natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EP har også i sit Udvalg om Udvikling og Samarbejde været igangsætter og fornyer af udviklingen i u­landene; således foreslog Kommissionen på grundlag af en aftale i Rådet fra juni 1974 et program for finansiel og faglig bi­stand til ikke­associerede u­lande (*). Eftersom det ikke lykkedes Rådet at nå til enighed om de praktiske retnings­linjer for finansieringen af disse aktioner, opførte EP inden for sin egen dispositionsmargen en første bevilling på bud­gettet for 1976.
On 14 May 1992 the EP adopted 13 resolutions (OJ C 150, 15.6.92) on the Community's development and cooperation policy, touching on the new North-South relations, human rights in the developing countries, the environment and development, the financial and commercial impact of the 1993 single market and its repercussions for migrant workers, the role of NGOs in devel opment and the ways of achieving food security.
Det var ligeledes 11976, at der pa EP s initiativ opførtes en første bevillina bevilling Då budaettet på budgettet til til finansierina finansiering af udvikling­ af udvikling­ saktioner gennem samfinansiering med ikke­statslige or­ or­ ganisationer.
Through its Committee on Development and Cooperation the EP has also been a driving force providing new ideas for the development of the developing countries: thus, on the basis of a Council agreement of June 1974, the Commission proposed a financial and technical aid programme for non-associated developing countries(*).
Den 15. maj 1992 vedtog EP 13 beslutninger (EFT nr. C150 af 15.6.1992) om EF's politik for udviklingssamarbejde, og nærmere betegnet om de nye forbindelser mellem Nord og Syd, menneskerettighederne i udviklingslandene, mil­jø og udvikling, det indre markeds indvirkning på den fi­nansielle situation, handelen og befolkningsstrømmene i udviklingslandene, de ikke­statslige organisationers rolle i udviklingen og midlerne til opnåelse af fødevaresik­kerhed.
The Council having failed to reach agreement on the financing of such operations, it was the EP, using its margin for manoeuvre, which had these appropriations first entered in the 1976 budget.
I disse beslutninger har EP understreget, at det ikke øns­ker, at EF's bistand til udviklingslandene mindskes til for­del for østlandene.
In these resolutions the EP stated its opposition to cuts in Community aid to the developing countries to benefit the countries of Eastern Europe.
Det har slået til lyd for, at udviklingsbi­standen øges fra 0,7% til 1% af medlemsstaternes BNP, hvoraf kun 0,25% skal være forbeholdt østlandene.
It asked that development aid be increased from 0.7% of the Member States GNP to 1 %, of which only 0.25% would be allocated to Eastern Europe.
Det har derudover ønsket, at EF tager initiativ til et »nyt in­ternationalt partnerskab« mellem Nord og Syd på det fi­nansielle og økonomiske område, og at politikken for udvi­klingssamarbejde bliver en integreret del af Den Europæ­iske Fælles Akt (hvori der aldrig er blevet taget hensyn til det indre markeds perspektiver på det eksterne omrade).
It was also in 1976 that on the initiative of the EP appropriations were first entered in the budget to finance development operations by cofinancing with non-governmental organizations (NGOs).
Det direkte valgte EP har lige fra begyndelsen beskæftiget sig med problemet omkring bekæmpelsen af sulten i ver­den, og som følge af dets forskellige initiativer opførtes i 1983 for første gang en post på fællesskabsbudgettet (art. 958).
Since its constituent meeting the directly elected EP has examined the problem of combating hunger in the world and as a result of its various interventions a budget heading was entered in the Community budget for 1983
Der er i årenes løb også opført forskellige andre nye poster på EF's budgetter vedrørende f.eks. udgifter til transport af fødevarehjælp, EF's deltagelse i oplagring­sprogrammer og hurtige varslingssystemer, udvikling på energiområdet, fremme af EF­investeringer i u­landene, Stabex­ordningen for de blandt de mindst udviklede lan­de, som ikke er deltagere i Lomé­konventionen, uddannel­se af statsborgere fra u­lande i Asien og Latinamerika, sa­marbejde med de arabiske lande på regionalt plan, miljø­
It also wanted the Community to set up a financial and economic new global partnership between North and South and for development policy to become an integral part of the Single Act (which so far has not taken account of the external aspects of the Single Market).
FÆLLESSKABETS GENERELLE PRÆFERENCEORDNING (GSP)
THE COMMUNITY'S GENERALIZED SYSTEM OF PREFERENCES (GSP)
Ordningen 1980-1985: — På landbrugsområdet er der ikke sket ændringer af betydning i forhold til den tidligere ordning.
