natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Foreløbige tildelinger for 1989 i procent af ESF-midler
Provisional allocations for 1989 (per cent of ESF resources)
ESF-forpligtelsesbevillinger for 1989 beløber sig til 3.387 mio ecu.
ESF commitment appropriations for 1989 totalled ECU 3 387 million.
For 1990 er der budgetteret med forpligtelsesbevillinger på 4.075 mio ecu.
For 1990 provision has been made in the budget for commitment appropriations of ECU 4 075 million.
Kilde: 23. almindelig beretning om De Europæiske Fællesskabers Virksomhed 1989.
Source: 23rd General Report on the Activities of the European Communities 1989.
BESKÆFTIGELSE OG ARBEJDSLØSHED
EMPLOYMENT AND UNEMPLOYMENT
INDLEDNING: Som et resultat af det gunstigere økonomi­ske klima og det store antal politiske initiativer i medlems­staterne nærmer Fællesskabet sig opfyldelsen af en af dets hovedmålsætninger: en væsentlig mindskelse af arbejdsløsheden.
INTRODUCTION: As a result of a more favourable economic climate and the large number of policy initiatives in the Member States, the Community is moving towards meet ing one of its main objectives; the substantial reduction of unemployment.
Arbejdsløsheden i Fællesskabet er fra et maksimum på 10,8% i 1985 faldet langsomt, men støt og nåede i 1989 ned på 9,0% med en stadig faldende tendens i 1990 (jf. tabel).
From a recent peak of 10,8% in 1985, Community unemployment has slowly but steadily fallen to reach 9,0% in 1989 with the trend still downwards in 1990 (see table).
med undtagelse af Belglen og Nederlandene, hvor der ikke var nogen ændringer — var der fald i beskæftigelsen Inden for landbruget, størst i Italien (—5,1%) og Portugal (— 4,3%).
contrast, only Ireland recorded an increase in employment in agriculture (1,2%). All other Member States, with the exception of Belgium and the Netherlands, where there was no change, reported falls, the largest of these being in Italy (—5,1%) and Portugal (—4,3%).
Beskæftigelsen steg inden for industrien I de fleste fællesskabslande.
Employment in industry rose in the majority of Community countries.
De største stigninger noteredes i Spa­nien (4%) og Portugal (3,3%), mens der ikke var nogen ændringer i Irland og Luxembourg.
The biggest increases were recorded in Spain (4%) and Portugal (3,3%), while there was no change in Ireland and Luxembourg.
Beskæftigelsen inden for industrien faldt en smule i Belgien (—0,5%) og Frankrig (—0,8%), og mere brat i Danmark (—2,7%).
Employment in industry fell slightly in Belgium (—0,5%) and France (—0,8%), and more steeply in Denmark (—2,7%).
UDVIKLING I BESKÆFTIGELSEN: I 1988 var der for før­ste gang siden begyndelsen af 1970'erne en stigning i beskæftigelsen i alle medlemsstaterne.
DEVELOPMENTS IN EMPLOYMENT: In 1988, for the first time since the early 1970s, all Member States reported a rise in the level of employment.
Godt 2,3 millioner flere mennesker var i beskæftigelse sammenlignet med 1987, heraf de 2,1 millioner inden for servicesektoren.
Over 2,3 million more per sons were in employment compared to 1987, 2,1 million of these in the service sector.
ARBEJDSSTYRKENS KØNSMÆSSIGE FORDELING: Væksten i beskæftigelsen I 1988 afspejlede en stigning i antallet af både mænd og kvinder i beskæftigelse.
EMPLOYMENT BY SEX: Employment growth in 1988 reflected a rise in the numbers of both men and women in employment.
Vækstraten for kvindebeskæftigelsen i Fællesskabet (2,4%) var betydeligt højere end vækstraten for mænd (1,5%). Der var en lignende udvikling i USA, hvor der note­redes vækstrater på henholdsvis 2,7% og 1,8%.
However the rate of increase in female employment in the Community (2,4%) was significantly higher than that for men (1,5%).
