natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Som forholdene er nu, er der relativt betydelige forskelle fra medlemsstat til medlemsstat, hvad angår skattepro­center, beskatningsgrundlag og beskatningssystem (jf. bil­ag).
In its communication of 20 April 1990 the Commission announced further initiatives in the form of two additional proposals and certain measures (with regard to transfer pricing and transparency of tax incentives) relating to the tax environment of companies:
Bestemmelserne vedrørende afskrivninger og andre fradrag samt fradrag i forbindelse med investeringer, som har betydning for beskatningsgrundlaget og skatten, er meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat.
— The Commission considers that the provisions permit ting foreign losses to be taken into account at company level (i.e. allowing an enterprise to set against its profits the losses incurred by its permanent establish ments or subsidiaries abroad) should apply to all com panies engaged in transnational activities.
Efter­som der således findes 12 områder inden for Fællesskabet med hvert sit skattesystem indebærer de forskellige natio­
Such a pro vision is already included in the proposal for a Council Regulation on the Statute for a European Company (Article 133).
I sin meddelelse af 20. april 1990 bebuder Kommissionen endvidere flere initiativer i form af yderligere to forslag og en række foranstaltninger (vedrørende interne afreg­ningspriser og skatteforanstaltningernes gennemsigtig­hed) vedrørende selskabsbeskatning:
Currently, there are relatively significant differences in the tax rates, definitions of tax base, and tax system employed in the Member States (see Annex). Provisions related to depreciation and other deductions and investment credits, which affect the tax base and tax paid, vary widely from one Member State to another.
I en situation med stadig tættere integration kan man stille det spørgsmål, om det ikke vil blive nødvendigt med yderligere EF­foranstalt­ninger på erhvervsbeskatningsområdet.
decisions. In this situation of more rapid integration the question arises as to whether further action on direct com pany taxation is necessary at Community level.
Kommissionen har på baggrund heraf til hensigt at pålægge et uafhængigt udvalg bestående af personer udvalgt efter deres sag­kundskab, at udarbejde en undersøgelse af følgerne af de eksisterende forskelle mellem medlemsstaternes sel­skabsskattesystemer og følgerne af eventuelle foranstalt­ninger på fællesskabsplan.
Therefore the Commission intends to entrust to a committee of independent persons chosen for their expertise to carry out a study which will assess implications of existing disparities between corporation taxes in the Member States and the effect of eventual action at Community level.
Kommissionen vil i lyset af det­te undersøgelsesarbejde træffe beslutning om, hvilke sup­plerende foranstaltninger der i givet fald bør forelægges for Rådet.
In the light of this study, the Commission will decide what proposals for measures it should present to the Council.
Endelig har Kommissionen til hensigt at udvide sit samar­bejde med medlemsstaterne på selskabsbeskatningområ­det.
Finally the Commission intends to step up consultations in the company taxation field with Member States.
Endvidere har Kommissionen anmodet Rådet om at genoptage behandlingen med henblik på snarlig ved­tagelse af direktivforslaget om harmonisering af be­skatningsreglerne for overførsel af underskud (KOM/84/404 og KOM/85/319), som Kommissionen forelagde i 1984.
Meanwhile the Commission has urged the Council to resume its activities, with a view to a speedy adoption of the proposal for a Directive on the harmonisation of systems for the carry-forward and carry-back of losses for tax purposes (COM(84)404 and COM(85)319) which dates from 1984.
Vedtagelsen heraf vil nemlig lette den praktiske gennemførelse af de foranstaltninger, der Imødeses i det foregående forslag.
Its adoption would greatly facilitate the practical implementation of the solutions set out in the previous proposal. — The Commission also proposes the abolition of with holding taxes on interest and royalty payments within groups of companies.
Sådanne betalinger pålignes ikke kildeskat inden for de enkelte medlemsstater, mens der i forbindelse med de fleste internationale forbindelser opkræves skat i henhold til yderst forskellige satser.
With the completion of the internal market, physical and technical barriers will disappear and the differences between tax systems in the Member States may well become increasingly apparent and influence investment
Europa­Parlamentet tilslutter sig fuldt ud Kommissionens forslag vedrørende fjernelse af skattemæssige hindringer for de europæiske virksomheders grænseoverskridende aktiviteter.
The EP supports all Commission initiatives to remove tax obstacles to crossborder activities of European compan ies.
Parlamentet har endvidere givet udtryk for sin foruroligelse over risikoen for, at de eksisterende forskelle kan fordreje konkurrencen og hindre fuld økonomisk inte­gration, og har gentagne gange anmodet Rådet og Kom­missionen om at udvide de eksisterende forslags anven­delsesområde.
