natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I modsætning til de andre EF-finanslnstrumenter ind drages Socialfonden i gennemførelsen af samtlige mål, og er i sig selv det eneste virkemiddel til gennem førelse af mål nr. 3 og 4.
In contrast to the Community's other financial instruments, the Social Fund is involved in the implementation of all these objectives, and in fact is the only one involved with objectives 3 and 4.
Medlemsstaterne skal fore lægge Kommissionen deres planer for bekæmpelsen af langtidsledigheden og den erhvervsmæssige integrering af unge.
The Member States will have to submit to the Commission their plans for combating longterm unemployment and for placing young people in jobs.
Kommissionen vurderer og fastsætter i samarbejde med de kompetente nationale myndigheder rammen for EF-støtten til disse planer. Socialfondens forpligtelsesbevillinger på strukturområdet for dobles i reelle tal fra 1987 til 1992.
The Commission, in cooperation with the competent national authorities, will evaluate and determine the Community support framework for such plans.
EP har i sin udtalelse ændret forslaget. Det har nærmere bestemt
In its opinion, the EP modified this proposal:
— indføjet en første del Indeholdende de økonomipolitiske instrumenter og navnlig den fælles politik for et socialt integreret Europa før bestemmelser ne om strukturfondene
— the section concerned with the regulations for the structural Funds was preceded by an introductory section describing economic policy instruments, with particular reference to 'the common policy for a European social area';
— udtrykt ønske om, i form af udtalelser, at kunne gribe ind forud for fastlæggelsen af de treårige retningslinjer for Socialfondens forvaltning. På den måde kan Parlamentet på nært hold følge Kommissionens økonomiske forvaltning og politik. tik.
— it sought to contribute, in the form of an opinion, towards determining the triennial guidelines for the operation of the Social Fund, thereby hoping to monitor the financial and political Commission's management.
I marts 1988 forelagde Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber et ændret forslag, der ikke tager højde for de to ovennævnte ændringer;
THE ROLE OF THE EP: Over the past few years the EP has in numerous resolutions pointed out that the ESF is not functioning satisfactorily and that the Fund's reform in 1983 no longer meets the current needs of the market nor those of the enlarged Community with Spain and Portugal.
For EP's vedkommende skal denne fond, ligesom de andre strukturfonde, spille en konkret rolle og ikke længere en marginal rolle, i bekæmpelsen af arbejdsløsheden.
Parliament's view is that in common with the other structural funds the Social Fund should cease to play a marginal role and should take positive action in combating unemployment.
Fonden skal opfylde de målsætninger, som Fællesskabet har fastsat, og ikke udføre nationale opgaver Inden for uddannelse og beskæftigelse.
The task of the Fund is to pursue the objectives laid down by the Community, not to undertake national duties in the areas of training and employment.
De geografiske og horisontale kriterier har hidtil ikke været tilstrækkeligt præcist defineret, og Kommissio nen må derfor præcisere kriterierne for den regionale koncentration.
Hitherto the geographical and horizontal criteria have not been defined sufficiently precisely, and the Commission should therefore clarify the criteria for regional concentration.
Parlamentet har opfordret Rådet og Kommissionen til at lade de aldersbetingede bestemmelser udgå (75% af bevillingerne tildeles unge under 25 år) til fordel for en større grad af fleksibilitet, som de langtidsledige ville nyde godt af.
Parliament has called on the Council and the Commission to discard the specifically age-related criteria (75% of appropriations are for young people under the age of 25) in favour of greater flexibility to benefit the longterm unemployed.
Generelt er EP af den opfattelse, at de flerårige projekter skal prioriteres højest, da de sikres en større grad af kontinuitet i gennemførelsen og opfølgningen af foranstaltninger ne.
Broadly speaking, Parliament believes that pluriannual projects should take priority since they allow greater continuity in implementing and monitoring measures.
Hvad angår manglerne i forvaltningen af fonden, har EP påpeget disse ved adskillige lejligheder.