I alle medlemsstaterne undtagen to — Forbundsrepublik­ken Tyskland og Irland - var den procentvise stigning i kvindebeskæftigelsen i 1988 større end stigningen for mænd.
In all but two Member States, namely the Federal Republic of Germany and Ireland, the percentage growth in female employment in 1988 was higher than that for men.
Forskellen var særlig markant i Belglen, Spanien, Luxembourg, Nederlandene og Portugal.
The difference was particularly marked in Belgium, Spain, Luxembourg, the Netherlands and Portugal.
Væksten i beskæftigelsen i Europa, som tog fart igen i 1985 efter tilbagegangen på arbejdsmarkedet i begyndel­sen af 1980'eme, har således nået det højeste niveau under det igangværende opsving.
The growth in the level of employment in Europe, which resumed in 1985 following recession in the labour market during the early 1980s, has thus reached its highest level in the current upswing.
Væksten i beskæftigel­sen i USA, der har været næsten vedvarende 11980'erne, nåede derimod et højdepunkt på over 4% i 1984 og er siden faldet; den er dog fortsat på over 2% om året.
In contrast, growth in employment in the United States, which has been almost continuous throughout the 1980s, reached a peak of over 4% in 1984 and has since slowed, although continuing at a rate of over 2% per annum.
11988 var vækstraten stadig lidt større end vækstraten i Fælles­skabet.
In 1988 the growth rate was still slightly above that recorded in the Community.
Antallet af beskæftigede i USA steg i 1988 med 2,5 millioner til lidt over 117 millioner.
The number of persons employed in the United States in 1988 rose by 2,5 million to a level of just over 117 million.
Væksten i kvindebeskæftigelsen er blevet fremhjulpet af ekspansionen inden for servicesektoren og den deraf føl­gende stigning i efterspørgslen efter arbejdskraft.
Nevertheless, in spite of the continuation of this well-established trend of higher growth in female activity, almost two thirds of all those employed in the Community in 1988 were men (62%).
Næsten tre fjerdedele (74%) af kvinderne i beskæftigelse i 1988 arbejdede inden for servicefagene; de udgjorde lige ved halvdelen af alle de beskæftigede inden for denne sektor.
Almost three quarters (74%) of women in employment in 1988 were working in services, representing nearly half of all those employed in this sector.
Skønt beskæftigelsen steg i alle medlemsstaterne i 1988, var der markante forskelle i vækstraten.
Although employment grew in all Member States in 1988 there were marked differences in the rates of growth achieved.
I Danmark og Frankrig var der en relativ beskeden vækst på 0,7%, tæt efterfulgt af Irland (0,9%), mens vækstraten lå over gen­nemsnittet i Portugal (2,5%), Nederlandene (2,9%) og Luxembourg (3,1%).
Denmark and France recorded a relatively modest 0,7% increase, closely followed by Ireland (0,9%), while above average increases were reported by Portugal (2,5%), the Netherlands (2,9%), and Luxembourg (3,1%).
Vækstraten var størst i Spanien og Det Forenede Kongerige (3,3%).
The growth rate was highest in Spain and the United Kingdom (3,3%).
BESKÆFTIGELSEN I DE FORSKELLIGE SEKTORER: Servicesektoren er langt den største sektor og omfatter 60% af alle beskæftigede i Fællesskabet.
EMPLOYMENT BY SECTOR: In terms of total employment, the service sector is by far the largest, comprising 60% of all those in employment in the Community.
Dette tal er endog højere i USA (70%).
This figure is even higher in the United States (70%).
Inden for servicesektoren er der en tendens til en ret stor koncentration af kvinder Inden for uddannelse og sundhed­svæsen og i mindre grad inden for detailhandel, hotel- og restaurationsbranchen, bankvæsenet, forsikring og ejen­domshandel.
Within the service sector, women tend to be found in greater concentration in education and medical and other health services and to a lesser extent in retail distribution, hotels and catering, banking, insurance, and real estate.
Kvinderne er stadig i stor udstrækning hen­vist til de traditionelle kvindefag.
They still remain largely confined to occupations traditionally regarded as female.
Endvidere kan tilrettelæg­gelsen af arbejdstiden inden for disse områder lettere fore­nes med andre forpligtelser.
