natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— For industrisektorens vedkommende er enhver form for mængdebegrænsning ophævet for de 36 mindst udviklede landes vedkommende.
— In the manufacturing sector, all quantitative restric­tions were abolished in the case of the 36 LLDCs.
MÅL OG INDHOLD: At fremme industrialiseringen i udvik­lingslandene gennem en særlig toldordning; ordningen består i nedsættelse af eller fritagelse for told evt. i forbin­delse med kontingentering og varierende efter varekatego­ri. Industrielle hel- eller halvfabrikata og forarbejdede land­brugsvarer (men ikke råvarer) er omfattet heraf.
OBJECTIVES AND NATURE: to promote the industrializa­tion of the developing countries through special customs arrangements; the system consists of customs duty reduc­tions or exemptions accompanied in certain cases by quo­tas; these arrangements therefore concern exclusively fin­ished or semifinished industrial products and processed agricultural products (not primary products).
RESULTATER: Før alle andre siden 1.7.71 har Fælles­skabet anvendt de generelle toldpræferencer over for de udviklingslande, som tilhører »77-landegruppen« inden for UNCTAD, såvel som over for oversøiske lande og territo­rier, der hører ind under både medlemsstater og tredjelan­de.
— The mechanism of preferential limits applicable to 'sensitive' industrial products was modified: under the original system, all beneficiary countries were monitored globally on an identical basis, resulting in a free-for-all.
11990 omfattede ordningen 131 uafhængige lande og territorier og 25 territorier og lande, der hører ind under Fællesskabets medlemsstater eller tredjelande.
This was replaced by a new system which, for each individual product, identified the highly com­petitive supplier countries; restrictions could now be imposed on these countries through the rigorous application of tariff quotas fixed by country, while access for the other supplier countries was regulated by a system of flexible/target ceilings for each coun­try.
— Ordningen med præferencebegrænsninger for de følsomme industriprodukter er blevet ændret: den oprindelige ordning, som bestod i en samlet, ensartet kontrol af alle modtagerlandene, er blevet erstattet af en ny ordning, hvorefter det produkt for produkt fast­slås, hvilke leverandørlande der er særlig konkurren­cedygtige.
ACHIEVEMENTS: the Community was the first to apply, with effect from 1 July 1971, the GSP to developing coun­tries belonging to the 'Group of 77' within UNCTAD and to the overseas countries and territories of the Member States and third countries.
Disse lande kan pålægges restriktioner gennem en anvendelse af strikte toldkontingenter, der er fastsat for de enkelte lande, mens de andre leverandørlandes adgang kontrolleres gennem ordnin­gen med fleksible lofter og indikativlofter for de enkelte lande.
In 1990 the system concerned some 131 countries and independent territories and 25 territories and states dependent on the Member States of the Community or third countries.
DET FØRSTE ARRANGEMENT blev anvendt fra 1971 til 1980.
The FIRST SCHEME applied from 1971 to 1980.
Hovedlinjerne heri var følgende: Der ydedes ensidige og ikke-gensidige toldpræferencefordele for:
The main features were as follows: preferential tariff advantages granted unilaterally and on a non-reciprocal basis for:
— For tekstilområdets vedkommende har der altid væ­ret en mere restriktiv generel præferenceordning: siden 1980 skal eksportlandene have indgået en aftale med Det Europæiske Fællesskab om frivillig begræns­ning eller en lignende forpligtelse, for at produkter, som er omfattet af de kvantitative bestemmelser i multifiberarrangementet (*ll/A/7) kan blive omfattet af den generelle præferenceordning.
— The GSP has always operated more restrictively in the textiles sector: since 1980 products covered by the quantitative provisions of the Multifibre Arrangement (ΊΙ/Α/7) have been eligible to benefit under the GSP provided that the exporting country has previously concluded a voluntary restraint agreement with the European Community or given a similar undertaking.
Der gjaldt særlige regler for bl.a. tekstiler og kokos- og juteprodukter.
— processed agricultural products (tariff reductions were allowed on a given number of scheduled products);
— De ikke-f ølsomme produkter er kun underkastet sim­pel statistisk kontrol.
— Non-sensitive products are merely monitored statis­tically.
Dog kan der genindføres toldaf­gifter, hvis væksten i importen overskrider en referen­cetærskel, der svarer til den teoretiske overgrænse, der blev fastsat I 1980 for hvert af modtagerlandene med et tillæg på 2% under hensyntagen til Græken­lands tiltrædelse af Fællesskabet.
