natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— muligheden for at indbringe en sag for retten eller for en administrativ myndighed i de lande, hvor en sådan allerede eksisterer; dette forslag fra Europa-Parlamen­tet har Rådet overtaget,
— the possibility of bringing actions either before a court or before an administrative body in countries in which such a body already exists; this proposal by the EP was taken up by the Council;
Det nye CCC afholdt sit første møde den 23. og 24. april 1990.
The CCC met for the first time on 23 and 24 April 1990.
Van Miert, kommissionsmedlem med ansvar for for­brugeranliggender, redegjorde for Kommissionens treårige handlingsplan for forbrugerpolitik, som skal falde sammen med gennemførelsen af det indre marked ved udgangen af 1992.
Commissioner Van Miert, responsible for Consumer Affairs, presented the Commission's 3-year action plan of Consumer Policy which is geared to coincide with the completion of the internal market by December 1992.
CCC's kommissorium varer i 3 år og udløber med gennemførelsen af det indre marked i 1993.
The CCC's term of office runs for 3 years, terminating with the implementation of the internal market in 1993.
Den 8. februar 1989 oprettede Kommissionen en ny selv­stændig tjenestegren under betegnelsen Afdelingen for Forbrugerpolitik for at vise, at den er fast besluttet på at arbejde med forbrugerbeskyttelse som en integrerende del af gennemførelsen af det indre marked i 1993.
On 8 February 1989 the Commission set up a new autonomous department called the Consumer Policy Service, as a token of its determination to develop consumer pro tection as an integral part of the completion of the internal market for 1993.
Derudover vedtog Parlamentet den 13. oktober 1988 en beslutning om behovet for yderligere beskyttelse af forbru­gerne på ejendomsmarkedet for time-sharing, hvor hårde salgsmetoder har skabt problemer i en række medlemssta­ter (EFT nr. C 290 af 14.11.1988),
In addition, on 13 October 1988 the Parliament adopted a Resolution on the need for additional protection for con sumers in the 'time-share' property market, where 'hardsell' methods have been causing problems in a number of Member States (OJ C290, 14.11.1988).
I handlingsprogrammet for forbrugere (1990-92) sætter Kommissionen fokus på forbrugerrepræsentation i EF.
In its Action Programme for Consumers (1990-92) the Commission focuses its attention on the area of consumer representation in the EC.
Den kræver en større indsats med henblik på at forbedre forbrugerrepræsentationen i det sydlige Europa og Irland, og den 14. september 1989 en beslutning om grænseover­skridende handel med fast ejendom (EFT nr. C 256 af 9.10.1989).
On 14 September 1989 the Parliament adopted a resolution on transfrontier property transactions (OJ C256, 9.10.1989).
P. DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK
P. COMMON AGRICULTURAL POLICY (CAP)
Landbruget og GATT III — Punta del Este-konferen-cen
Agriculture and GATT III — The Punta del Este Con­ference
Landbruget og GATT IV — midtvejskonferencen i Montreal (december 1988) - Geneve (april 1989)
Agriculture and GATT IV — The Mid-Term Review of Montreal (December 1988) — Geneva (April 1989)
Landbruget og GATT V — forslagene fra USA og de lande, der er medlemmer af Cairns-gruppen
Agriculture and GATT V — Proposals of the USA and the member countries of the Cairns Group
Landbruget og GATT VI — Det Europæiske Fælles­skabs forslag
Agriculture and GATT VI — The proposal of the Euro­pean Economic Community
Landbruget og GATT VII — Japans forslag — aftale om tropiske produkter
Agriculture and GATT VII — The proposal of Japan — The agreement on tropical products
Landbruget og GATT VIII — EF og reformen af den fælles landbrugspolitik