Moreover the organisation of working time in these areas may be more easily reconciled with other responsibilities.
Følgelig arbejder flere kvinder i Fællesskabet på deltid (28% i 1987) end mænd (4%).
Consequently a greater proportion of women in the Community work part-time (28% in 1987) compared to men (4%).
Blandt gifte kvinder er andelen af kvinder, der arbejder på deltid, endnu højere (35%).
Amongst married women the percentage working part-time is even higher (35%).
Selv om antallet af kvinder i beskæftigelse stiger, medfører dette derfor ikke nødven­digvis en forøgelse af arbejdsbyrden.
Therefore, although the number of women in employment is rising, this does not necessarily imply an increase in the volume of work.
ARBEJDSSTYRKENS INDPLACERING: Lønmodtagerne tegner sig for over 80% af al beskæftigelse i Fællesskabet, og antallet heraf steg i et hurtigere tempo i 1988 (2,1%), end det var tilfældet for resten af arbejdsstyrken, dvs. arbejdsgivere, selvstændige og medhjælpende familie­medlemmer (0,8%).
EMPLOYMENT BY STATUS: Employees account for over 80% of all employment in the Community and their numbers grew at a faster rate in 1988 (2,1%) than did the remainder of the employed population i.e. employers, selfemployed and family workers (0,8%).
Mellem 1987 og 1988 tegnede servicesektoren sig endnu en gang for den største del af væksten i beskæftigelsen i Fællesskabet.
Between 1987 and 1988 the service sector once again accounted for the greatest proportion of the increase in employment in the Community.
Antallet af beskæftigede inden for denne sektor steg med 2,1 millioner (2,7%), hvilket var mere end 90% af den samlede stigning i beskæftigelsen.
Numbers employed in this sector rose by 2,1 million (2,7%), representing more than 90% of the overall increase in employment.
I samme periode var der en noget mindre stigning i beskæftigelsen inden for industrien (0,5 millioner = 1,3%) i fortsættelse af den beskedne bedring, der begyndte i 1987 efter en uaf­brudt nedgangsperiode siden midten af 1970'erne.
Over the same period there was a somewhat smaller increase of 0,5 million (1,3%) in employment in industry, continuing the modest recovery which began in 1987 following an unbroken period of decline since the mid 1970s.
Antallet af beskæftigede inden for landbruget faldt med 0,3 millio­ner (2,6%), og den lange og vedvarende tendens i nedad­gående retning inden for denne sektor fortsattes således.
The number of persons employed in agriculture fell by 0,3 million (2,6%) further extending a long-established and continuous downward trend in this sector.
I procent var ændringerne i beskæftigelsen inden for de forskellige sektorer i USA mellem 1987 og 1988 meget lig ændringerne i Fællesskabet.
In percentage terms, changes in employment by sector in the United States between 1987 and 1988 were very similar to those recorded in the Community.
Beskæftigelsen steg med 2,6% inden for servicefagene og med 1,6% inden for indu­strien, og faldt med 2,2% Inden for landbruget.
Employment in services grew by 2,6% in industry by 1,6% and employment in agriculture fell by 2,2%.
Som det er tilfældet med den samlede beskæftigelse, steg antallet af beskæftigede i servicefagene i alle medlemssta­terne.
As in the case of total employment, the numbers of those employed in services rose in all Member States.
Stigningerne lå fra lidt under 1% i Forbundsrepublik­ken Tyskland til 5% og derover i Luxembourg og Portugal.
Increases ranged from just under 1% in the Federal Republic of Germany, to 5% and over in Luxembourg and Portugal. By
I industrien steg antallet af arbejdsgivere, selvstændige og medhjælpende familiemedlemmer imidlertid 2,8% sam­menlignet med en stigning på 1,1 % for lønmodtagerne, der udgør 89% af alle beskæftigede inden for denne sektor.
In industry, however, the number of employers, selfemployed and family workers rose by 2,8%, compared to a 1,1% rise in employees who comprise 89% of all employment in this sector.