It has expressed concern with regard to existing dis parities which would distort business and hamper full economic integration. It therefore called on the Council and Commission to extend the scope of existing proposals on several occasions in the past.
Parlamentet vil nøje følge udviklingen på dette område.
It will closely follow develop ments in this area.
Selskabets skat af
Rate of tax credit
Modtagerens (valutaindlænging) kildeskat (%)
Withholding tax on dividends for residents
¡kke­udloddet udbytte (%) udloddet udbytte (%) i % af bryttoudbyttet i % af selskabets skat
Undistributed profits
EF­lande
Member State
Kilde: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber SEK(90)601.
Source: Commission of the European Communities SEC(90)601
1.1.1989 afskaffede Belgien de hidtidige lempelser for fysiske personer, der ikke anvender deres kapitalindtægter til udøvelse af deres erhverv. Normalprocenten for aktieudbytter på over 16.000.000 BFR.
From 1 January 1989 Belgium abolished its relief system for natural persons who do not appropriate their investment income to their business activity.
Denne sats nedsættes til 41% fra 1.1.1991 og til 39% fra 1.1.1992. Normalprocenten for aktieudbytter på over 1.312.000 LFR.'
This rate will be reduced to 41% from 1 January 1991. and to 39% from 1 January 1992.
Kildeskat med fuldt frigørende virkning.
In full discharge of tax liability.
Gælder ikke for udbytte udloddet af luxembourgske holdingselskaber. Kuponskat.
Does not apply to dividends distributed by Luxembourg holding companies.
100% af skatten af udloddet udbytte.
100% of the tax on distributed profits.
Der anvendes fire forskellige satser: aktier noteret på børsen i Athen aktier ikke noteret på børsen i Athen
Four rates are applied:
¡hændehaveraktier navneaktier
Bearer shares Registered shares
36% i statsskat plus 16,2% i lokal skat (ILOR). Kun skattegodtgørelser for statsskatten på 36%.
National rate of tax (36%) plus local tax, or ILOR, at 16,2% The tax credit relates only to the national tax of 36%.
Skatten til forbundsstaten beregnes på basis af det skattepligtige overskuds procentvise andel af egenkapitalen, og satserne, der er progressive, spænder fra 3,63% til 9,8%.
At Federal level, the tax is calculated on the basis of the ratio (%) of taxable profits to equity. Rates are progressive and range from 3,63% to 9,8%.
Hertil kommer diverse lokale skatter, der opkræves med satser fra 7,8% til 22,6%, og som kan fradrages beskatnings­grundlaget for skatten til forbundsstaten.
To this charge must be added cantonal, church and municipal taxes, which range from 7,8% to 22,6% and are deductible from the base for Federal tax purposes.
For Zurich ligger den samlede skatteprocent f.eks. på mellem 11,1% og 30,2%.
In the case of Zurich, for instance, the combination of the various rates produces an overall tax rate of between 11,1% and 30,2%.
Der er tale om den almindelige procentsats for skat til forbundsstaten af udbytter på ikke over 100.000 US$ — hertil kommer skat til delstaten og kommunen. For New York kommer den samlede skat f.eks. op på 45,25%.
Standard rate at Federal level for profits not exceeding $100 000. State and municipal taxes must be added to federal tax.
Der er tale om statsskatten.
National tax rate.
Fællesakten har ikke betydet en væsentlig ændring af EF's materielle kompetence. Til gen­gæld er beslutningsbeføjelserne blevet ændret betydeligt, navnlig på grund af samarbejdsproceduren (art. 118 A og 130 E) og ved dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på EF­plan (art. 118 B).
The Single European Act did not substantially affect the Community's material powers, but did entail major changes to its decisionmaking powers, in particular with regard to the cooperation procedure (Articles 118a and 130e) and dialogue at European level between the two sides of industry (Article 118b).
Med henblik på handlingsprogrammernes målsætning om at forbedre arbejdstagernes vilkår og deres retsstilling i virksomhederne vedtog Rådet i 1975 et direktiv vedrøren­de kollektive afskedigelser (EFT nr. L 48/75)), i 1977 et direktiv om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med virksomhedsoverdragelser (EFT nr. L 61/77) samt i 1980 et direktiv om beskyttelse af arbejdsta­gerne i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens (EFT nr. 283/80).