However, customs duties may be reinstated where the increase in imports exceeds a reference rate equivalent to the nominal 'cut-off' set in 1980 for each beneficiary country but subsequently increased by 2% to take account of Greece's accession to the Community.
Disse gennemførelsesprincipper er ikke siden blevet dra­get i tvivl; der er dog hvert år gennemført ændringer og forbedringer. Sideløbende hermed har Fællesskabet ført en omfattende oplysningskampagne over for myndighe­derne i modtagerlandene, for at disse virkelig gør brug af de fordele, som tilbydes dem igennem den generelle told­præferenceordning.
— finished and semifinished industrial products: the reci­pient countries were able to export these products to the Community free of customs duty up to a ceiling fixed annually for each country and product; Special measures were introduced for, in particular, textiles and coir and jute products.
I 1983 tegnede de 10 lande, som var omfattet af den generelle præferenceordning, sig for 65% af eksporten til EF (6,4 mia af 9,3 mia ecu). Der er tale om følgende lande: Brasilien, Rumænien, Kuwait, Indien, Hongkong, Sydko­rea, Kina, Malaysia, Venezuela og Thailand.
In 1983, 65% of the exports to the EEC (ECU 6,4 billion out of the 9,3) was accounted for by ten countries benefiting under the GSP, namely Brazil, Romania, Kuwait, India, Hong Kong, South Korea, China, Malaysia, Venezuela and Thailand.
Der kan på to punkter rettes kritik mod den måde, hvorpå den generelle toldpræfenceordning har fungeret indtil 1980: udnyttelsesgraden af de generelle præferencer har været ret beskeden (kun 55-60% af de produkter, der er omfattet af toldpræferenceordningen, er importeret told­frit); antallet af modtagerlande er forblevet meget begræn­set, eftersom 10 lande står for 72% af den samlede import på præferencevilkår.
Two criticisms may justifiably be made of the GSP as it operated until 1980: only moderate use was made of the generalized preferences (only 55-60% of eligible products were actually imported free of duty); and the number of recipient countries was still very limited, since ten countries accounted for 72% of the imports at preferential rates.
Mål: at begrænse fordelene for de lande, som allerede er konkurrencedygtige, og give større fordele til de ugunstigt stillede lande; i nogle tilfælde at udvide systemet, idet forhøjelsen af det toldfri loft og kontingenterne undertiden har været utilstrækkelig; at forenkle og forbedre forvaltnin­gen af systemet; at forbedre ordningen for landbrugspro­dukternes vedkommende.
Objectives: to limit the advantages enjoyed by countries which are already competitive and afford additional advan­tages to the least favoured; to widen the system's scope in certain instances, as raising the duty-free ceilings and quo­tas has sometimes proved insufficient; to simplify and improve management of the system and improve the arrangements applicable to agricultural products.
DET ANDET ARRANGEMENT har en gyldighed på 10 år (1980-1990).
The SECOND SCHEME is to apply for ten years, (19801990).
Der er ¡midlertid fastsat bestemmelser om en analyse af, hvordan det virker, således at der bliver mulig­hed for en revision for den anden halvdel af dette årti.
However, its operation will be assessed to allow changes to be made for the second half of the ten-year period.
Hovedlinjerne er følgende:
Its main features are as follows:
— På landbrugsområdet er der ikke sket ændringer af betydning i forhold til den tidligere ordning.
— In the agricultural sector, there were no major changes compared with the previous scheme.
Listen over produkter, der er omfattet, er stadig væk selektiv, men man må ikke glemme, at der er tale om en liste på 385 toldpositioner (der er tilføjet 34 nye).
Product coverage remained selective, but nevertheless em­braced 385 tariff headings (34 new ones were intro­duced).
Desuden er den tidligere præferencemargen for 100 toldpositioners vedkommende blevet forbedret.
Furthermore, preferential margins were im­proved in respect of 100 headings.
— Øget differentiering mellem modtagerlandene.
— Introduction of more widely differentiated treatment in relation to the beneficiary countries.
Såle­des bør der f.eks. på grundlag af objektive kriterier såsom det pågældende lands konkurrenceevne og generelle udviklingsniveau gives mulighed for at ude­lukke det ene eller andet land fra den generelle præfe­renceordning for et givet produkt. Den naturlige kon-
For instance, on the basis of objective criteria such as the competitive­ness or general level of development of the country concerned, the GSP must provide for the possible exclusion of a given country in respect of a specific product.