I modsætning hertil er kun 27% af dem, der arbejder inden for landbruget, lønmodtagere, og selv om det samlede antal udviste en svag stigning (0,4%) i 1988 — hvilket var et brud på en lang uafbrudt tendens i nedadgående retning i de sidste to årtier — faldt den samlede beskæftigelse inden for sektoren som følge af et fald i antallet af arbejds­givere, selvstændige og medhjælpende familiemedlemmer
In contrast only 27% of those who work in agriculture are employees and although their numbers rose slightly (0,4%) in 1988, thus breaking a long uninterrupted downward trend of over two decades, over all employment in the sector fell due to a decline in the
Væksten i beskæftigel­sen i servicefagene i 1988 var ligelig fordelt mellem løn­modtagerne, der tegner sig for 84% af beskæftigelsen inden for denne sektor, og resten af arbejdsstyrken.
It enables the specialised agencies in the Member States to exchange information, three times a month, on vacancies which have not been or are unlikely to be filled by the workforce on their domestic labour market.
pæiske system for udveksling af tilbud og ansøgninger om beskæftigelse med henblik på international udligning) er blevet oprettet med henblik på udveksling af oplysninger om beskæftigelsen inden for næsten alle erhverv.
number of employers, selfemployed and family workers (—3,7%). The rise in the number of employees in agricul­ture must be qualified, as in the case of female employ­ment in services, by stressing that, due to a trend towards part-time working, the volume of work may not have risen.
De sær­lige organer i medlemsstaterne kan tre gange om måneden udveksle de tilbud om beskæftigelse, som ikke er blevet imødekommet eller ikke kan imødekommes af arbejdsstyr­ken på det nationale arbejdsmarked.
Employment growth in services in 1988 was evenly distri­buted among employees, who account for 84% of employ­ment in this sector, and the rest of the employed popula­tion.
EF­FORANSTALTNINGER: Emneblad lll/L/2 omhandler Den Europæiske Socialfonds virksomhed og emneblad lll/L/4 foranstaltningerne til bekæmpelse af ungdomsar­bejdsløshed og langtidsledighed.
COMMUNITY MEASURES: Fact Sheets *lll/L/2 and *lll/L/4 describe the activities of the European Social Fund and the measures taken to combat youth unemployment and longterm unemployment.
Det vil være på sin plads her at gøre opmærksom på resolutionen vedtaget af Rådet og arbejds­ og socialministrene, forsamlet i Rådet den 30. november 1989, om oprettelse af et europæisk observa­tionsorgan for beskæftigelse, der skal have til opgave at indsamle de oplysninger, som medlemsstaterne råder over, og sørge for en sammenfatning af de indsamlede oplysninger og for udbredelse af resultaterne af dette arbejde.
Here, attention is drawn to the Reso­lution of the Council and of the Ministers for Labour and Social Affairs of 30 November 1989 on setting up a Euro­pean employment survey whose remit is to gather availa­ble information form the Member States, provide an over­view of this information, and to circulate widely the results of its work.
I de syv beslutninger, der blev ved­taget under mødeperioden i november 1989, bør især fremhæves ønsket om, at retten til arbejde stadfæstes gennem pagten, og at den ledsages af konkrete og binden­de foranstaltninger på nationalt plan og på EF­plan ¡mod vilkårlige beskæftigelsesforhold og arbejdsløshed.
The resolution invites the Member States to collaborate with the Commission and to designate a national coordina­tor to provide the information referred to.
EP me­ner endvidere, at »en målrettet socialpolitik bør komme til udtryk gennem: 1 ) skærpet bekæmpelse af arbejdsløshe­den, navnlig langtidsarbejdsløsheden, 2) samordnet an­vendelse af strukturfondene til mindskelse af ulighederne mellem regionerne og de sociale grupper, 3) forbedring af socialsikringsordningerne, og 4) en kohærent politik for offentlig og privat investering, som kan styrke den økono­miske vækst og sikre en retfærdig og ligelig fordeling af resultaterne af denne vækst blandt samtlige sociale grup­per.«
The survey will operate on the basis of several structures: the European employment documentation system (SYSDEM), the mu­tual information system on employment policies (MISEP) and the network of employment coordinators (NEC). The first two of these systems, which have been in existence for several years, publish a bulletin at regular intervals.