With respect to the points in the action programme on the improvement of employees' conditions and their legal position in undertakings, the Council has adopted direc tives on mass redundancy (OJ No L 48, 1975), the safe guarding of employees' rights in the event pf transfers of undertakings (OJ No L 61, 1977), and the protection of employees in the event of an employer's insolvency (OJ No L 283,1980).
Derudover vedtog Rådet i 1975 en henstilling om gennemførelse af princippet om en 40­timers arbejdsuge og 4 ugers årlig betalt ferie.
In 1975 it also adopted a recommendation on the implementation of the principle of the 40-hour working week and 4 weeks' annual paid holiday.
MÅL: Fuld beskæftigelse, forbedring af leve­ og arbejdsvil­kårene, arbejdsmarkedets parters deltagelse i økonomiske og socialpolitiske afgørelser, social og økonomisk samhø­righed.
OBJECTIVES: Full employment, the improvement of living and working conditions, the involvement of both sides of industry in economic and social policy decisions, and social and economic cohesion.
I emneblad III/L/12 gives et særskilt overblik over EF's indsats på det folkesundhedsmæssige område.
Sheet lll/L/12 on Public Health deals in more detail with the Community's work in the field of public health.
I begyndelsen af 80'erne forelagde Kommissionen to direk­tivforslag, som gav anledning til livlig drøftelse såvel mel­lem arbejdsmarkedets parter som i EP. »Vredeling«­for­slaget om information og høring af arbejdstagere i virksom­heder med særdeles kompleks struktur, fremsat i 1980, blev ændret af Kommissionen i 1983 (EFT nr. C 17/83), og langt de fleste af EP's ændringsforslag blev indarbejdet i de nye forslag.
BACKGROUND: Social provisions in the EEC Treaty are few and far between. The binding provisions are contained in Articles 48 and 49 (free movement of workers), 51 (social security for migrant workers), 119 (equal pay for men and women) and 123-127 (European Social Fund).
Ingen af disse forslag er imidlertid blevet vedtaget af Rådet.
The non-binding provisions are to be found in Articles 117, 118, 120 and 128.
HISTORISK TILBAGEBLIK: EØF: Traktatens sociale be­stemmelser er få og spredte.
In the early 1980s the Commission submitted two proposals for directives that gave rise to heated debate not only between management and labour but also within the EP.
Regler af bindende karakter findes i art. 48 og 49 (om arbejdskraftens frie bevægelig­hed), i art. 51 (om social sikring for vandrende arbejdsta­gere), i art. 119 (om ligeløn for mænd og kvinder) samt i art. 126­127 (om Den Europæiske Socialfond).
The 'Vredeling proposal' on procedures for informing and consulting the employees of undertakings with particularly complex structures was presented in 1980 and revised by the Commission in 1983 (OJ No C 17,1983) to incorporate most of the amendments tabled by the EP.
Derudover er der i EØF­Traktaten under den fælles trans­portpolitik fastsat visse bestemmelser af social karakter.
However, neither of these proposals has been adopted by the Council.
Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på EF­plan(*) kom på ny i stand i 1985 i forbindelse med »Val Duchesse«­møderne.
The European dialogue between the two sides of industryO was relaunched in 1985 at the Val Duchesse meet ings.
Derudover har Rådet vedtaget en række direkti­ver om arbejdstagernes sikkerhed og sundhed på arbejds­pladsen.
In addition, the Council has adopted a series of direc tives on the health and safety of employees at work.
Kommissionen har ligeledes beskæftiget sig med problematikken omkring socialsikring generelt både for at forbedre bestemmelserne til fordel for vandrende arbejds­tagere samt for at tage hul på problematikken omkring finansieringen af den sociale sikring.
The Commission has also taken up the general issue of social security, with a view to improving the system for migrant workers and tackling the problems raised by the funding of social security.
Mod en mere aktiv socialpolitik: I den første periode efter Fællesskabets oprettelse (1952­72) forblev socialpolitik­ken i EF­regi i det store og hele en ledsagepolitik.
Towards a more dynamic social policy: In the years following the creation of the Community (1952-1972) the EC's social policy was essentially determined by its other functions.
De konkrete resultater udmøntede sig, på trods af Europa­Parlamentets mange initiativer, kun til gennemførelsen af arbejdskraftens frie bevægelighed og den hermed for­bundne socialsikring for disse arbejdstagere, samt i opret­telsen af Den Europæiske Socialfond (*).
Although many proposals were put forward by the European Parliament, the only tangible results were the introduction of the free movement of labour, with social security for the workers concerned, and the setting-up of the European Social Fund(*).
Årene efter 1972 blev vendepunktet i udviklingen af Fællesskabets socialpo­litik.