1980-1985 scheme:
Listen over produkter, der er omfattet, er stadig væk selektiv, men man må ikke glemme, at der er tale om en liste på 385 toldpositioner (der er tilføjet 34 nye).
- In the agricultural sector, there were no major changes compared with the previous scheme. Product coverage remained selective, but nevertheless embraced 385 tariff headings (34 new ones were intro duced).
Desuden er den tidligere præferencemargen for 100 toldpositioners vedkommende blevet forbedret.
Furthermore, preferential margins were improved in respect of 100 headings.
Endelig behandles de mindst udviklede lande på næsten samme måde som AVS-landene.
Finally the least developed countries (LLDCs) were granted treatment virtually equivalent to that of the ACP States.
MÅL: Begrebet toldpræferencer er opstået i erkendelse af de vanskeligheder, lande med begyndende industri, dvs. udviklingslandene, har ved at vinde indpas og udvikle de res salg på industrilandenes markeder.
OBJECTIVES: the idea of tariff preferences was prompted by the realization of the difficulties encountered by countries with nascent industries, i.e., the developing countries, in gaining access to and expanding sales of their products on the markets of the industrialized coun tries.
Ordningen er et re sultat af UNCTAD's arbejde i 1970 og sigter på at fremme industrialiseringen i udviklingslandene gennem en særlig toldordning; ordningen bestar i nedsættelse af eller fritagelse for told evt. i forbindelse med kontingentering og va rierende efter varekategori. Industrielle hel-eller halvfabrikata og forarbejdede landbrugsvarer (men ikke råvarer) er omfattet heraf.
The system was devised within UNCTAD in 1970 to promote the industrialization of the developing countries through special customs arrangements; the system consists of customs duty reductions or exemptions accompanied in certain cases by quotas; these arrangements therefore concern exclusively finished or semi-finished industrial products and processed agricultural products (not primary products).
Uden for ordningen er imidlertid stadig væk produkter, som er omfattet af markedsordninger under den fælles landbrugspolitik, og som er beskyttet af landbrugsafgifter eller lignende bestemmelser. Antallet af produkter, der er omfattet af ordningen, begrænses desuden af forpligtelser over for de AVS-lande og Middelhavslande, der har undertegnet præferenceaftaler.
However, products covered by market organizations under the CAP and protected by levies or similar provisions were still excluded from the scheme; the number of products covered was also limited by obligations to the ACP States and Mediterranean countries that had signed preferential agreements.
— For industrisektorens vedkommende er enhver form for mængdebegrænsning ophævet for de 36 mindst udviklede landes vedkommende.
- In the manufacturing sector, all quantitative restrictions were abolished in the case of the 36 LLDCs.
RESULTATER: Siden den 1. juli 1971, dvs. før alle andre, har Fællesskabet anvendt de generelle toldpræferencer over for de udviklingslande, som tilhører »77-lande-gruppen« inden for UNCTAD, såvel som over for oversøiske lande og territorier, der hører ind under både medlemsstater og tredjelande.
ACHIEVEMENTS: the Community was the first to apply, with effect from 1 July 1971, the GSP to developing countries betonging to the 'Group of 77' within UNCTAD and to the overseas countries and territories of the Member States and third countries.
11990 omfattede ordningen 131 uafhængige lande og territorier og 25 territorier og lande, der hører ind under Fællesskabets medlemsstater eller tredje lande.
In 1990 the system covered some 131 countries and independent territories and 25 territories and states dependent on the Member States of the Community or third countries.
11991 tilføjedes Albanien, Estland, Letland og Litauen efterfulgt i 1993 af landene i det tidligere Sovjetunionen (for en 3-års periode, hvor disse lande ikke kan nyde godt af tekstilarrangementet, så længe de ikke har indgået en bilateral tekstilaftale med EF).
Albania, Estonia, Lithuania and Latvia were added in 1991, and the countries of the former Soviet Union in 1993 (for a period of 3 years; these countries will not be able to join the textiles scheme until they have concluded bilateral textiles agreements with the EEC).
— Ordningen med præferencebegrænsninger for de følsomme industriprodukter er blevet ændret: den oprindelige ordning, som bestod i en samlet, ensartet kontrol af alle modtagerlandene, er blevet erstattet af en ny ordning, hvorefter det produkt for produkt fastslås, hvilke leverandørlande der er særlig konkurrence dygtige.