I resolutionen opfordres medlemsstaterne til at samarbej­de med Kommissionen og til at udpege en national koordi­nator, der skal fremskaffe oplysningerne.
ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT (EP): During the 1989-1990 period the approach adopted by the EP, in the light of the persistence of alarming levels of unemploy­ment despite the favourable economic climate, was influenced by its work on the Community Charter of Fun­damental Social Rights.
Observationsor­ganet skal således støtte sig på flere forskellige strukturer: det europæiske dokumentationssystem vedrørende be­skæftigelse (SYSDEM), det gensidige informationssystem om beskæftigelsespolitik i Europa (MISEP) og nettet af beskæftigelseskoordinatorer (NEC).
In the set of seven resolutions adopted at its November 1989 part-session, particular note should be made of the call for the Charter to enshrine the right to work, and for it to be accompanied by specific and binding national and Community measures to combat precarious employment and unemployment.
ARBEJDSLØSHEDSPROCENT I MEDLEMSSTATERNE (%) I ALT (mænd og kvinder)
UNEMF > LOYME NT RATES, ANNUAL AVERAGES (%) Total (Males and females) EUR 12
UNGDOMSARBEJDSLØSHED OG LANGTIDSLEDIGHED nye informationsteknologi (Rådets resolution af 19. september 1983 — EFT C 256/83).
YOUTH UNEMPLOYMENT AND LONG-TERM UNEMPLOYMENT lution of 19 September 1983 - OJ No C 256, 1983).
Rådets resolution af 23.1 1984 vedrørende frem­me af beskæftigelsen af unge (EFT C 29/84).
Council Resolution of 23 January 1984 on pro moting the employment of young people (OJ No C 29, 1984).
Fremme af jobskabelsesinitiativer på lokalt plan. (Rådets resolution af 7. juni 1984 — EFT C 161/84).
The promotion of local employment initiatives (Council Resolution of 7 June 1984 — OJ No C 161, 1984).
Gennemførelse af særlige programmer til støtte for de langtidsledige (Rådets resolution af 19. december 1984, EFT C 2/85).
The implementation of special support measures on behalf of the longterm unemployed (Council Resolution of 19 December 1984 — OJ No C 2, 1985).
OMFANG: På trods af den stigende økonomiske vækst i Fællesskabet, som har ført til skabelsen af 5,5 millioner nye arbejdspladser mellem 1986 og 1989 og til et fald i den gennemsnitlige arbejdsløshedprocent fra 10,8% i 1986 til 8,7% i begyndelsen af 1990, har dette praktisk talt ingen virkning haft på antallet af langtidsledige.
SIZE OF THE PROBLEM: Although economic growth is improving in the Community, 5,5 million new jobs were created between 1986 and 1989 and average unemployment rates fell from 10,8 per cent in 1986 to 8,7 per cent at the beginning of 1990, this has had almost no effect at all on the numbers of longterm unemployed.
Af Fælles­skabets godt 12,5 millioner ledige har godt halvdelen været langtidsledige, d.v.s. været uden arbejde i et år eller mere.
At least half of the Community's 12,5 million unemployed are affected by longterm unemployment, that is, they have been out of work for one year or more.
Selvom de langtidsledige ikke udgør en homogen gruppe, rammes især arbejdstagere med utilstrækkelige eller utids­svarende kvalifikationer, som bor i områder med stor arbejdsløshed, midaldrende enlige forsørgere, personer med sundhedsproblemer samt ældre eller handicappede.
Although the longterm unemployed do not form a homogeneous group, those worst affected are workers with inadequate or outdated qualifications, those living in unemployment black spots, single middle-aged breadwinners, those with health problems, the aged and the disabled.
Med henblik på gennemførelse af programmerne vedrørende erhvervsuddannelse og den nye infor­mationsteknologi oprettede Fællesskabet i 1985 et netværk af nyskabende projekter: Euro Tecnet.
To implement the programmes concerned with occupational training and the new information technologies the Community set up a network of innovative projects in 1985: EUROTECNET.
