natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvad min udtalelse på Kommissionens vegne den 11. oktober i Parlamentet angår, vil det ærede medlem ved en nøjere gennemlæsning heraf konstatere, at jeg citerede statsog regeringschefernes Stuttgart-erklæring fra juni som et yderligere eksempel på, at befolkningerne, således som vi i nogen tid har kunnet iagttage overalt i Fællesskabet, i langt højere grad er blevet sig problemerne vedrørende den europæiske sikkerhedspolitik bevidst.
If the honourable lady reads more closely what I said on behalf of the Commission in this House on 11 October she will realise that I quoted the Stuttgart Declaration of the Heads of State and Government in June as a further example of the marked increase in awareness of the problems of European security policy which we have been able to observe for quite some time now throughout the Community in general.
På baggrund af en debat, som Parlamentet i øvrigt på eget initiativ havde besluttet at afholde, var mit indlæg helt klart og umisforståeligt.
Winding up a debate which Parliament had decided upon and carried through upon its own initiative, my statement was perfectly clear and could not have given rise to any misunderstanding.
Vi kan ikke se bort fra betydningen af rustningsproduktionen, fordi den på baggrund af den specifikke efterspørgsel er en væsentlig faktor for den strukturelle udvikling af den samlede industriproduktion i de enkelte medlemsstater, og dette gælder helt specielt for produkter, der er udviklet på grundlag af avanceret teknologi.
The importance of the armaments industry cannot be overlooked, since the specific conditions it was created to meet are an essential factor in the structural orientation of industrial production generally in the various Member States, and this is particularly true in the case of high technology products.
Om: Vetoretten i et udvidet Fællesskab
Subject : Right of veto in an enlarged Community
Mener Kommissionen, at vetoretten bør indskrænkes, hvis Spanien og Portugal optages i Fællesskabet?
Does the Commission take the view that the right of veto ought to be restricted if Spain and Portugal accede ?
Kommissionen skal først minde om, at der i traktaterne ikke nævnes nogen vetoret.
First of all, I must point out that the Treaties recognize no right of veto.
Selv med det, der går under betegnelsen Luxembourg-forliget, indføres der ingen vetoret.
Even what is known as the Luxembourg Compromise does not establish a right of veto.
Kommissionen har altid beklaget den fremgangsmåde, der består i at søge at opnå enstemmighed. De har altid anset det for bydende nødvendigt at overholde de afstemningsprocedurer, der er fastlagt i traktaterne, dvs. anvendelse af flertalsafgørelser, når dette er fastlagt i traktaterne.
The Commission has consistently deplored the practice of insisting upon unanimity and has always considered it imperative to observe the voting procedures laid down by the Treaties — that is to say, deciding by a majority vote when the Treaties require it.
Kommissionen mener ligeledes, at det krav om enstemmighed, som for øjeblikket er fastlagt i traktaterne, i et Fællesskab bestående af tolv bør erstattes af bestemmelser om kvalificeret flertal inden for en række områder.
The Commission also takes the view that in a Community of Twelve the unanimity requirement at present laid down in the Treaties should be replaced in certain fields by that of a qualified majority.
Denne tanke, som blev lanceret i 1978, er blevet udviklet og præciseret af Kommissionen i dens meddelelse om de institutionelle følger af udvidelsen, som er stilet til Rådet og fremsendt til Parlamentet.
This idea, advanced in 1978, has been elaborated by the Commission in its communication, submitted to the Council and forwarded to the Parliament, on the institutional consequences of enlargement.
Siden London-erklæringen fra oktober 1981 har Kommissionen fuldt ud været inddraget i det politiske samarbejde på alle niveauer.
Since the London report of October 1981, the Commission has been fully associated at all levels with political cooperation.
Den har følgelig været repræsenteret på alle de møder, der siden da har fundet sted inden for rammerne af EPS.
It has therefore been represented at all meetings that have taken place since then within the framework of EPC.
Om : Forskelsbehandling over for Grækenland på konferencen i Galway i Irland
Subject : Discrimination against Greece at the Galway conference in Ireland
Samtidig med den konference, som Irlands nationale komité arrangerede den 29. og 30. september 1983 i Galway som et led i arrangementerne i forbindelse med det europæiske år for de små og mellemstore virksomheder, fandt en udstilling sted med produkter fra de små og mellemstore virksomheder.
As part of the conference of 29 and 30 September 1983 organized in Galway by the National Committee of Ireland in the context of the European Year of Small and Medium-sized Undertakings, there was an exhibition of products of SMUs whose main feature was the European Communites' stand.