— forbedring af de mindst udviklede landes udnyttelse af ordningen, navnlig hvad angår oprindelsesregler sekvens af, at visse fordele tages fra de mest konkur­rencedygtige lande, er større fordele til de mindre kon­kurrencedygtige lande.
— considering the effects of widening international trade to sectors other than traditional goods (cf. extension of sectors covered by the GATT negotiations).
— undersøgelse af følgerne af den internationale samhandelsudvidelse til andre sektorer end den traditio­nelle varehandel (jf. udvidelsen af det antal sektorer, som GATT-forhandlingerne omfatter).
— In the agricultural sector, despite the improvements made between 1980 and 1985, there are still some gaps; the redistribution that might be brought about, each case being considered on its merits, would seek both to reflect the interests of the least developed countries and correct the uneven rate of use affecting Latin America, (36,7% of imports under the GSP in 1983).
I øvrigt bør der tilstræbes en nogenlunde ensartet harmonlseringsgrad af giverlandenes politik for at sikre en mere ligelig fordeling af byrderne ved liberaliseringen.
In addition, the policies of the donor countries should be harmonized to a comparable degree to ensure that the burden of liberalization is shared more evenly.
Og de mest udviklede u-lande samt østlandene bør også åbne deres markeder for udviklingslandene.
The most advanced developing countries and the countries of Eastern Europe should also open their markets to the devel oping countries.
Kommissionen mener imidlertid, at den nye ordning ikke kan iværksættes over for u-landene generelt, før resulta­terne af Uruguay-Runden kendes, hvad der betyder, at ordningen for 1990 midlertidigt videreføres i 1991.
The Commission considers, however, that the new scheme cannot be introduced for the developing countries in a general way until the outcome of the Uruguay Round is known, which would mean extending the 1990 system to 1991 as an interim measure.
For de mindst udviklede landes vedkommende vil den forbedrede ordning med hensyn til oprindelsesreglerne dog blive sat i kraft allerede fra 1991.
For the LLDCs, however, the new system with improvements in the rules of origin will come into force in 1991.
— For industrivarernes vedkommende er forbedringer­ne både kvantitative (ajourføring af metoden til bereg­ning af præferencebegrænsningerne for de følsomme produkter, større automatik, undersøgelse af mulighe­den for at udtrykke præferencebegrænsningerne i volumen eller mængde i stedet for i monetære enhe­der) og kvalitative (en genindførelse af toldafgifter, som ikke længere skal være automatisk, men behand­les i et forvaltningsudvalg).
— In the case of industrial products, the improvements are both quantitative (updating of the method for cal culating the preferential limits applicable to sensitive products; introduction of more fully automatic mechanisms; consideration of the possibility of express ing preferential limits in volume or quantity and not in monetary units) and qualitative (reinstatement of cus toms duties would not be automatic, but determined by a management committee); they also relate to the transparency of the system and the rules of origin.
Der er ligeledes sket for­bedringer i forbindelse med ordningens gennemskue­lighed og oprindelsesbestemmelserne.
SCHEME FOR THE 1990's: analysis of the current scheme reveals that:
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE: Hvert år høres EP om Kommissionens forslag angående arrangementet for det følgende år.
ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT (EP): the EP is consulted each year on the Commission's proposals for the arrangements for the following year.
Desuden har det afgivet udtalelse om de tiog femårige retningslinjer.
It has also expressed an opinion on the five- and ten-year guidelines.
Af dets standpunkter skal næv­nes følgende:
It considers, among other things, that:
— udhulingen af præferencemargenen navnlig som følge af de succesive toldnedsættelser, som forhandlinger­ne i GATT har ført til, har gjort GSP mindre attraktiv
— the erosion of the preferential margin due mainly to successive reductions in the customs duties negotiated within the GATT has made the GSP less atractive;
— de generelle toldpræferencer bør gælde for et så stort antal udviklingslande som muligt og i første række de mindst udviklede lande, hvilket betyder, at der er behov for en større differentiering mellem de forskelli­ge modtagerlande,
— the GSP should benefit a larger number of developing countries, first and foremost the LLDCs, which means that the treatment of the various beneficiary countries must be more markedly differentiated;
— hvad angår landbrugsprodukter er tilbuddet utilstræk­keligt og bør endog udvides til produkter, som er omfattet af den fælles landbrugspolitik,
— the offer made to agricultural countries is inadequate; indeed, it should also cover products governed by the CAP;
— fra at være et alternativ er den blevet et supplerende instrument til GATT-mekanismerne, idet u-landene har øget deres deltagelse i de multilaterale forhandlinger, og deres integrering i verdenshandelssystemet er ble­vet et af formålene med disse forhandlinger
— from being an alternative instrument to the GATT mechanisms, the GSP has become an additional instrument, since the developing countries have step ped up their involvement in multilateral negotiations, and one of the purposes of these negotiations has been to integrate these countries into the world trading system;
— øget information og uddannelse til de forskellige part­nere,
— the various partners should have access to more extensive information and training;
— større sikkerhed til de forskellige modtagerlande, så de beskyttes mod den ofte hensynsløse anvendelse af beskyttelsesklausuler,
— the usefulness of the GSP as an additional instrument in development policy is diminished by the complicated system of management of the Community scheme and its lack of stability and transparency.