Euro Tecnet II (1990 — 1994), vedtaget den 18.12.1989 (EFT L 393/89), skal afløse og vider­eudvikle det første program.
EU-ROTECNET II (1990-1994), adopted on 18 De cember 1989 (OJ No L 393, 1989), is intended to take over from the first programme and develop it further.
Rådets resolution af den 22.12.1986 om et hand­lingsprogram for øget beskæftigelse (EFT C 340/86), understregede betydningen af at iværk­sætte mere effektive programmer for erhvervsud­dannelse af unge, samt indførelse af hasteforan­staltninger til afhjælpning af langtidsledighed.
The Council Resolution of 22 December 1986 on an action programme for increasing employment (OJ No C 340, 1986), stressed the importance of implementing more effective programmes for the occupational training of young people and intro ducing urgent measures to alleviate longterm unemployment.
Selvom de unge i højere grad har nydt godt af faldet i arbejdsløsheden end de ældre aldersgrupper i de senere år, er ungdomsarbejdsløsheden dog fortsat et stort pro­blem.
Though young people have benefited more from the fall in unemployment in recent years than older people, youth unemployment continues to be a major problem.
16,3% af de unge under 25 år er arbejdsløse i Fæl­lesskabet som helhed.
16,3 per cent of young people under 25 are unemployed in the Community as a whole.
De enkelte medlemslande udviser større forskelle hvad angår procentdelen af ungdomsar­bejdsløse end procentdelen af voksenarbejdsløse.
There are greater variations between Member States in youth unemployment than in adult unemployment.
Såle­des var der i Spanien og Italien over 31% ungdomsarbejd­sløse, mod 5,2% i Tyskland, 9,4% I Det Forenede Konge­rige og 16,5% i Belgien.
Spain and Italy had youth unemployment rates of 31 per cent, contrasted with 5,2 per cent in Germany, 9,4 per cent in the United Kingdom and 16,5 per cent in Belgium.
Mange ungdomsarbejdsløse er samtidig langtidsarbejdsløse og risikerer at ende som en restgruppe, der aldrig har haft længerevarende arbejde, og derfor er henvist til at leve af offentlige overførselsindkom­ster, hvis sådanne overhovedet ydes i det medlemsland, de bor i.
Many unemployed youngsters are also affected by longterm unemployment and run the risk of ending up as a marginal group that has never experienced longterm employment and is thus reduced to living on state benefits — should such benefits be provided by the Member State in which they live.
FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER: Det er først og fremmest de enkelte medlemsstater, der er ansvarlige for arbejdsmarkedspolitikken og hermed også for bekæmpel­sen af ungdomsarbejdsløsheden og langtidsledigheden.
COMMUNITY MEASURES: Labour market policies, and hence action to combat youth and longterm unemployment, are primarily the responsibility of the individual Member States.
Imidlertid har Fællesskabet siden 1970erne forsøgt at koordinere og afstemme deres foranstaltninger til bekæm­pelse af ungdoms- og langtidsledigheden:
Since the 1970s, however, the Community has tried to coordinate such action.
Rådets afgørelse af 1.12.1987 om et hand­lingsprogram for erhvervsuddannelse af unge og forberedelse af unge til arbejds- og voksenlivet (EFT L 346/87) understregede nødvendighe­den af, at erhvervsuddannelserne tilpasses den teknologiske, økonomiske og sociale udvikling, og programmet PETRA blev igangsat.
The Council Decision of 1 December 1987 on an action programme for the vocational training of young people and their preparation for adult and working life (OJ No L 346, 1987) stressed the need to adapt occupational training courses to technological, economic and social developments and the PETRA programme was launched.
Programmet består af 3 elementer; a) et EF-netværk for infor­mation om uddannelsesforhold, b) tilbud til unge mellem 15 og 25 år om at få tilskud til aktiviteter, de selv sætter igång, c) samarbejde på forsk­ningsområdet.
The programme has three main components: (a) a Community information network on training facilities, (b) the provision of grants to young people between 15 and 25 to finance self-initiated pro jects, (c) cooperation in the field of research.