Parliament has, on many occasions, drawn attention to shortcomings in the management of the Fund.
Et af problemerne er, at retningslinjerne for fonden er for vage og upræcise. Fondens effektivitet ville blive øget med mere selektive, kvalitative og ensartede retningslinjer.
One reason is that the Fund's guidelines are too vague and imprecise.
Hvad angår retningslinjerne for 1988-1990, insis terer EP på, at de i højere grad giver plads til projekter vedrørende faglig uddannelse I små og mellemstore virksomheder, samt kvinde-andelsforetagender.
As far as the guidelines for 1988—90 are concerned, Parliament is insistent that there should be greater emphasis on vocational training projects in small businesses and on women's cooperatives.
EP mener i øvrigt, at nedskæringen af den relative andel af fondens bevillinger, der afsættes til projekter til fordel for handicappede, må bremses. EP opfordrer Kommissionen til at forelægge forslag om en strukturel decentralisering med henblik på en større demokratisering og forenkling.
Parliament also believes that there should be no further cuts in the Fund's commitments for projects for the disabled.
I juni 1988 behandledes forslaget til rammeforordning stadig i Rådet. Den omstrukturerede Socialfond vil Ikke kunne træde I kraft før vedtagelsen af gennemfø
In March 1988 the Commission of the Communities presented a modified proposal which did not take these two amendments into account.
FORPLIGTEDE BEVILLINGER
COMMITMENTS
Aktioner til fordel for unge under 25 Ugunstigt stillede regioner Andre regioner
Measures for young persons under 25: Backward regions Other regions
Aktioner til fordel for personer over 25 år Ugunstigt stillede regioner
Measures for young persons over 25:
INDLEDNING: Til trods for det store antal politiske initiativer I medlemsstaterne er det Ikke lykkedes EF at nærme sig opfyldelsen af en af dets hovedmålsætninger: en væsentlig mindskelse af arbejdsløsheden.
INTRODUCTION: Despite the large number of policy initiatives in the Member States, the Community has failed to come nearer to meeting one of its main objectives: the substantial reduction of unemployment.
I 1988 forventes beskæftigelsen at stige med ca. 0,6% mod 0,8% i 1986 og 1987, men det er stadig ikke nok til at bevirke en væsentlig nedgang i arbejdsløsheden, som fortsat ligger på over 10% for EF som helhed (jftabel).
For 1988, employment is indeed expected to increase by around 0.6%, compared with 0.8% in 1986 and 1987; but this is still not enough to bring about any major fall in the unemployment rate, which persists at over 10% for the Community as a whole (see Table).
ter »på tid« skulle have gjort det lettere for personer uden job at finde beskæftigelse.
find employment.
For eksempel steg den procentvise andel af personer med tidsbegrænsede kontrakter fra 5% af samtlige erhvervsaktive i 1983 til 5,5% i 1985 i Det Forenede Kongerige og fra 2,3% til 3,2% i Frankrig.
For instance, the proportion of persons covered by a limited-duration contract rose from 5% of the total number of persons employed in 1983 to 5.5% in 1985 in the United Kingdom and from 2.3% to 3.2% in France.
I Forbundsrepublikken Tyskland skete der en stigning på 4,2% til 6,8% i løbet af kun et år (fra 1984 til 1985).
In the Federal Republic of Germany, an increase from 4.2% to 6.8% was recorded in a single year (from 1984 to 1985).
Unge og deltidsansatte tegner sig for en mere end gennemsnitlig andel af personer med tidsbegrænsede kontrakter.
Young people and part-time workers account for an above-average proportion of those covered by limited-duration contracts.
Dette skyldes ofte nye love eller særlige beskæftigelsesforanstaltninger.
This often stems from new laws or specific employment measures.
I 1986 gjorde stigningen i den samlede beskæftigelse for første gang siden 1979 en ende på den opadgående tendens i arbejdsløsheden.
