natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europa-Parlamentet har gentagne gange I sine betænkninger vedrørende tv-spørgsmål henledt opmærksomheden på beho­vet for fælles tekniske standarder ved direkte tv-transmission via satellit (DBS) for at undgå anvendelse af forskellige transmis­sionsstandarder, således som det var tilfældet med de forskelli­ge europæiske standarder for farve-tv i 1960'erne, PAL og SECAM (beslutning af 28. oktober 1983 i EFT nr. C 322 af 29.11.1983 og beslutning af 22. oktober 1986 i EFT nr. C 297 af 6.11.1986).
Following these EP initiatives, the Commission published two reports, one (in 1983), on the current situation and trends in European television and one (in 1984) on the establishment of a common market for broadcasting, especially broadcasting by satellite and cable (the 'Green Paper' COM(84) 300 fin.).
EP har støttet HDTV-standarder, som er kompatible med de eksisterende fjernsynsapparater, og har slået til lyd for en fælles EF-holdning hvad angår HDTV-standarder (beslutning af 16.5.1986 i EFT nr. C 148 af 16.6.1986 samt beslutning af 11.4.1989 I EFT nr. C 120 af 16.5.1989).
Subsequently, the EP discussed the Green Paper and adopted two resolutions on 10 October 1985 which considerably influenced the Commission's draft directive on TV without frontiers. The Commission has based its proposals broadly on the Parliament's
På baggrund af disse Initiativer offentliggjorde Kommissionen to beretninger, en (i 1983) om situationen og tendenserne inden for europæisk tv, og en (i 1984) om etablering af et fælles marked for transmissioner, navnlig transmissioner via satellit og kabel (»Grønbogen«, KOM(84) 0300 endel. udg.).
A recurring request contained in the European Parliament's reports on television issues has been the need for common technical standards for direct broadcasting by satellite (DBS) avoiding the proliferation of different transmission standards as happened with the different European standards for colour television broadcasts in the 1960s, PAL and SECAM.
Derpå drøftede EP Grønbogen og vedtog den 10. oktober 1985 to beslutninger, som i vid udstrækning påvirkede Kommissionens direktivforslag om tv uden grænser. Kommissionen tog i bredt mål udgang­
The EP has been a supporter of HDTV standards, which are compatible with exist ing television sets, and of a Community common position in the HDTV standards issue (resolution of 16.5.1986 in OJ C 148 of 16.6.1986 and resolution of 11.4.1989 in OJ C 120 of 16.5.1989).
STØTTE TIL EUROPÆISKE AUDIOVISUELLE MEDIEPRODUKTER
SUPPORT FOR EUROPEAN AUDIOVISUAL MEDIA PRODUCTS
— På grund af liberaliseringen af den europæiske medie­sektor, for hvilken direktivet »fjernsyn uden grænser« er et hovedelement, vurderes den totale fjernsynstid til at stige fra 260.000 timer i 1987 til 400.000 timer ι 1995.
— Due to liberalisation of the European broadcasting sector, in which the directive 'Television without Frontiers', is a key element, total broadcasting time is estimated to rise from 260 000 hours in 1987, to 400 000 hours in 1995.
Af fiktionsprogrammer produceret med henblik på at blive sendt i den bedste sendetid var kun 11 % ud af 18.500 produktionstimer (1989) af europæisk oprin­delse.
Of fiction programmes designed to be broadcast at peak viewing times, only 11 % of 18 500 production hours (1989) were of European origin.
RESULTATER: Den 22. juni 1984 vedtog Rådet forskellige resolutioner om: a) audiovisuel piratvirksomhed b) fremme og udvikling af en europæisk programindustri og c) harmonisering af reglerne for distribution af filmkun­stens værker (tidsmæssig rækkefølge). (EF­Bulletin, 6­1984, punkt 2.1., EFT nr. C 204 af 3.8.1984)
ACHIEVEMENTS: On 22 June 1984 the Council adopted Resolutions on:
MÅL: Den kulturelle sektor I Fællesskabet er af vital betyd­ning for Europas fremtid både som økonomisk og kulturel helhed.
OBJECTIVES: The cultural sector in the Community is of vital importance to the future of Europe as both an economic and cultural entity.
Både private og offentlige udgifter til kulturelle aktiviteter er voksende; det forventes, at Fællesskabets audiovisuelle sektor vil have en omsætning på 25 mia ecu i 1990, og det forventes, at dette tal vil stige til 35 mia ecu i slutningen af tiåret.
Private and public expenditure on cultural and leisure activities is increasing; the audiovisual sector in the Community is expected to have a turnover of ECU 25 billion in 1990 and this figure is expected to reach 35 billion by the end of the decade.
På baggrund af mangedoblingen af kommercielle tv­stationer som følge af liberaliseringen af radio og tv i Vesteuropa og følgelig behovet for at øge omfanget af programmerne, har europæiske filmprodu­center, tv­film, serier, nyheder og dokumentarudsendelser det vanskeligt som følge af den amerikanske dominans inden for produktion af audiovisuel software. Den ameri­kanske film­ og fjernsynsindustri har i en lang periode nydt godt af fordelene ved et stort hjemmemarked.