Kan Kommissionen oplyse, hvorfor der i oplysningsmaterialet (tabeller, plakater, sammenlignende statistiske oplysninger) kun henvistes til Fællesskabets ni (9) medlems stater, mens den kendsgerning, at Grækenland nu i to år har været medlem af Fælles skabet blev ladt helt ude af betragtning, når konferencen oven i købet fandt sted under det græske formandskab? Agter Kommissionen at placere ansvaret herfor?
Can the Commission state why the information material (tables, posters, comparative statistical data) referred only to the Europe of Nine and completely ignored the fact that Greece has been a member of the Community for two years, especially as the conference was held during the Greek presidency ; and can it name those responsible ?
Som svar på en indbydelse fra arrangørerne af den udstilling, som det ærede medlem nævner, bestræbte Kommissionens presse- og informationskontor i Dublin sig på at tilvejebringe en stand, som var udarbejdet i 1983, og som indeholdt ajourførte oplysninger om et Fællesskab bestående af ti medlemsstater.
In response to an invitation from the organizers of the exhibition referred to by the honourable gentleman, the Commission's Press and Information Office in Dublin took the necessary steps to supply a stand built in 1983 and containing up-to-date information on the Community of the Ten.
Kort før åbningen af udstillingen fik Kommissionens informationskontor i Dublin meddelelse om, at det lokale, hvor udstillingen skulle finde sted, ikke var stort nok til at rumme standen.
Shortly before the opening of the exhibition, the Dublin Office was informed that the room in which the exhibition was to be held was not large enough to accommodate the stand.
Hellere end at aflyse Fællesskabets deltagelse i udstillingen tog man en stand i brug, som svarede til lokalets størrelse, men som var blevet udarbejdet inden Grækenlands tiltrædelse af Fællesskabet.
Rather than cancel Community participation in the exhibition, a stand was used which was a convenient size for the hall, but which was built prior to Greek accession to the Community.
Eftersom ingen af oplysningerne på denne stand var ajourførte, blev det besluttet at tilføje klart ajourført materiale, og at der skulle være en person til stede, som kunne besvare eventuelle yderligere spørgsmål.
Since some of the information displayed on the stand was not up-to-date, it was decided to affix notices containing updated material and to arrange for someone to be permanently present to answer any requests for information.
Kommissionen beklager, at denne påtvungne ad hoc-løsning ikke muliggjorde en udtømmende og nøjagtig fremstilling af et Fællesskab bestående af ti.
The Commission regrets that this necessarily ad hoc solution did not allow of a comprehensive and accurate presentation of the Community of the Ten.
Om: Udviklingszoner i Belgien; undtagelse for særlige arrondissementer, bl.a. Ath og Huy
Subject : Development areas in Belgium ; exemptions for certain local authorities, Ath and Huy in particular
16.11.83 analysere de enkelte tilfælde, hvilket er betydelig mere langsommeligt end forslaget fra det wallonske område, og således nægter at betragte dele af de pågældende arrondissementer som berettigede til at modtage generel opmærksomhed i betragtning af den vanskelige situation, de befinder sig i?
As the Walloon Region has proposed to the Commission that there should be a general system of exemption for local authorities which are not priority areas for aid, could the Commission say whether it is actually in favour of a case-by-case investigation, in much more detail than is proposed by the Walloon Region, which thus refuses to consider parts of the areas in question to be deserving of general attention in view of their difficult situation ?
I sin beslutning af 22. juli 1982 vedrørende udviklingszonerne i Belgien har Kommissionen fastslået, at situationen i arrondissementerne Ath, Borgworm og Doornik samt i den nordlige del af arrondissementet Huy og Verviers ikke giver anledning til en inddeling som støtteområde.
In its decision of 22 July 1982 on the development zones in Belgium, the Commission considered that the situation in the arrondissement of Ath, Waremme and Tournai, as well as in the northern parts of the arrondissement of Huw and Viers, did not warrant their classification as aid zones.
Der kan følgelig ikke være tale om udarbejdelse af et generelt støtteprogram for disse områder.
There could therefore be no question of drawing up a general aid programme for these areas.
Ligeledes under henvisning til de alvorlige omstillingsproblemer, som kulminedriften og stålindustrien i Charleroi og Liège, der grænser op til disse arrondissementer, står overfor, fastslår Kommissionen i ovennævnte beslutning, at der vil kunne gøres visse undtagelser i forbindelse med individuelle projekter, der fore lægges den, såfremt det fremgår af en undersøgelse af disse projekter, der må anmeldes i forvejen, at den ydede støtte direkte er med til at hjælpe på beskæftigelsessituationen, der er en følge af vanskelighederne i ovennævnte områders ËKSF-industrier.