— nytten af GSP som supplerende instrument til udvik­lingspolitikken er mindsket som følge af den komplice­rede forvaltning af EF's ordning og dens manglende stabilitet og gennemsigtighed.
— the individual beneficiaries should enjoy a greater degree of security to protect them from the occasion ally harsh application of safeguard clauses;
— tildeling af kumulativ oprindelse for lande, der er med­lemmer af regionale grupper,
— the member countries of regional groupings should be allowed to benefit under the provisions on cumulative origin;
Ordningens funktion må derfor tages op til fornyet overve­jelse på baggrund af udviklingen siden dens indførelse, og de af Kommissionen foreslåede retningslinjer går da også i denne retning:
Its operation should therefore be revised in the light of developments since it was first introduced. The Commission's proposals are along these lines and are aimed at:
— Europa-Parlamentet er positivt stemt over for oprettel­se af et forvaltningsudvalg, idet det dog minder om, at disse rådgivende udvalgs beføjelser ikke må begræn­se Kommissionens beslutningsbeføjelse,
— a management committee should be set up, subject to the proviso that advisory committees of this type should not detract from the Commission's decision making powers.
— reduktion af fortegnelsen over følsomme produkter, forhøjelse af lofterne og kontingenterne og mere flek­sibel anvendelse af oprindelsesbestemmelserne.
— simplifying the system, in particular by abolishing quantitative restrictions, while ensuring, through appropriate mechanisms, that the sensitivity of products and the countries' competitiveness are taken into account;
— forenkling af ordningen, hvilket navnlig skal opnås ved at afskaffe mængdemæssige begrænsninger, samti­dig med at det ved hjælp af hensigtsmæssige mekani­smer skal gøres muligt at tage hensyn til produkternes følsomhed og landenes konkurrenceevne
— the list of sensitive products should be reduced, ceilings and quotas increased, and the rules of origin applied in a more flexible manner.
EP skal i øvrigt afgive udtalelse om forskellige særaktioner iværksat inden for rammerne af fødevarehjælpen, såsom katastrofehjælp til flygtninge, konventionen mellem EØF og UNRWA osv. Det har ligeledes udarbejdet en betænk­ning om den internationale kodeks for markedsføring af modermælkserstatning, som WHO har vedtaget.
The EP is also called upon to give its opinion on individual measures taken in the context of food aid such as emergency aid to refugees, the Convention between the EEC and UNWRA, etc. It has also published a report on the international code for marketing breast milk substitutes adopted by the WHO.
MÅL: At afhjælpe fødevaremangelen i de fattigste udvik­lingslande eller Intervenere i tilfælde af katastrofer; at for­bedre befolkningernes ernæringstilstand og bidrage til en afbalanceret økonomisk og social udvikling i modtagerlan­dene.
OBJECTIVES: to attenuate the effects of food shortages on the poorest developing countries or shortages occurring as a result of natural disasters; to raise the level of nutrition of the people and to contribute to the balanced economic and social development of the recipient coun tries.
RESULTATER: Fællesskabet har siden 1968 ydet fødeva­rehjælp først i form af korn som led i konventionen om fødevarehjælp, derefter fra 1970 i form af skummetmælks­pulver og butteroil.
ACHIEVEMENTS: it was in 1968 that the Community began to grant food aid, initially in cereals under the Food Aid Convention; aid in other products (milk powder, butteroil) followed from 1970.
Hertil er siden kommet aktioner med henblik på dækning af særlige behov for visse produkter såsom sukker, æggepulver, rapsolie og bønner.
Later, action was taken to meet specific needs for products such as sugar, egg powder, rapeseed oil and beans.
I henhold til samme konvention er medlemsstaterne endvi­dere blevet enige om et årligt mål for EF's fødevarehjælpen i form af korn på i alt 1.650.000 t fra 1983 til 1990, hvoraf 56% betales direkte af Fællesskabet og 44% af medlems­staterne.