In 1986, for the first time since 1979, the rise in total employment brought to an end the upward movement in unemployment.
Men til trods herfor overstiger væksten i efterspørgslen efter arbejdskraft kun lige akkurat væksten i antallet af erhvervsaktive.
Even so, the increase in the demand for labour barely exceeds the expansion of the labour force.
Der er ved at ske et fald I det demografiske pres på arbejdsmarkedet, men navnlig antallet af kvinder på arbejdsmarkedet vil sandsynligvis fortsat stige.
Demographic pressure on the labour market is easing, but the participation rate, especially among women, will probably continue to rise.
Arbejdsløsheden vil derfor fortsat være højt i 1988 og ligge på godt og vel 16 millioner.
Consequently, the number of people out of work will remain high in 1988, at well over 16 million.
I 1988 forventes den samlede beskæftigelse at stige mere end gennemsnittet i Spanien, Italien og Det Forenede Kongerige og mindre end gennemsnittet i Belglen, Danmark, Grækenland, Irland og Frankrig.
In 1988, total employment is set to rise at an above-average rate in Spain, Italy and the United Kingdom and at a below-average rate in Belgium, Denmark, Greece, Ireland and France.
Væksten i beskæftigelsen siden 1985 har hverken været tilstrækkelig generel eller kraftig til at bevirke en væsentlig forbedring i situationen på arbejdsmarkedet.
The growth in employment since 1985 has been neither sufficiently broad-based nor sufficiently strong to produce any substantial improvement on the labour market.
Den stigende beskæftigelse inden for servicesektoren er alene medvirkende til at kompensere for den nedadgående tendens i beskæftigelsen inden for land brug og Industri, og I øjeblikket sker der ikke en tilstrækkelig ekspansion i økonomien til at vende eller i det mindste at dæmme op for nedgangen i beskæftigelsen inden for industrien.
Rising employment in the service sector is alone helping to compensate for the downward trend of employment in agriculture and manufacturing and the economy is not expanding fast enough at the moment to reverse, or at least stem, the contraction in manufacturing employment.
Inden for f.eks. kul, stål og skibsbygningssektorerne, der som et led i den verdensomspændende tilpasningsproces gennemgår en smertefuld omstrukturingsproces, er beskæftigelsen faldet voldsomt.
In sectors subject to painful restructuring within the world adjustment process, such as coal, steel and shipbuilding, employment has fallen sharply.
Ud af ca. 3,2 millioner jobs, som gik tabt inden for industrien i perioden 1982-1986, var de 100 000 inden for stålsektoren, ca. 150 000 Inden for kulminesektoren og 80 000 inden for skibsbygningssektoren.
Of around 3.2 million jobs lost in industry between 1982 and 1986, 100 000 have been in steel, nearly 150 000 In coalmining and 80 000 in shipyards.
Der må forventes en yderligere tilbagegang i beskæftigelsen inden for problemsektorer.
Further employment shedding in problem sectors are to be expected.
Denne udvikling vil navnlig påvirke arbejdsløsheden mærkbart, eftersom beskæftigelsen i visse områder ofte i afgørende grad afhænger af disse erhvervsgrene.
This development will have particularly noticeable effects on unemployment, since employment in certain regions often depends crucially on these industrial sectors.
I 1988 forventes der igen et lille fald i antallet af erhverv saktive i industrien.
For 1988, the manufacturing workforce is again expected to fall slightly.
Spanien og Nederlandene vil sandsynligvis være de eneste lande, som kan fremvise en betydelig stigning i beskæftigelsen inden for industri en i de to år.
Spain and the Netherlands will probably be the only countries to register a significant rise in industrial employment in those two years.
Alt i alt er det servicesektoren, der tegner sig for væksten i beskæftigelsen i EF.
Overall, the growth of employment in the Community is accounted for by the service sector.
ARBEJDSLØSHEDENS STRUKTUR: De forskellige grupper, som den erhvervsaktive befolkning består af, påvirkes vidt forskelligt af høj arbejdsløshed.