Agriculture and GATT VIII — EEC credit for the reform of the CAP
Landbruget og GATT IX — den amerikanske land­brugslov
Agriculture and GATT IX — US Farm Bill
Landbruget og GATT X — den seneste udvikling (OECD og Houston-møderne, status i midten af 1990)
Agriculture and GATT X — Latest developments (OECD and Houston meetings, mid-1990 review)
Den fuldstændige opdatering vil blive offentliggjort i form af en »HÅNDBOG OM DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK« og vil omfatte følgende kapitler (ikke-udtømmende liste):
Aforementioned updating will be published in the form of a 'MANUAL ON THE COMMON AGRICULTURAL POLICY'
Reformen af den fælles landbrugspolitik I — Fase 1 (foranstaltninger forud for Det Europæiske Råds møde i februar 1988)
The Reform of the Common Agricultural Policy I — Stage 1 (Pre-European Council February 1988 meas­ures) and will comprise the following chapters (non-exhaustive list):
Reformen af den fælles landbrugspolitik II — Fase 2 (foranstaltninger efter Det Europæiske Råds møde i februar 1988)
The Reform of the Common Agricultural Policy II — Stage 2 (Post-European Council February 1988 meas­ures)
Den fælles landbrugspolitiks instrumenter — mar­keds- og prispolitik — de fælles markedsordninger
Specific characteristics and importance of agriculture — Reasons for a Common Agricultural Policy — Objectives and Principles of the Common Agricultural Policy
Reformen af den fælles landbrugspolitik III — stabili­satorerne I de fælles markedsordninger
The Reform of the Common Agricultural Policy III — Stabilisers in the Common Organisation of Markets
Reformen af den fælles landbrugspolitik IV — sociale og strukturelle foranstaltninger som supplement til stabilisatorerne
The Reform of the Common Agricultural Policy IV — Socio-structural measures complementary to stabilis­ers
Reformen af strukturfondene — EUGFL, Udviklings­sektionen, i en ny rolle
The Reform of the Structural Funds — The new role of EAGGF -Guidance Section
Forskning inden for landbruget — bioteknologi 29.
Research in Agriculture — Biotechnology 29.
Økologisk landbrug — kvalitetspolitik og -kontrol
Organic Agriculture — Quality policy and control 30.
Landdistrikternes fremtid
The future of the rural world
Handelspolitikken på landbrugsområdet IV — præfe­renceordninger for import af oksekød i EF
The Agricultural Trade Policy II — Preferential Regime resulting from multilateral agreements — Importance and cost of preferential regimes
EF's agro-monetære ordning — forløbere og princip­per
The EEC Agri-Monetary Regime — Antecedents and Principles
Ordningen med grønne kurser — »switch over»
The Green Ecu Regime — 'Switch-over'
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Land­bruget - Garantisektionen
The Agricultural Trade Policy IV — Import Preferential Regimes for Beefmeat in the EEC
Resultaterne af den fælles landbrugspolitik — det fæl­les marked for landbrugsprodukter
The European Agricultural Guarantee and Guidance Fund — Guarantee Section of the Monetary
Afvikling af de monetære udligningsbeløb i 1992 39.
Dismantlement of Monetary Compensatory Amounts in 1992
Emneblade om enkelte produkter: a) korn b) sukker c) frugt og grønsager d) forarbejdet frugt og grønsager e) tørret frugt f) olivenolie og andre vegetabilske fedtstoffer
Fact Sheets on Individual Products a) cereals b) sugar c) fresh fruit and vegetables d) processed fruit and vegetables
PE 140.600 m) mejeriprodukter g) vin h) råtobak n) oksekød blomsterdyrkningens produkter o) fårekød og gedekød spindplanter og silkeorme (bomuld, spindhør, hamp) p) svinekød q) æg og fjerkrækød k) andre specialprodukter I (proteinafgrøder, tørret foder osv.) r) andre produkter, som ikke er dækket af de fælles markedsordninger (kartofler, alkohol, honning).