Under the same Convention the Member States agreed on an annual target food aid in cereals of 1 650 000 tonnes from 1983 to 1986, 56% to be financed directly by the Community and 44% by the Member States.
EP afgiver desuden hvert år udtalelser om Kommissionens forslag til Rådet om politikken for og forvaltningen af føde­varehjælpen samt om programmernes gennemførelse.
In addition, each year the EP gives its opinion on the Commission's proposals to the Council on food aid policy and management and the implementation of the pro grammes.
Den første rammeforordning om denne politik og forvalt­ning blev vedtaget i december 1982.1 medfør heraf træffer Rådet afgørelse om den samlede fortegnelse over de pro­dukter, der skal leveres, og fortegnelsen over de lande og organisationer, der kan omfattes af hjælpen.
The first framework regulation on food aid policy and management was adopted in December 1982.
Kommis­sionen fastsætter efter høring af en forvaltningskomité, hvilke fødevaremænngder der skal tildeles de enkelte mod­tagerlande og -organisationer.
The Council fixes the overall list of products to be supplied and the list of eligible countries and organizations; the Commission, after consulting a management committee, decides on the quantities of products to be allocated to the differ ent recipient countries and organizations.
EP har aldrig kunnet gå ind for bestemmelserne i denne forordning, da det mente, at den i for høj grad beskar Kommissionens rolle og medførte forsinkelser I leverancerne af fødevarehjælpen.
The European Parliament (EP) has never agreed with the provisions of this regulation, considering that they restrict the Commission's role too much and thereby cause delays in the granting of the aid.
I december 1986 vedtog Rådet en ny rammeforordning (nr. 3972/86) om politikken for og forvaltningen af fødevare­hjælpen.
In December 1986, the Council adopted a new framework regulation (No. 3972/86) of food aid policy and manage ment.
Dette gav anledning til strid mellem EP, Rådet og Kommissionen, hovedsagelig om forvaltningskomitéens struktur.
Since this regulation was adopted, there has been a dispute between the EP, Council and Commission mainly over the structure of the management committee.
Som følge af denne strid er den oprindelige for­ordning, som skulle være udløbet den 31. december 1987, blevet forlænget to gange.
Follow ing this dispute, the initial regulation, which should have expired on 31 December 1987, was extended twice.
Den er herefter udløbet den 30. juni 1990.
It expired on 30 June 1990.
Fødevarehjælpen, som gennemføres i form af gaver til modtagerstater eller -organisationer, kan opdeles i to kate­gorier: Katestrofehjælp og normal hjælp.
Food aid, which always takes the form of donations to states or specialized organizations, consists of either emergency aid or ordinary aid.
Katastrofehjælp ydes kun i situationer med hungersnød som følge af natur­katastrofer eller til flygtninge.
Emergency aid is granted only in famine situations resulting from natural disasters or relating to the presence of refugees.
I sådanne tilfælde er det Fællesskabet, der sørger for leverancerne og også betaler udgifterne til transport og distribution til de katastroferam­te befolkninger.
In such cases, the Community bears the cost of supplying, transporting and distributing the food to the people affected.
Ved den normale hjælp leveres produk­terne normalt frit fællesskabshavn, hvorefter transport og distribution afholdes af modtagerne.
Ordinary aid is usually financed by the Community up to the f.o.b. stage, transport and distribution costs being borne by the recipient countries.
De leverede produk­ter er bestemt både til gratis fordeling foretaget af modta­gerstaten og til salg på det lokale marked, idet regeringen er forpligtet til at anvende de midler, der kommer ind, til finansiering af udviklingsprojekter (counterpart fund).
The products supplied are thus intended for free distribution by the recipient state or for sale on the local market, responsibility falling on the government to use the funds thus procured to finance development pro jects (counterpart fund).
Kommissionens nye forslag om ændring af forordning nr. 3972/86 er udarbejdet under hensyntagen til en dom fra EF-Domstolen (af 24. oktober 1989, sag 16/88) om et beslægtet spørgsmål angående den såkaldte komltologi.
The Commission's new proposal amending Regulation No. 3972/86 was drawn up taking into account the judgment of the Court of Justice of the European Communities (Case 16/88 of 24 October 1989) on a related question concern ing 'commitology'.
En af de mest karakteristiske tendenser inden for fødeva­rehjælpen i 1980'erne er samfinansieringen med ikkestatslige organisationer (NGO).
One of the most striking developments in the matter of Community aid in the 'eighties is that of cofinancing with the NGOs.