Given the multiplication of commercial TV channels, in the wake of broadcast der egulation in Western Europe and the subsequent need to increase the volume of programmes, European film pro ducers, TV films, series, news and documentaries are experiencing difficulties in the face of American predominance in the production of audiovisual software.
Kommissionen har offentliggjort en grønbog, der omhand­ler foranstaltninger til forhindring og imødegåelse af pira­tvirksomhed, regler for privatkopiering osv. (KOM(88) 0172 endelig udg.).
The Commission has published a Green Paper on the prevention and suppression of piracy, rules for private copying, etc. (COM(88) 172 final).
Sigtet hermed er at berede vejen for lovmæssige forslag om ophavsret, som har særlig stor betydning for den audiovisuelle sektor.
This initiative is intended to prepare the way for legislative proposals on copyright which are of particular importance to the audiovisual sector. tor.
Simpel anvendelse af princippet om fri bevægelighed for udsendelser og fjernelse af tekniske hindringer er ikke tilstrækkeligt til at sikre europæisk fjernsyns kvalitet, valg­muligheder og økonomiske helbred på baggrund af den svaghed, der findes på produktionssiden, for så vidt angår visse sider af Europas audiovisuelle industri.
Simple implementation of the principle of free circulation of broadcasts and the elimination of technical barriers is not sufficient to safeguard the quality, choice and economic health of European television, given the fragility on the production side of certain aspects of Europe's audiovisual industries.
Derfor er der behov for supplerende foranstaltninger med henblik på:
Therefore, additional measures are needed to:
Rådet vedtog den 28. juni 1985 i Milano det forslag, der er indeholdt i »ADONNINO«­Rapporten, hvori det bl.a. understreges, at det er nødvendigt at fremme europæiske audiovisuelle koproduktioner, og endvi­dere foreslås, at 1988 skal være Det Europæiske Film og Tv­år. Rådet vedtog den 13.11.1986 en reso­lution om Det Europæiske Film og Tv­år under henvis­ning til Parlamentets beslutninger af 10. oktober 1985 om en rammeordning for den europæiske mediepolitik og om de økonomiske aspekter af et fælles marked for radiospredning i Europa.
The European Council approved, in Milan on 28 June 1985, the proposal contained in the 'ADONNINO' report, which stressed, inter alia, the need to promote European audiovisual co-productions and proposed that 1988 should be the European Cinema and Television Year; the Council adopted on 13.11.1986 a resolution concerning the European Cinema and Television Year, referring to Parliament's resolutions of 10 October 1985 on a Framework for a European media policy and on the economic aspects of the common market for broadcasting in Europe.
Der er blevet igangsat en række projekter af et styrelsesudvalg, som skal plan­lægge forløbet af året.
A series of projects have been undertaken by a steering committee, organising projects for the Year.
— utilstrækkelige europæiske distributionskanaler for omsætning af programmer, hvilket er årsagen til, at mere end 80% af de europæiske program­mer ikke kommer uden for deres oprindelsesland;
— redress the structural economic weaknesses of the programme production sector in the Community and find solutions for the problems in: — manufacturing cost and methods of production, which are too steep to recoup investments in highcost feature films, drama, and prime-time produc tions because national markets are too limited; — inadequate European channels for the distribution of circulating programmes, which is why more than 80% of European programmes never leave the borders of their country of origin; — copyright, management of archives preventing the development of secondary markets (redistribution markets, syndication of programmes, re runs); — finding a system of attracting creative talent, showmanship, high-risk financing and 'Hollywood-type-cinema standards' for a European market;
— bevarelse af europæisk identitet og alsidighed samt en indsats for en bedre balance mellem små og store kulturområder i Europa;
— maintain European identity and diversity, working for a better balance between large and small cultural areas in Europe;
— et bedre samarbejde inden for Europa om finansiering, produktion og distribution af audiovisuelle program­mer og et tættere samarbejde mellem biografer og tv.
— obtain better cooperation within Europe on the financing, production and distribution of audiovisual pro grammes and a closer partnership between cinema and television.
Nogle få tal illustrerer den europæiske programindustris handicap:
A few figures illustrate the handicaps of the European programme industry:
Forslaget til Rådets forordning om en fællesskabsstøt­teordning til fordel for koproduktion af biograf­ og fjemsynsspillefilm (KOM(85) 0174 endelig udg.) blev ændret af Kommissionen, og de fleste af Parlamentets ændringsforslag medtaget. Rådet kunne imidlertid ikke nå til enstemmighed om forslaget og anmodede Kommissionen om at udarbejde nye forslag, som resulterede i »Handlingsprogrammet til fordel for den audiovisuelle industri i EF« (KOM(86) 0255 endelig udg.).
The proposal for a Council regulation on a Community aid scheme for non-documentary cinema and television co-productions (COM(85) 174 fin.) was amended by the Commission and included most of Parliament's requests.