PE 140.600 floricultural products n) beefmeat i) j) o) sheepmeat and goatmeat textile plants and silkworms (cotton, fibre flax, hemp) p) pigmeat k) other specialised products I (protein products, dried fodder etc.) q) poultrymeat and eggs
DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK: MÅL
THE COMMON AGRICULTURAL POLICY: OBJECTIVES the economy (especially with the production and pro cessing industries), above all in rural areas where the economy is still bound up with agricultural production;
— forsyningerne til befolkningen skulle sikres for en­hver pris; fødevaremangelen under og efter Anden Verdenskrig forstærkede ønsket om at skabe et stabilt forsyningsgrundlag;
— the need to stimulate the structural changes required for farmers to benefit from social and economic devel opment;
— det var nødvendigt at sikre denne sektors indflydelse på det økonomiske og regionalpolitiske område på grundlag af dens betydning for det europæiske erhvervsliv (industriel produktion og forarbejdning), i særdeleshed i de landbrugsdistrikter, hvor den økono­miske udvikling fortsat var afhængig af landbrugspro­duktionen;
— the potential role of the common management of agri cultural policy, in guaranteeing a reasonable balance between economic and ecological considerations, by ensuring sound farming practices in a number of regions affected by pollution problems and the threat of degeneration of the rural environment;
— en fælles forvaltning af landbrugspolitikken kunne sik­re, at der blev lagt lige stor vægt på de økonomiske og økologiske aspekter, hvorved landbrugserhvervet kunne opretholdes i mange regioner, hvor der er foru­reningsproblemer og risiko for miljøskader;
— the possibility offered by the establishment of the CAP over a large geographical area of creating an adequate framework for the achievement of market stability, since it implied the opening of new markets, a greater degree of competition, improved supply levels leading to more accessible prices, as well as other advantages, all tending to benefit both producers and con sumers.
INDLEDNING: Landbrugssektorens betydning for Fælles­skabet er ubestridelig, da mere end 10 millioner landbruge­re (8% af den erhvervsaktive befolkning) er beskæftiget inden for dette område, og landbruget direkte berører 320 millioner forbrugere.
INTRODUCTION: The importance of the agricultural sector in the European Economic Community (EEC) is incontestable, given that there are over 10 million farmers in the Community (i.e. 8% of the active population) and that the sector directly affects 320 million consumers.
Endvidere er landbruget nært knyttet til andre økonomiske sektorer såsom Industrien, hvor den på én gang er kunde (plantebeskyttelsesmidler, maskiner osv.) og leverandør (den kemiske industri, levnedsmiddelog tekstilindustrien osv.), ligesom den spiller en afgørende rolle for bevarelsen af den socioøkonomiske balance og miljøet i landbrugsdistrlkterne inden for Fællesskabet, idet de udnyttede landbrugsarealer tilsammen udgør omkring 130 millioner ha (57,5% af Fællesskabets samlede areal).
Agriculture is also closely linked to other economic sectors; in the case of the industrial sector, it is both a client (providing materials for the food-processing, chemical, textile and other industries).
Værdien af de 12 medlemsstaters samlede landbrugspro­duktion overstiger 180 milliarder ecu, og den andel, brut­toværditilvæksten inden for landbruget udgør af det sam­lede bruttonationalprodukt, var i 1987 på 3,2%.
In addition, agriculture plays an important role in the maintenance of socio-economic equilibrium and in environmental protection in the rural areas of the Community, considering that the total area given over to agriculture is approximately 130 000 million hectares (57,5% of the total land area of the Community).
Desuden udgør værdien af produktionen inden for levnedsmiddelin­dustrien 312 milliarder ecu, og den giver beskæftigelse til 2,2 millioner (1987). Fællesskabets import af landbrugs­produkter og levnedsmidler udgør 14,9% af den samlede Import, hvorimod eksporten kun udgør 8,4% af den sam­lede eksport.