The years following 1972 marked a turning-point in the development of the Com munity's social policy.
På topmødet i Haag i 1969 understregedes nødven­digheden af et snævert samråd om socialpolitikken, men det var De Ni's første topmøde i Paris, der gav anledning til en mere aktiv politik på det sociale område.
In 1969 the summit conference at The Hague had stressed the need for close cooperation in social policies but it was the first Summit of the Nine in Paris that provided the opportunity to launch a more dynamic policy in the social sector.
Den gunstige økonomiske udviking i halvtredserne og tres­serne, som medførte en betydelig højnelse af levestandar­den i almindelighed i medlemsstaterne blev efter den første oliekrise i 1973 afløst af en økonomisk afmatning, der medførte en stor stigning i antallet af arbejdsløse (4 millio­ner i 1974 mod 12,5 millioner i 1990).
The favourable economic trends of the 1950s and 60s, which brought a considerable rise in living standards generally throughout the Member States, were followed by economic recession after the 1973 oil crisis. This triggered a sharp rise in unemployment, which soared from 4 m in 1974 to 12,5 million in 1990.
Handlingsprogram­mets målsætning om en fuld og bedre beskæftigelse^) fik derfor større aktualitet end forudset i 1974, og arbejds­løshedsbekæmpelse samt beskæftigelsesfremmende for­anstaltninger har da også indtaget en stadig mere central placering såvel i de enkelte medlemsstater som på fælles­skabsplan.
The action programme's aim of full and better-quality employment(*) assumed far more topical importance than could have been foreseen in 1974, and job-creation measures and the fight against unemployment have come to occupy an increasingly cen tral position in both national and Community policy-making.
Rådet har således vedtaget en lang række resolutioner, der skal etablere en koordinering af den i medlemsstaterne førte politik.
The Council has therefore adopted a series of resolutions designed to encourage the coordination of the Member States' policies.
Et første socialt handlingsprogram vedtoges ved resolu­tion af 21. januar 1974 (EFT C 13/74).
An initial Programme of Social Action was adopted by the Resolution of 21 January 1974 (OJ No C 13, 1974).
Ti år senere, den 22. juni 1984 (EFT C 175/84), bekræftede Rådet sin politiske vilje til at gå videre med opbygningen af et europæisk socialt område og at fortsætte og styrke de bestræbelser, der allerede var påbegyndt, navnlig med hensyn til fri bevægelighed for arbejdstagere, beskæftigelse, nye tek­nologier, faglig uddannelse, undervisning, ligestilling af mænd og kvinder, foranstaltninger til fordel for ugunstigt stillede befolkningsgrupper, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, men også afprøve mulighederne for nye initiativer inden for social sikkerhed, befolkningsforhold og familiepolitik.
Ten years later, on 22 June 1984 (OJ No C 175, 1984), the Council reaffirmed its political will to move towards the creation of a European social area and to follow up and consolidate action already taken — notably in the areas of freedom of movement of workers, employment, the new technologies, vocational training, education, equal opportunities, action in favour of disadvantaged groups, health and safety at work — and also to explore the scope for fresh initiatives on social security, demography and family policy.
Endelig skulle den europæiske sociale dialog styrkes og ændres, således at arbejdsmarkedets parter i højere grad blev inddraget i Fællesskabets økonomiske og sociale beslutninger.
Finally, the Council called for the continuation and development of European 'social dialogue' so as to involve the two sides of industry more closely in the Community's economic and social decisions.
FÆLLESSKABETS SOCIALE DIMENSION: Ideen om et europæisk socialt område blev opkastet af den franske regering i 1981.
ACHIEVEMENT OF THE OBJECTIVES OF THE ACTION PROGRAMMES: The objectives in the action programmes with regard to improving the living and working conditions of particularly vulnerable groups have been achieved through a whole series of measures, in the form of directives (in the sphere of equal opportunities) and
Denne ide levede videre i de europæiske institutioner og blev taget op af EP i flere beslutninger.
THE COMMUNITY'S SOCIAL DIMENSION: The idea of a European social area was floated by the French Govern ment in October 1981, considered by the European institutions and taken up again by the European Parliament in a number of resolutions.
I juli 1987 trådte Fællesakten i kraft, og på det socialpolitiske område blev Traktaten suppleret med artiklerne 118 A og 118 Β samt 130 A, B, C, D og E. Før Fællesaktens ikraft­træden havde retsakter på det sociale område hovedsage­lig haft artikel 100 og/eller 235 som retsgrundlag.