- The mechanism of preferential limits applicable to 'sensitive' industrial products was modified: under the original system, all beneficiary countries were monitored globally on an identical basis.
Disse lande kan pålægges restriktioner gen nem en anvendelse af strikte toldkontingenter, der er fastsat for de enkelte lande, mens de andre leverandørlandes adgang kontrolleres gennem ordningen med fleksible lofter og indikativlofter for de enkelte lande.
This was replaced by a new system which, for each individual product, identified the highly competitive supplier countries; restrictions could now be imposed on these countries through the rigorous application of tariff quotas fixed by country, while access for the other supplier coun tries was regulated by a system of flexible/target ceilings for each country.
Hovedlinjerne heri var følgende: Der ydedes ensidige og ikke-gensidige toldpræferencefordele for: — forarbejdede landbrugsvarer (der var fastsat toldned sættelser for et bestemt antal varer på en positivliste); — industrielle hel- og halvfabrikata: landene under den generelle toldpræferenceordning kunne eksportere disse produkter toldfrit til Fællesskabet op til en vis grænse fastsat en gang om året pr. land og pr. produkt. Der gjaldt særlige regler for bl.a. tekstiler og kokos- og juteprodukter.
- The GSP has always operated more restrict'rvely in the textiles sector: since 1980 products covered by the quantitative provisions of the Multifibre Arrangement (*2.2.2.) have been eligible to benefit under the GSP provided that the exporting country has previously concluded a voluntary restraint agreement with the Community or given a similar undertaking.
— For tekstilområdets vedkommende har der altid været en mere restriktiv generel præferenceordning: si den 1980 skal eksportlandene have indgået en aftale med Det Europæiske Fællesskab om frivillig begrænsning eller en lignende forpligtelse, for at produkter, som er omfattet af de kvantitative bestemmelser i multif ibe-rarrangementet (* 2.2.2.), kan blive omfattet af den generelle præferenceordning.
- finished and semi-finished industrial products: the recipient countries were able to export these products to the Community free of customs duty up to a ceiling fixed annually for each country and product Special measures were introduced for, in particular, textiles and coir and jute products.
Disse gennemførelsesprincipper er ikke siden blevet dra get i tvivl; der er dog hvert år gennemført ændringer og for bedringer.
These principles have remained intact, but they have been modified and improved each year.
Sideløbende hermed har Fællesskabet ført en omfattende oplysningskampagne over for myndigheder ne i modtagerlandene, for at disse virkelig gør brug af de fordele, som tilbydes dem igennem den generelle toldpræferenceordning. ferenceordning.
At the same time the Community has tried to ensure that the authorities in the recipient countries receive enough information to enable them to take real advantage of the benefits offered by the GSP.
Dog kan der genindføres toldafgifter, hvis væksten i importen overskrider en referencetærskel, der svarer til den teoretiske overgrænse, der blev fastsat i 1980 for hvert af modtagerlandene med et tillæg på 2% under hensyntagen til Grækenlands til trædelse af Fællesskabet.
However, customs duties may be reinstated where the increase in imports exceeds a reference rate equivalent to the nominal 'cut-off set in 1980 for each beneficiary country but subsequently increased by 2% to take account of Greece's accession to the Community. ity.
11983 tegnede de 10 lande, som var omfattet af den gene relle præferenceordning, sig for 65% af eksporten til EF (6,4 mia af 9,3 mia ecu). Der er tale om følgende lande: Brasilien, Rumænien, Kuwait, Indien, Hongkong, Sydkorea, Kina, Malaysia, Venezuela og Thailand.
In 1983, 65% of the exports to the EEC (ECU 6.4 billion out of the 9.3) was accounted for by ten countries benefit ing under the GSP, namely Brazil, Romania, Kuwait, India, Hong Kong, South Korea, China, Malaysia, Venezuela and Thailand.
Mål: at begrænse fordelene for de lande, som allerede er konkurrencedygtige, og give større fordele til de ugunstigt stillede lande; i nogle tilfælde at udvide systemet, idet for højelsen af det toldfri loft og kontingenterne undertiden har været utilstrækkelig; at forenkle og forbedre forvaltningen
Objectives: to limit the advantages enjoyed by countries which are already competitive and afford additional advantages to the least favoured; to widen the system's
Der er imidlertid fastsat bestemmelser om en analyse af, hvordan det virker, således at der bliver mulig hed for en revision for den anden halvdel af dette årti. Hovedlinjerne er følgende:
Provision was included, however, for an assess ment to be made of its operation to allow changes to be
— forbedring af de mindst udviklede landes udnyttelse af ordningen, navnlig hvad angår oprindelsesregler af systemet; at forbedre ordningen for landbrugsproduk­ternes vedkommende.