However, being aware of the gravity of the redevelopment problems facing the coal and steel basins of Charleroi and Liege that border on these arrondissements, the Commission stated in the above decision that certain derogations could be granted in respect of individual projects submitted to it insofar as it
Spørgsmål nr. 86 afDelorozoy
Question No 86, by Mr Delorozoy
Om : Indførelse af ihændehaverpapirer i immateriel form
Subject : Modification of the system for bearer securities
Den franske lovgivning om værdipapirer kommer fra den 3. november 1984 til at omfatte nye bestemmelser (') om generel indførelse af værdipapirer, såvel navnepapirer som ihændehaverpapirer (børsnoterede papirer, SICAV (investeringsselskab med variabel kapital), ikke-børsnoterede papirer) i immateriel form ved obligatorisk opførelse på en kontokurant i en bank eller et godkendt mellemled.
As from 3 November 1984, new provisions ' on securities will come into force under French law, according to which both registered and bearer securities (stock exchange securities", unit trusts and unlisted securities) will be everywhere replaced by obligatory registration in an open account at a bank or an accredited agency.
Kan Kommissionen i betragtning af, at sådanne foranstaltninger krænker den ret til hemmeligholdelse, der traditionelt er knyttet til fysisk besiddelse af værdipapirer, oplyse, om den på kort eller mellemlang sigt agter at henstille, at der på fællesskabsplan indføres værdipapirer i immateriel form efter det franske forbillede?
Since such measures affect the traditional right to secrecy inherent in the physical possession of securities, could the Commission state whether in the short or medium term it is considering a recommendation proposing procedure for modification of the securities along French lines throughout the Community ?
Problemerne i forbindelse med indførelse af værdipapirer i immateriel form drøftes for øjeblikket i en arbejdsgruppe under Kommissionen.
The problems raised by dematerialization of securities are under examination by a Commission Working Party.
Selv om indførelse heraf kan medføre betydelige omkostningsbesparelser ved udstedelse af værdipapirer og ligeledes letter administrationen af værdipapirer og clearingen af transaktioner, støder den på modstand i visse medlemsstater hos investorer, der foretrækker at bevare deres værdipapirer i fysisk form.
Whereas dematerialization can afford considerable cost savings in issuing securities, and also facilitates the administration of securities and the clearing of transactions, in some, Member States dematerialization would encounter resistance from investors, who prefer to hold their securities in physical form.
Hvis den immaterielle form generelt indføres i hele Fællesskabet, ville dette medføre, at værdipapirer blev mindre attraktive for investorer i sidstnævnte medlemsstater.
If securities were to be generally dematerialized throughout the Community, this would result in securities becoming less attractive to investors in the latter Member States.
På baggrund heraf agter Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt at foreslå indførelse af værdipapirer i immateriel form i hele Fællesskabet.
In view of this, the Commission does not envisage proposing at the present time that securities be dematerialized throughout the Community.
Den agter dog at fortsætte behandlingen af dette spørgsmål, der er interessant i forbindelse med mulig heden for at styrke forbindelserne mellem de europæiske børser.
It intends however to pursue the examination of this question, which is of interest in connection with the possibility of strengthening the links between the European stock exchanges.
Europa-Parlamentetsforhandlinger
83 on rules for securities.
Om: Krisen inden for græsk kvægavl
Debates of the European Parliament
Kommissionen er klar over, at der er visse vanskeligheder inden for græsk kvægavl, men den vil gerne præcisere visse punkter, som det ærede medlem har rejst.
The Commission is aware of certain difficulties encountered by Greek animal husbandry, but it would like to restate more precisely certain points raised in the honourable Member's question.
Ifølge den officielle statistik for kvægbestanden pr. 31. december fremgår det, at 1974 var sidste år, hvor den græske kvægbestand oversteg 1 200 000 stykker (1 240 000 stykker).
From official statistics on the numbers of bovines as of 31 December, it transpires that the last year during which the number of bovines in Greece exceeded the figure of 1 200 000 was 1974 (1 240 000).
I december 1980 før Grækenlands tiltrædelse udgjorde den græske kvægbestand 848 000 stykker.
In December 1980, on the eve of Greece's accession, the number of bovines in that country totalled 848 000.
Nedgangen i bestanden mellem december 1974 og december 1980, dvs. inden tiltrædelsen, var således på 392 000 stykker (31,6 % af bestanden i 1974).
