslut ningsproceduren (kravet om enstemmighed) samt en grundlæggende forskellig opfattelse i medlemslandene af, hvilken kompetence Fællesskabet skulle indrømmes.
In contrast to the 1970s, there was little activity in the field of social policy in the 1980s partly due to the decisionmaking procedure (the requirement for unanimity) and party to fundamentally differing attitudes among
Denne forskel i opfattelserne eksisterer stadig, hvilket kan ses af den omstændighed, at den nye aftale på det sociale område i henhold til Maastricht­Protokollen kun blev un­dertegnet af 11 medlemsstater (*4.4.2.).
This difference in attitude still exists, as is clear from the fact that the new agreement on social policy appended to the Maastricht protocol was signed by only 11 Member States (M.4.2.).
EUROPA­PARLAMENTETS ROLLE: EP's hovedaktivitet på socialområdet har i de seneste år været rettet mod ar­bejdsløshedsproblemet og den stagnerende jobskabel­se.
THE ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT: In recent years the main thrust of the EP's work in the social sphere has been the fight to curb unemployment and create jobs.
I 1983 afholdt EP en ekstraordinær samling om dette problem, og det har siden i adskillige beslutninger bekræf­tet, at bekæmpelse af arbejdsløsheden og ungdomsar­bejdsløsheden er det største enkeltstående problem på det sociale område, Fællesskabet står overfor.
In 1983 it held a special partsession on this issue and since then it has confirmed in various resolutions that the fight against unemployment, particularly among young people is the single most serious problem facing the Community.
Derudover har EP's indsats været rettet mod at forbedre forholdene for samfundets mest sårbare grupper: de handicappede, de vandrende arbejdstagere, de fattige og de ældre.
The EP has also directed its efforts at improving the conditions of the most vulnerable groups in society: the disabled, migrant workers, the poor and the aged.
Det skal også nævnes, at EP er særdeles aktivt i bestræbelserne for at skabe ligestilling mellem mænd og kvinder, ligesom familiepolitik er et område, der har EP's interesse, og hvor man har opfordret Kommission og Råd til at tage initiativer.
It has been particularly active in promoting equality of opportunity for men and women; family policy is also an area of concern to the EP and one where it has called for action by the Commission and Council.