Total agricultural production in the EEC of Twelve is valued at over ECU 180 000 million, corresponding to 3,2% of Community GDP, while the production of the food-processing sector — which employs 2,2 million people — is valued at ECU 312 000 million (1987 figures in both cases).
Disse procenttal repræsenterer henholdsvis 58,7 og 32,9 milliarder US-Dollars, hvilket giver et under­skud på 25,8 milliarder US-Dollars (1987).
Agricultural and food pro ducts account for 14,9% of all Community imports and 8,4% of all Community exports, valued at US$ 58 700 and 32 900 respectively (giving a negative balance of US$ 25 800 — 1987 figures again).
— iværksættelsen af den fælles landbrugspolitik inden for et bredt geografisk område gav mulighed for at sikre stabile forhold på markedet, idet den førte til åbningen af nye markeder, større konkurrence, et større udbud og lavere priser osv., til fordel for både producenter og forbrugere.
In general, the agricultural sector was of vital importance for the achievement of the great objective of the EEC, that is, the creation of the common market. For this purpose, it was not sufficient merely to abolish internal customs bar riers and set up a common external tariff; regulation of agricultural policy was also essential.
Landbrugssektoren spillede en afgørende rolle for virke liggørelsen af det fælles marked, som var Det Europæ­iske Fællesskabs store mål, og i denne forbindelse var det ikke tilstrækkeligt at fjerne tolden mellem medlemsstaterne og gennemføre fælles toldbestemmelser over for tredjelan­de, men der krævedes også en samordning af reglerne på det landbrugspolitiske område.
OBJECTIVES OF THE CAP: The objectives of the CAP are set out in the Treaty establishing the European Economic Community.
DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIKS MÅL: Retsgrund­laget for den fælles landbrugspolitik findes i Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab; i henhold til artikel 39 har den fælles landbrugspolitik til formål:
Article 39 defines these objectives as follows:
Siden indførelsen af den fælles landbrugspolitik i 1958 (EØFTraktatens første del, afsnit II) har den på afgørende vis bidraget til udviklingen af Fællesskabet, fordi den har formået at gøre denne sektor, der tidligere var præget af meget forskelligartede politikker, til en integreret del af Fællesskabets økonomiske politik.
Since its creation in 1958, under Title II of the Treaty of Rome, the common agricultural policy (CAP) has made a decisive contribution to the development of the Community, by ensuring the integration into a Community-wide economic framework of a key sector previously subject to widely varying policies.
Den fælles landbrugs­politik har ikke været den samme gennem disse 30 år, men har derimod måttet tilpasse sig de nye omstændigheder; således har den fælles landbrugspolitik samtidig med en intern specialiserings- og moderniseringsproces også måt­tet klare de udfordringer, der opstod som følge af den dynamiske udvikling, der præger Fællesskabet og dets forbindelser med resten af verden; disse udfordringer omfatter på nuværende tidspunkt gennemførelsen af det indre marked i 1992, samlingen af de to Tysklande, den internationale liberalisering af landbrugshandelen inden for rammerne af GATT samt Fællesskabets nye aftaler med udviklingslandene.
The CAP has not remained static over these thirty years, but has progressively adapted to new situations; thus, in parallel to an internal process of specialization and modernization, the CAP has had to res pond to the challenges posed by the dynamic of the con struction of Europe and of relations with the rest of the world. At the present moment, such challenges include the 1992 objective, the process of German unification, the liberalization at world level of agricultural trade being plan ned in GATT and the new relations of the Community with the less developed countries (LDCs).