STRUCTURE OF UNEMPLOYMENT: The various categories making up the labour force are being affected quite differently by high unemployment.
Risikoen for arbejdsløshed er meget stor blandt unge, kvinder, ældre og ufaglærte.
The risk of unemployment is very pronounced among young people, women, the elderly and the unskilled.
I EF er godt og vel en tredjedel af de arbejdsløse unge, skønt situationen varierer meget fra det ene land til det andet.
In the Community, well over a third of the unemployed are young people, although the situation differs a great deal from one country to another.
I februar 1988 var 51 % af de arbejdsløse i Italien og 46% I Spanien under 25 år, medens de tilsvarende tal for Forbundsrepublikken Tyskland og Danmark kun lå på henholdsvis 20% og 27%.
In February 1988, 51% in Italy and 46% in Spain of the unemployed were under 25 while the corresponding figures for Germany and Denmark were only 20% and 27%, respectively.
Ikke desto mindre er ungdomsarbejdsløsheden i de seneste år kun faldet lidt i EF som helhed: 21,7% af den erhvervsaktive befolkning under 25 år (beskæftigede og arbejdsløse) var uden job i 1987 mod 24,1% i 1984.
Nevertheless, in recent years, youth unemployment has fallen back little in the Community as a whole: 21.7% of the labour force under 25 (those in employment plus the unemployed) were out of work in 1987 against 24.1% in 1984.
Denne udvikling kan tilskrives et mindsket befolkningspres og de mange forskellige programmer til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, herunder foranstaltningerne under Den Europæiske Socialfond.
This development can be put down to an easing of demographic pressures and to the wide variety of programmes to combat youth unemployment, including measures under the European Social Fund.
Arbejdsløshed blandt kvinder er også et særligt arbejdsmarkedsproblem.
Unemployment among women Is also a specific labour market problem.
Den er steget støt i de seneste år og nåede i februar 1988 op på 13,5%, men den var særlig høj i Spanien (30,2%), Irland (22,2%) og Italien (18,5%).
It has risen steadily in recent years, to reach 13.5% in February 1988; however, it was particularly high in Spain (30.2%), Ireland (22.2%) and Italy (18.5%).
Arbejdsmarkedsproblemer er også årsagen til en foruroligende stigning i antallet af langtidsledige.
Labour market problems are also the reason for a disturbing increase in the number of longterm unemployed.
I henhold til definitionerne i den stikprøvevise undersøgelse af befolkningen i den erhvervsaktive alder har over halvdelen af dem, der i øjeblikket er uden arbejde, været arbejdsløse i mere end et år mod 46% i 1983. Dette fænomen er særlig markant I Belgien, Italien og Irland, hvor dette tal ligger på over to tredjedele.
According to the definitions of the labour force sample survey, at the moment over half of those out of work have been without a job for more than a year, compared with 46% in 1983.
I Spanien og Nederlandene udgør de langtidsledige godt og vel 50% af alle arbejdsløse.
In Spain and the Netherlands, the proportion of longterm unemployment easily exceeds 50%.
På baggrund af den voldsomme stigning i langtidsledigheden er det endnu mere nødvendigt, at der hurtigt findes en løsning på problemerne på arbejdsmarkedet.
Given the sharp increase in longterm unemployment, it is of even more pressing importance that a solution should be found to the problems on the labour market.
EF-FORANSTALTNINGER: I marts 1987 fremsatte Kommissionen forslag til Rådets afgørelse om vedta gelse af et handlingsprogram for erhvervsuddannelse og forberedelse af unge til arbejds- og voksenlivet (KOM/87/90).
COMMUNITY MEASURES: In March 1987, the Commission submitted a proposal for a Council decision adopting an action programme relating to vocational training and the preparation of young people for adult and working life (Com(87) 90).