- improving the use of the scheme by the LLDCs, particu larly with regard to the rules of origin; scope in certain instances, as raising the duty-free ceilings and quotas has sometimes proved insufficient; to simplify and improve management of the system and improve the arrangements applicable to agricultural products.
— undersøgelse af følgerne af den internationale sam­handelsudvidelse til andre sektorer end den traditio­nelle varehandel (jf· udvidelsen af det antal sektorer, som GATT­forhandlingerne omfatter).
- considering the effects of widening international trade to sectors other than traditional goods (cf. extension of sectors covered by the GATT negotiations).
I øvrigt bør der tilstræbes en nogenlunde ensartet harmo­niseringsgrad af giverlandenes politik for at sikre en mere ligelig fordeling af byrderne ved liberaliseringen.
In addition, the policies of the donor countries should be harmonized to a comparable degree to ensure that the burden of liberalization is shared more evenly.
Og de mest udviklede u­lande samt østlandene bør også åbne deres markeder for udviklingslandene.
The most advanced developing countries and the countries of Eastern Europe should also open their markets to the developing countries.
Kommissionen mener imidlertid, at den nye ordning ikke kan iværksættes over for u­landene generelt, før resulta­terne af Uruguay­Runden kendes, hvad der har betydet, at ordningen for 1990 midlertidigt videreførtes i 1991.
The Commission has considered, however, that the new scheme cannot be introduced for the developing countries in a general way until the outcome of the Uruguay Round is known, which meant extending the 1990 system to 1991 as an interim measure.
Forde mindst udviklede landes vedkommende blev den forbe­drede ordning med hensyn til oprindelsesreglerne dog sat i kraft allerede fra 1991.
For the LLDCs, however, the new system with improvements in the rules of origin was to come into force in 1991.
De toldpræferencer for landbrugsprodukter, der allerede var indrømmet Bolivia, Colombia, Ecuador og Peru, blev udvidet til mellemamerikanske lande for at lette kontrollen med ulovlig dyrkning af afgrøder, der anvendes til fremstil­ling af narkotika.
The tariff preferences already granted to Bolivia, Colombia, Ecuador and Peru have been extended to the countries of Central America in order to facilitate surveillance of illegal drug plantations.
Da GATT­forhandlingerne endnu ikke var afsluttet på tid­spunktet for forelæggelsen af GSP­arrangementet for 1992 og 1993, videreførtes arrangementet for 1991 med nogle fa mindre ændringer.
- In the agricultural sector, despite the improvements made between 1980 and 1985, there were still some gaps; the redistribution that might be brought about, each case being considered on its merits, would seek both to reflect the interests of the least developed countries and correct the uneven rate of use affecting Latin America, (36.7% of imports under the GSP in 1983).
Under hensyntagen til disse mål foreslås der følgende ret­ningslinjer: — Øget differentiering mellem modtagerlandene.
Since the GATT talks had not been concluded in time for the submission of the GSP scheme for 1992 and 1993, the 1991 scheme was extended for use during these years with a few minor changes.
EUROPA­PARLAMENTETS ROLLE: Hvert år høres EP om Kommissionens forslag angående arrangementet for det følgende år.
ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT (EP): the EP is consulted each year on the Commission's proposals for the arrangements for the following year.
Desuden har det afgivet udtalelse om de ti­ og femårige retningslinjer.
It has also expressed an opinion on the five- and ten-year guidelines.
Af dets standpunkter skal nævnes følgende:
In considers, among other things, that:
— de generelle toldpræferencer bør gælde for et så stort antal udviklingslande som muligt og i første række de mindst udviklede lande, hvilket betyder, at der er behov for en større differentiering mellem de forskellige mod­tagerlande,
- the GSP should benefit a larger number of developing countries, first and foremost the LLDCs, which means that the treatment of the various beneficiary countries must be more markedly differentiated;
— hvad angår landbrugsprodukter er tilbuddet utilstræk­keligt og bør endog udvides til produkter, som er omfat­tet af den fælles landbrugspolitik,
- the offer made to agricultural countries is inadequate; indeed, it should also cover products governed by the CAP;
— øget information og uddannelse til de forskellige partnere,
- the various partners should have access to more extensive information and training;
— større sikkerhed til de forskellige modtagerlande, så de beskyttes mod den ofte hensynsløse anvendelse af beskyttelsesklausuler,
- the individual beneficiaries should enjoy a greater degree of security to protect them from the occasionally harsh application of safeguard clauses;
— tildeling af kumulativ oprindelse for lande, der er med­lemmer af regionale grupper,
- the member countries of regional groupings should be allowed to benefit under the provisions on cumulative origin;
— Europa­Parlamentet er positivt stemt over for oprettel­se af et forvaltningsudvalg, ¡det det dog minder om, at disse rådgivende udvalgs beføjelser ikke må begræn­se Kommissionens beslutningsbeføjelse,
Its operation should therefore be revised in the light of developments since it was first introduced. The Commission's proposals are along these lines and are aimed at:
— reduktion af fortegnelsen over følsomme produkter, forhøjelse af lofterne og kontingenterne og mere fleksi­bel anvendelse af oprindelsesbestemmelserne.