»a) at forøge landbrugets produktivitet ved fremme af den tekniske udvikling, ved rationalisering af landbrugspro­duktionen og ved den bedst mulige anvendelse af produktionsfaktorerne, især arbejdskraften, b) herigennem at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, især ved en forhøjelse af de individuelle indkomster for de i landbruget beskæftigede perso­ner, c) at stabilisere markederne, d) at sikre forsyningerne, e) at sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsva­rer.«
(b) thus to ensure a fair standard of living for the agricultural community, in particular by increasing the individual earnings of persons engaged in agriculture;
Disse målsætninger berører både producenternes interes­ser (litra a og b) og forbrugernes (litra d og e), og en samtidig virkeliggørelse af disse to målsætninger inden for rammerne af et stabilt marked (litra c) er en uhyre vanskelig opgave og en stor udfordring for den fælles landbrugspo­litik.
These objectives affect the interests of both producers ((a) and (b)) and consumers ((d) and (e)); to achieve both classes of objective in the context of a stable market ((c)) is :n many circumstances a difficult goal and thus a major challenge for the CAP.
BAGGRUNDEN FOR DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK: I Rom-Traktaten fastlægges grundlaget og målene for en landbrugspolitik, udformet med henblik på at dække Fællesskabets særlige behov: den fælles landbrugspolitik.
WHY A COMMON AGRICULTURAL POLICY? The Treaty of Rome defines the bases and objectives of an agricultural policy specifically designed for the Community as a whole, i.e. the CAP.
Landbrugets økonomiske og samfundsmæssige betyd­ning samt de særlige vilkår, der gør sig gældende inden for denne sektor, forklarer fuldt ud, hvorfor der ved udarbej­delsen af EØF-Traktaten blev lagt så stor vægt på fastlæg­gelsen af grundlaget for denne politik.
The effects of agriculture on the economy and society, and the special conditions in the sector, explain the desire to clearly establish the principles of this policy in the text of the EEC Treaty.
I midten af 50'erne, da Fællesskabet havde seks medlemslande, var 17,5 mil­lioner beskæftiget inden for landbruget, og det samlede udnyttede landbrugsareal var på 65 millioner ha.
In the mid-1950s, in the Europe of Six, some 17,5 million persons were occupied in work ing 65 million hectares of agricultural land, in extremely diverse conditions as regards the size and characteristics of holdings, yield, contribution to GDP, income level, etc.
Betingel­serne inden for landbruget var meget forskelligartede med hensyn til størrelse, dyrkningsmetoder, afkast, bidrag til bruttonationalprodukt, indkomstniveau osv., hvorfor EF's landbrugssektor var præget af forskelle og modsætninger.
Agriculture in the Community was thus characterized by variety and, indeed, contrast.
I artikel 110 fastsættes Fællesskabets handelspolitiske målsætninger, som finder anvendelse på handelen med landbrugsvarer:
Article 110 sets out the objectives of Community trade policy, which are applicable to trade in agricultural pro ducts, as follows:
Hvorfor en fælles landbrugspolitik?
The need for a common agricultural policy may be explained by the following factors:
Dertil kan følgende konkrete grunde nævnes:
Thus, on the basis of the guidelines proposed in 1985 in the Green Paper
Blandt sidstnævnte er de vigtigste Sammenslut­ningen af Landbrugsorganisationer i Det Europæiske Fæl­lesskab (COPA) og Sammenslutningen af Landbrugets Andelsorganisationer i EF (COGECA).
produced by the Commission on the prospects for the common agricultural policy, the measures introduced by the Single Act (1987) and the reform of the CAP culminating in the decisions of the Brussels summit of February 1988, the foundations for the CAP of the year 2000 have gradually been laid (see lll/P/4).
Den fælles landbrugspolitik er blevet tilpasset ændringerne inden for landbrugssektoren på både fællesskabs- og ver­densplan, og på grundlag af de målsætninger, der er fast­lagt i EØF-Traktaten, er der opstillet nye prioriteringer. Således danner de retningslinjer, som Kommissionen udstak i sin Grønbog i 1985, Fællesaktens bestemmelser (1987) samt reformen af den fælles landbrugspolitik, der er baseret på afgørelser truffet på Det Europæiske Råds møde i februar 1988 i Bruxelles, grundlag for den fælles landbrugspolitik, der skal føres år 2000 (*lll/P/4).