I maj 1987 udsendte Kommissionen et memorandum til Rådet om bekæmpelse af langtidsledigheden (KOM/87/231). I december 1986 vedtog Rådet en resolution om et handlingsprogram for øget
In May 1987 it issued a memorandum on action to combat longterm unemployment (Com(87) 231).
STRUKTUREN PÅ ARBEJDSMARKEDET: Nye eller til passede former for arbejde såvel som arbejdsmarkeds foranstaltninger har bidraget til en stigning i beskæftigelsen.
LABOUR-MARKET STRUCTURE: New or modified forms of working as well as labour market measures have contributed to the rise in employment.
Arbejdstiden pr. arbejdstager er faldet i næsten alle medlemsstaterne som følge af en nedsættelse og omlægning af den ugentlige arbejdstid og en udvidelse af deltidsarbejdet.
Working time per person employed has fallen in almost ali Member States following a reduction and reorganization of weekly working hours and an extension in part-time working.
For så vidt angår omlægningen af arbejdstiden, er der sket en stærk stigning i fleksible ordninger, hvor de ansattes arbejdstid kan adskilles fra virksomhedernes driftstid.
Where the reorganization of working time is concerned, flexible systems under which employees' working hours can be divorced from operating hours proliferated.
Væksten i del tidsarbejde bidrager også til en mere fleksibel udnyttelse af arbejdskraften.
The expansion in part-time working also makes for more flexible use of labour.
I 1986 havde 13,5% af lønmodtagerne (De Ni) deltidsbeskæftigelse mod kun 10,8% i 1979.
In 1986, 13.5% of wage and salary earners (EUR 9) were in part-time employment, compared with only 10.8% in 1979.
I Danmark, Nederlandene og Det Forenede Kongerige havde lidt under en fjerdedel af lønmodtagerne deltidsarbejde.
In Denmark, the Netherlands and the United Kingdom, just under one quarter of wage and salary earners were in part-time employment.
De deltidsarbejdende er hovedsagelig kvinder, og de fleste disponible deltidsjob findes inden for servicesektoren.
The part-time labour force is mainly made up of women, and most of the jobs available are in the service sector.
Hvis nedsættelsen af arbejdstiden og indførelsen af deltidsarbejde opfylder de ansattes ønsker, og såfremt begge disse faktorer kan forenes med virksomhedernes behov, åbner en mere fleksibel tilrettelæggelse af arbejdstiden og virksomhedernes driftstid talrige muligheder for at skabe nye arbejdspladser.
If the reduction in working time and the introduction of part-time working meet the wishes of those in employment, and if both can be reconciled with the needs of firms, more flexible organization of working hours and operating hours opens up numerous possibilities for job creation.
Denne resolution, hvori der henvises til Parlamentets udtalelser af 11. november 1986 om en omstrukturering af det europæiske arbejdsmarked, blev vedtaget på grundlag af et fælles forslag fremsat af den irske, italienske og britiske arbejdsminister.
1986, the Council adopted a resolution on an action programme on employment growth. This resolution, which refers to Parliament's opinions of 11 November 1986 on the restructuring of the European labour market, was adopted on a joint proposal by the Irish, Italian and British Ministers of Labour.
I henhold til dette handlingsprogram skal Kommissio­nen træffe foranstaltninger og fremsætte specifikke forslag inden for følgende fire hovedområder: for arbejdsløsheden, selv om de har ført til øget vækst.
Under this action programme the Commission is to take steps and put forward specific proposals In the following four main areas: have led to higher growth, have not succeeded in stemming unemployment.
Udvalget om Sociale Anliggender og Beskæftigelse var derfor af den opfattelse, at der var behov for, at EF udarbejdede planer for en sammenhængende politik på arbejdsmarkedet, og at denne politik samtidig skul­le tage højde for de ændringer, som indførelsen af det indre marked ville bevirke på det europæiske arbejd­smarked. I et år blev der gjort grundige forberedelser til debatten.