- a management committee should be set up, subject to the proviso that advisory committees of this type should not detract from the Commission's decisionmaking powers;
Ordningens funktion må derfor tages op til fornyet overve­jelse på baggrund af udviklingen siden dens indførelse, og de af Kommissionen foreslåede retningslinjer går da også i denne retning: — forenkling af ordningen, hvilket navnlig skal opnås ved at afskaffe mængdemæssige begrænsninger, samti­dig med at det ved hjælp af hensigtsmæssige meka­nismer skal gøres muligt at tage hensyn til produkter­nes følsomhed og landenes konkurrenceevne
- simplifying the system, in particular by abolishing quantitative restrictions, while ensuring, through appropriate mechanisms, that the sensitivity of products and
ningsgruppers sundhed eller liv, har Kommissionen desuden mulighed for at sende en særlig fødevarenødhjælp ef ter en procedure med kortere frister for køb og leverancer, som indebærer, at EF betaler transportomkostningerne frem til det endelige bestemmelsessted.
aid following a procedure which reduces the time needed for purchase and delivery, and under which the Community pays the transport costs to the final destination.
MÅL: Fællesskabets humanitære bistand omfatter fødevarehjælp til de mest udsatte, humanitær katastrofebistand til ofre for naturkatastrofer og konflikter samt mere langsigtet bistand til flygtninge.
OBJECTIVES: Community humanitarian aid includes food aid to the most vulnerable, emergency humanitarian aid to victims of natural disasters or conflicts and longer term aid to refugees.
Bistanden består hovedsagelig i leverancer af de mest nødvendige produkter, øje blikkelig udbedring af opståede skader og — for langtidsflygtningenes vedkommende — tilvejebringelse af basale ressourcer såsom såsæd, redskaber og uddannelse.
It normally takes the form of supplies of basic necessities, immediate repairs or, for longterm refugees, basic resources such as seeds, tools and training.
Der er et præcist, afgrænset sigte med denne bistand. Den skal bidrage til en afbalanceret økonomisk og social udvik ling i modtagerlandene og kun udgøre en forløber for eller et supplement til den mere langsigtede udviklingsbistand.
It is intended to be selective: it should contribute to the balanced economic and social development of the recipient countries and be no more than a precursor or complement to longterm development aid.
Mål: Fællesskabet yder katastrofebistand til ofre for natur katastrofer og menneskeskabte katastrofer i udviklingslandene i Afrika, Asien og Latinamerika samt i andre lande uden for Fællesskabet, navnlig i Central- og Østeuropa.
Objectives: the Community grants emergency aid to victims of natural disasters or disasters of human origin occurring in developing countries in Africa, Asia and Latin America as well as other nonCommunity countries, par ticularly in Central and Eastern Europe.
Denne bistand udgår fra to forskellige økonomiske kilder: Gennem Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) ydes hjælp til katastrofeofre i AVS-landene og i Fællesskabets oversøiske lande og territorier, mens bevillingerne til de øvrige udviklingslande kommer fra Fællesskabernes al mindelige budget.
This type of aid is funded from two different sources: the European Development Fund (EDF) is used for the victims of disasters in the ACP countries as well as in the Community's overseas countries and territories, while funds for other developing countries come from the Community's general budget.
RESULTATER: EF har siden slutningen af 1960'erne del taget i humanitære bistandsprojekter.
ACHIEVEMENTS: the EEC has been involved in humanitarian aid operations since the end of the 1960s.
Fra slutningen af 1980'erne har bistanden antaget et sådant omfang, at den er blevet et dynamisk element i EF's internationale politik.
The significant amount of aid supplied since the late 1980s has made it a key element of the Community's interna tional policy.