In accordance with these objectives, Community agricultural policy is determined primarily on the basis of the market and price policy centred on the common organizations of the market (COMs) and the socio-structural policy guiding the adaptation of agricultural structures (production systems, size of holdings, training of farmers, etc.); the CAP also makes use of other instruments, such as the external trade policy and legislative harmonization, and has at its disposal a source of funding (the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF)) and a number of legal and institutional mechanisms.
Ud fra disse målsætninger skal Det Grønne Europa først og fremmest gennemføres ved hjælp af de fælles markeds­ordninger, der er det vigtigste instrument inden for mar­keds- og prispolitikken, og på grundlag af den sociostrukturelle politik, der samordner de strukturpolitiske foran­staltninger inden for landbrugsområdet (produktionssyste­mer, landbrugsbedrifternes størrelse, erhvervsuddannelse for landbrugere); den fælles landbrugspolitik benytter sig endvidere af andre instrumenter såsom import- og eks­portpolitikken og foranstaltninger i forbindelse med sam­ordningen af lovgivningerne, og den råder over en finansie­ringsfond (Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL)) og nogle mekanismer af juridisk og institutionel karakter.
THE LEGAL AND INSTITUTIONAL FRAMEWORK: Various consultative and management committees were set up in both the Council and Commission in order to implement the CAP effectively: a Special Committee on Agri culture, an offshoot of the Committee of Permanent Representatives, whose task is to prepare Council deliberations; a Standing Committee on Agricultural Structures, which deals with structural matters; a Committee of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF); the Management Committees and Regulatory Committees; and various professional organizations at European level, of which the two major organizations are the Committee of Agricultural Organizations in
Blandt alle disse organer bør man fremhæve forvaltningskomitéerne og forskriftsudvalgene, hvis oprettelse Par­lamentet stillede sig skeptisk overfor.
Of all these bodies, the most important are the Manage ment Committees and the Regulatory Committees. The EP's reaction to the setting-up of these committees was cautious.
I to beslutninger vedtaget i 1969 og 1970 slog Parlamentet således ti! lyd for at udvise forsigtighed.
Two resolutions adopted in 1969 and 1970 called for prudence in this area.
Komitéernes oprindelse kan dateres tilbage til 1961, da de første fælles markedsordninger ind­førtes.
The origins of the committees go back to 1961 when the first COMs were established.
Medens Kommissionen i sine forslag forbeholdt sig omfattende beslutningsbeføjelser med hensyn til forvalt­ning af markedsordningerne, var én eller flere af medlems­staterne af den opfattelse, at disse beføjelser til at træffe beslutning skulle ligge hos Rådet.
The Commission had, in its proposals, attributed to itself wide decisionmaking powers in the running of the COMs. Certain Member States, however, felt that this decision-making power belonged to the Council.
Den form, komitéerne fik, var et kompromis mellem disse to tendenser, idet befø­jelsen til at træffe afgørelse vedrørende forvaltningen til­faldt Kommissionen, men denne skulle rette sig efter en udtalelse fra en »komité« bestående af repræsentanter for medlemsstaterne.
The committees con stituted a compromise between these two positions: decision-making power in matters of management was en trusted to the Commission, but the latter must consult a 'committee' consisting of representatives of Member States.
Selv om komité-proceduren ikke er i modstrid med Fællesskabets institutionelle opbygning, bør en komité efter Parlamentets opfattelse først og fremmest have rådgivningsmæssig karakter og ikke give anledning til forsinkelser i vedtagelsen af forvaltningsmæssige foran­staltninger.
The EP felt that although the committee procedure was not incompatible with the institutional structure of the Community, it was necessary to restrict the committees, generally speaking, to an advisory role.
DEN JURIDISKE OG INSTITUTIONELLE RAMME.
Their existence must not have the effect of delaying the adoption of man agement measures.