The Committee on Social Affairs and Employment therefore felt there was a need for the Community to draw up plans for a coherent policy on the labour market, a policy which would, at the same time, allow for the changes which the establishment of the internal market will bring about on the European labour market.
Et mere effektivt arbejdsmarked Uddannelse Langtidsledighed.
1. promoting new business and employment growth; 2. more efficient labour markets; 3. training; and 4. long term unemployment.
Udvalget om Sociale Anliggender og Beskæftigelse udarbejdede seks betænkninger med henblik på denne debat, Udvalget om Regionalpolitik og Fysisk Planlæg­ning én og Udvalget om Kvinders Rettigheder tre betænkninger, som blev behandlet inden for rammerne af ét forslag til beslutning.
The Committee on Social Affairs had drawn up six reports for this debate, the Committee on Regional Policy and Regional Planning one and the Committee on Women's Rights three reports, summed up in one motion for a resolution.
Den 11. november 1986 vedtog Parlamentet otte beslutninger på grundlag af disse betænkninger (EFT nr. C 322/86, s. 45 ff.).
On 11 November 1986 Parliament adopted eight resolutions on the basis of these reports (OJ C 322, 1986, p. 45 ff).
EUROPA­PARLAMENTETS ROLLE: Siden 1983, hvor EP afholdt en større debat om arbejdsløshed, har det vedtaget adskillige beslutninger om dette emne i et forsøg på at mobilisere Kommissionen og Rådet.
ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT (EP): Since 1983, when the EP held a major debate on unemployment, it has voted several resolutions on the subject in an attempt to mobilize the Commission and the Council.
Under mødeperioden i november 1986 behandlede EP et større emne: omstruktureringen af det europæiske arbejdsmarked.
More recently, the part-session of November 1986 focused on one major topic of discussion: the restructuring of the European labour market.
Baggrunden for at drøfte dette emne var, at arbejdsløsheden fortsat er et af de alvorligste af de problemer, EF står overfor.
The underlying reason for discussing this subject was that unemployment is still one of the most serious problems facing the Community.
De makroøkonomiske foranstaltninger, som er blevet iværksat i medlemssta­terne I de seneste par år, har Ikke kunnet dæmme op
The macroeconomic measures set in motion in the Member States over the last few years, although they
EP's generelle behandling af arbejdsløshedsproblemet har omfattet følgende elementer: behovet for at tilve­jebringe en permanent dialog mellem arbejdsmarke­dets parter på europæisk plan, behovet for at tilpasse lovgivningen vedrørende beskæftigelse, således at der anerkendes en ny type mere fleksible ansættelseskon­trakter, behovet for at tilpasse undervisning og faglig uddannelse, således at de kommer til at omfatte de nye teknologier, og behovet for at fremme jobskaben­de initiativer i EF's dårligt stillede regioner.
The general approach of the EP to the problem of unemployment has included the following elements: a need to establish a permanent dialogue between the social partners at a European level, a need to adapt employment legislation to recognize new, more flexible types of employment contracts, a need to adapt education and training to embrace the new technologies and a need to favour employment-creation initiatives in the disadvantaged regions of the Community.
ARBEJDSLØSHEDSPROCENT I MEDLEMSSTATERNE (%)
UNEMPLOYMENT RATES BY MEMBER STATE (%)
Kilde: Eurostat (Beregnet på et fælles grundlag for alle medlemsstater).
Source: Eurostat (calculated on a comparable basis for all Member States).
FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER:
COMMUNITY MEASURES:
OMFANG: I februar 1988 var der 16,6 mio arbejdsløse I EF, hvoraf mere end 5,5 mio var unge under 25 år.
SIZE OF THE PROBLEM: In February 1988 there were about 16.6 million people unemployed in the Community, and of these over 5.5 million were young people under the age of 25.
Den gennemsnitlige arbejdsløshed for unge er på over 20%, mens den er på ca. 11 % for voksne.
The average jobless rate among young people is over 20%, compared with about 11% for adults.