In July 1987 the Single Act came into force, supplementing the Treaty on matters of social policy with the provisions of Article 118a and 118b and 130a, b, c, d and e.
Disse artikler kræver enstemmighed i Rådet.
Before the adoption of the Single Act the main legal basis for social legislation had been Articles 100 and 235, which both require unanimity in the Council.
Ifølge den nye arti­kel 118 A vedtages retsakter om arbejdsmiljø med kvali­ficeret flertal, hvilket har ført til vedtagelse af en række direktiver på dette område.
In accordance with the new Article 118a, legislation on the working environment is adopted by a qualified majority, which has facilitated the enactment of a range of directives
Det skal også nævnes, at EP er særdeles aktivt i bestræbelserne for at skabe ligestilling mellem mænd og kvinder, ligesom familiepolitik er et område, der har EP's interesse, og hvor man har opfordret Kommission og Råd til at tage initiativer.
PE 140.600 particularly active in promoting equality of opportunity for men and women; family policy is also an area of concern to the EP and one where it has called for action by the Commission and Council.
formindske ulighederne mellem de forskellige områder i Fællesskabet.
in this area. Particularly in view of the accession of Spain and Portugal it became vital to reduce the disparities between the various regions of the Community.
I artikel 130 A bliver den økonomiske og sociale samhørighed betegnet som en forudsætning for en harmonisk udvikling i Fællesskabet.
Article 130a states that economic and social cohesion is essential to the harmonious development of the Community.
For at virkeliggøre dette mål omhandler artikel 130 B, C, D og E en fuldstæn­dig omstrukturering af de strukturelle fonde, herunder Socialfonden(*).
To achieve this end, Article 130b, c, d and e provided for the complete reorganization of the structural funds, including the Social Fund.
Ligeledes blev det besluttet at forøge de disponible økonomiske midler ved fordobling i faste priser af fondenes tildelinger i tidsrummet indtil 1992. Reformen af strukturfondene trådte i kraft den 1.1.1989.
It was also decided to double in real terms the cash allocated to the funds by 1992.
Endelig har EP udtrykt utilfredshed med det forhold, at Rådet i de seneste år synes at have været handlingslammet, hvad angår vedtagelse af bindende retsakter på det sociale område.
In conclusion, the EP has expressed its dissatisfaction with the Council's apparent paralysis in recent years when it comes to the adoption of legally binding provisions in the field of social welfare.
En hel række direktivforslag har således ligget til afgørelse igennem flere år, uden at Rådet har kunnet nå til enighed om deres vedtagelse.
A whole range of proposals for directives have, in fact, been in abeyance for years for want of the required consensus within the Council.
Det drejer sig bl.a. om følgende forslag: 1) frivilligt deltidsarbejde (EFT C 18/83); 2) midlertidig beskæftigelse (EFT C 133/84); 3) høring og information af arbejdstagerne i multinationale selskaber (»Vredeling«-forslaget)(EFT C 217/83); 4) fo­rældreorlov og orlov af familiemæssige årsager (EFT C 316/84).
Fore most among these proposals are: voluntary part-time work (OJ No C 18,1983); temporary work (OJ No C 133,1984); procedures for informing and consulting the employees of transnational undertakings, the 'Vredeling proposal' (OJ No C 217, 1983); and parental leave and leave for family reasons (OJ No C 316, 1984).
Imidlertid var disse ændringer ikke tilstrækkelige til at tage højde for de forandringer gennemførelsen af det indre mar­ked ville medføre for arbejdstagerne.
These reforms, however, were not sufficient to cope with , the changes that the internal market will entail for employees.
På Det Europæiske Råds møde i juni 1988 understregede stats- og regerings­cheferne betydningen af det indre markeds sociale dimen­sion.
At the European Council's meeting of June 1988, the heads of state and government stressed the importance of the internal market's social dimension.
Efter at Kommissionen havde fremlagt et foreløbigt memorandum, samt et udkast til en europæisk socialpagt vedtog stats- og regeringscheferne fra 11 medlemslande på Det Europæiske Råds møde i Strasbourg i december 1989 »Fællesskabspagten om de grundlæggende arbejds­markedsmæssige og sociale rettigheder«.
After the Commission had submitted an interim memorandum and a draft European Social Charter, the leaders of eleven Member States adopted the Community Charter of the fundamental social rights of workers at the European Council meeting in Strasbourg in December 1989.
Kommissionen havde ligeledes i november 1989 udarbejdet et hand­lingsprogram til gennemførelse af pagten (KOM(89) 568).
The Commission also drew up an action programme on the implementation of the Charter (COM(89) 568).