The loss between December 1974 and December 1980 — i.e., before the accession — therefore amounted to 392 000 (31.6% of the total for 1974).
Fra december 1980 og indtil den sidste optælling i december 1982 var nedgangen i bestanden på 63 000 stykker (H-7 %), dvs. fra 848 000 stykker til 785 000 stykker med en gennemsnitlig årlig nedgang på 31 500 stykker imod over 65 000 stykker i perioden 1974-1980.
Between December 1980 and the latest census of December 1982, the number fell by 63 000 (— 7%) from 848 000 to 785 000, constituting an average annual decrease of 31 500 as against more than 65 000 during the period 1974-80.
Efter tiltrædelsen er der altså ubestrideligt sket en betydelig opbremsning i nedgangen i den græske kvægbestand.
It is therefore undeniable that since accession to the Community the decline in the number of bovines in Greece has slowed down considerably.
Dette har først og fremmest været muligt på grund af udviklingen i markedspriserne i Grækenland siden tiltrædelsen af Fællesskabet: disse er steget fra 9 884 drachmer pr. 100 kg levende vægt, som var gennemsnittet i 1981, til 11795 drachmer pr. 100 kg levende vægt i 1982, og der skete endog en gennemsnitligt forbedring i de første 6 måneder af 1983 (13 258 drachmer pr. 100 kg) til trods for den generelle priskrise i hele Fællesskabet.
This is primarily due to the movement of market prices in Greece since the accession from 9.884 drachmas on the average in 1981 to 11.795 drachmas in 1982 per 100 kg live weight, and this has even improved on the average during the first six months of 1983 (viz., to 13.258 drachmas per 100 kg), despite the general crisis in market prices throughout the Community.
Denne stabilisering af bestanden er desuden især blevet fremmet af en række foranstaltninger for fællesskabsstøtte, herunder kalvepræmie og præmie for bevareles af malkekøer, som Grækenland fuldt ud har nydt fordel af, samt et betydeligt bidrag til den særlige ordning for import af ungkvæg til opfedning, hvilket har bidraget til bevarelse og fornyelse af bestanden.
Moreover, this stabilization has been encouraged by a series of Community measures of support, including the calving premium and the premium for maintaining suckling cows, which Greece has received in full, besides profiting substantially from the special arrange­ments for importing young male bovines for fattening, arrangements which have contri­buted towards the maintenance or restocking of cattle herds.
Spørgsmål nr. 88 af Tyrrell (H-485/83)
Question No 88, by Mr Tyrrell (H-485/83)
Om: Kommissionens direktiv 83/463/EØF (mærkning af levnedsmidler)
Subject : Commission Directive 83/463/EEC (Foodstuffs labelling)
Kommissionens direktiv 83/463/EØF blev inden udstedelsen drøftet med medlemsstaternes officielle repræsentanter og med eksperter fra erhvervslivet.
Before it was adopted, Commission Directive 83/463/EEC was discussed with the official representatives of the Member States and with economic and trade experts.
Der herskede herunder enighed med hensyn til det hensigtsmæssige i en retlig ordning på dette område.
There was general agreement as to the advisability of introducing legislation in this particular area.
Direktivet gør det nemlig lettere at angive tilsætningsstoffer ved mærkning af levnedsmidler via en udvidelse af nummereringssystemet for tilsætningsstoffer, idet der for de tilsætningsstoffer, der endnu ikke har et såkaldt E-nummer, indføres et foreløbigt nummer, således at dette nummer kan anvendes på etiketten.
The directive makes it easier to indicate additives in labelling foodstuffs by extending the numbering system for additives. This means that additives which have not yet got a so-called 'Ε-Number' are given a temporary number which can be used on the label.
Det drejer sig altså blot om en fortegnelse over de i medlemsstaterne tilladte og anvendte stoffer.
All that is in question therefore is the problem of drawing up a complete list of the additives that may be used and that are in fact actually used in the Member States.
Dermed indføres et princip, der allerede er indeholdt i artikel 6 i det generelle direktiv 79/112/EØF om mærkning af levnedsmidler.
This enables the implementation of a principle which was already contained in Article 6 of the outline Directive 79/112/EEC on the labelling of foodstuffs.
Princippet om et nummersystem for angivelse af tilsætningsstoffer er allerede vedtaget inden for Codex Alimentarius.
The prin­ciple of a numbering system for indicating additives in foodstuffs has already been decided upon within the framework of this Alimentary Code.
Spørgsmål nr. 89 af Skovmand
Debates of the European Parliament
Om: Nettoimport af fødevarer fra u-landene til EF
Subject : Net Community imports of foodstuffs from the developing countries
Handelen med udviklingslandene (Kl. II) inden for fødevarer og levende dyr (afsnit SITC 0) har udviklet sig på følgende måde :
The movement of trade with the developing countries (CI. II) in foodstuffs and livestock (Section CTCI O) has been as follows :
EF's import fra udvik­lingslandene (Kl. II)
EEC imports from the developing countries (CI. II)
EF's eksport til udvik­lingslandene (Kl. II)
EEC exports to the developing countries (CI. II)
* < * Spørgsmål nr. 91 afBattersby
Question No 91, by Mr Battersby
Om : Euratom-samarbejde med Den kinesiske Folkerepublik
Subject : Euratom cooperation with the People's Republic of China
Hvilke skridt tager Kommissionen, nu da Den kinesiske Folkerepublik bliver medlem af Det internationale Atomenergiagentur, for at opmuntre til et samarbejde mellem Kina og Fællesskabet inden for kernekraftteknologi?
Now that the People's Republic of China is becoming a member of the International Atomic Energy Agency, what steps is the Commission taking to encourage cooperation between China and the Community in nuclear technology ?
Den kinesiske Folkerepubliks medlemskab af Det internationale Atomenergiagentur (IAEA) bevirker allerede et indirekte samarbejde inden for kernekraftteknologi med Det europæiske Atomenergifællesskab (Euratom), da sidstnævnte bidrager aktivt til de af IAEA udførte aktiviteter på dette område.
The fact that the People's Republic of China is a member of the International Atomic Energy Agency (IAEA) already means that there is indirect cooperation in the area of nuclear technology with the European Atomic Energy Community (EAEC), since the latter plays an active part in the work being carried out in this area by the IAEA.
De diplomatiske forbindelser med Den kinesiske Folkerepublik blev den 28. oktober 1983 også udvidet til Euratom.
On 28 October 1983 diplomatic relations with the People's Republic of China were extended to embrace the EAEC.
Dette åbner mulighed for at indlede en drøftelse om det hensigtsmæssige heri og eventuelt en udvælgelse af de områder, hvor der kan påbegyndes et direkte samarbejde mellem Den kinesiske Folkerepublik og Euratom inden for kernekraftteknologi.
This means that an exchange of views can now be opened on useful cooperation in this area and possibly on the choice of areas in which attempts can be made to establish direct cooperation between the People's Republic of China and the EAEC in the matter of nuclear technology.
Spørgsmål nr. 92 af Castle (H-503/83 ændr.)
Question No 92, by Mrs Castle (H­503/83/rev.)
Om: Eksklusive købsaftaler
Subject : Exclusive Purchasing Agreements
Hvilken garanti for bevarelse af forpagtingen kan Kommissionen give forpagtere af værtshuse med kontraktlig forpligtelse til kun at købe hos en leverandør, såfremt de udsættes for sanktioner, hvis de gør deres ret gældende i henhold til forordning nr. 1984/83 (') til at købe andre drikkevarer end øl fra andre leverandører, når de kan få leverancer fra dem på gunstigere betingelser, og vil Kommissionen sikre, at retningslinjerne i forbindelse med forordningen gør det klart, at enhver sanktion vil blive undersøgt og påvist af Kommissionen?
What guarantee of security of tenure can the Commission offer to tenants of tied houses who are victimized because they exercise their rights under the Regulation 1984/83 ' to buy drinks other than beer from outside suppliers when supplies are available from them on more favourable terms and will the Commission ensure that the guidelines accompan­ying the Regulation make it clear that any such victimization will be monitored and exposed by the Commission ?
Kommissionen er af den opfattelse, at forpagteres ret til at købe andre drikkevarer end øl hos andre leverandører, når de tilbydes på gunstigere betingelser, ikke alene må medtages formelt i ølleveranceaftalen, men også må kunne udøves frit.
The Commission is of the opinion that the right of the tenant to buy drinks other than beer from outside suppliers when supplies are available from them on more favourable terms, must not only be formally specified in the beer­supply agreement, but must also be allowed free exercise.
Mangler en sådan klausul, eller er forpagteren på en eller anden måde forhindret i at udøve denne ret, f.eks. som følge af økonomisk pres, skal gruppefritagelsen i forordning 1984/83 ikke gælde.
If such a clause is absent, or if the tenant is in any way prevented from exercising this right, e.g. as a result of economic pressure, the exemption referred to in Regulation 1984/83 will not apply.