Handlingsprogrammet MEDIA (foranstaltninger til fremme af udviklingen af den audiovisuelle industri) vedrører netværkerne og de endelige medieprodukter, hvad enten der er tale om fjernsynsprogrammer eller film.
The Action programme MEDIA (Measures to Encourage the Development of the Audiovisual Industry) con cerns the content of the networks and final media products, be they television programmes or films.
Programmet omfatter en handlingsplan, der dæk­ker tre nøgleområder inden for film og fjernsyn, nemlig produktion, distribution og finansiering.
It includes an action plan covering three main aspects of films and television, namely production, distribution and financing.
I april 1990 forelagde Kommissionen forslag til fremme af den europæiske programindustri.
In April 1990, the Commission submit ted proposals for relaunching the European pro gramme industries.
Programmet omfatter med et foreslået budget på 250 mio ecu perioden 1991­1995 og er opdelt i et program for uddannel­sesprojekter (på grundlag af Traktatens artikel 128) og et program til styrkelse af programindustrien (på grundlag af artikel 235).
The programme with a proposed budget of ECU 250 million covers the period 19911995 and is split into a programme designed for training projects (on the basis of Article 128 of the Treaty) and the other (on the basis of Article 235) deals with the revival of the programme industry.
— Gennemsnitligt kontrolleres 60% af filmdistributionen i Europa af amerikanske firmaer, og 40% af de europæ­iske distributionskanaler for videokassetter kontrolle­res af ikke­europæiske grupper.
— on average, 60% of film distribution in Europe is con trolled by companies of US origin and 40% of European distribution circuits for videocassettes are con trolled by non-European groups;
— De europæiske programmer overskrider ikke 2% af fjernsynsprogrammer og ­film i USA og Japan.
— European programmes do not exceed 2% of television programming and films in the US and Japan;
Det Europæiske Råd konkluderede i juni 1988 (Hanno­ver), at
The European Council in June 1988 (Hanover) con cluded that:
— det straks bør overvejes, om der er mulighed for at gennemføre et EUREKA-projekt inden for den audiovisuelle sektor, skabslandene opfordrede EP Kommissionen til at udvikle en europæisk programpolitik.
— urgent consideration should be given to the possibility of creating a EUREKA project in the audiovisual field;
Den europæiske filmindustri befinder sig i en alvorlig krise, og EP efterlyste fælles­skabsaktioner på følgende områder:
The European film making industry is in a serious crisis and the EP called for Community action in the areas of:
— innoverende finansiering af (højrisiko) programproduk­tioner og skattemæssige incitamenter;
— innovative financing of (high-risk) programme produc tion and fiscal incentives;
— samarbejde mellem fjernsyns- og filmindustrien
— cooperation between the television and film industries;
— effektive distributionsordninger for film produceret i fællesskabslandene.
— effective distribution arrangements for films produced in Community countries.
Hensigten med det audiovisuelle EUREKA-program er at aktivere den europæiske audiovisuelle industri.
Audiovisual-EUREKA is meant to provide impetus to the European audiovisual industry.
26 europæiske lande deltager heri, og det vil blive udført i synergi med MEDIA-programmet.
This Charter was signed by 26 European nations and it will carry out joint operation in synergy with the MEDIA programme.
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE: EP har til stadighed støttet indførelsen af en fælles mediepolitik i EF, der ikke blot skulle sigte mod fjernelse af juridiske og tekniske hindringer for et fælles marked for radiospredning, men også mod støtte til produktion af europæiske audiovisuelle produkter.
THE ROLE OF THE EP: The EP has consistently called for a comprehensive Community media policy, which whould not only remove legal and technical barriers to a common market for broadcasting but would also support European audiovisual products.
Problemerne i forbindelse med den store spredning i pro­duktion og distribution af europæiske programmer un­derstregedes igen i EP's udtalelse om forslag til en fælles­skabsstøtteordning til fordel for koproduktion af biografog fjernsynssplllefilm (beslutning af 8. oktober 1985).
The problems concerning the fragmentation of the produc tion and distribution of European programmes were high lighted again in the EP's opinion on the proposed aid scheme for non-documentary cinema and television pro ductions (resolution of 8 October 1985).
Foru­den finansiel støtte er der behov for et velorganiseret distri­butionssystem for europæiske film for at modstå presset fra de store amerikanske producenter.
In addition to financial support, an organised distribution network for European films is needed to counter pressure from large American producers.
EP behandlede i sin beslutning af 10. oktober 1985 de forskellige økonomiske aspekter af et fælles marked for radiospredning i EF.
The EP dealt, in its resolution of 10 October 1985 with the different economic aspects of the common market for broadcasting in the EC.
På baggrund af de muligheder, som DBS-satellitterne giver, opfordrede EP I sin beslutning af 11. december 1986 alle medlemsstater til at støtte et flersproget europæisk fjern­syn, som kunne være bindeled mellem forskellige europæ­iske kulturer.
With the possibilities that DBS will bring, the EP asked, in its resolution of 11 December 1986, that all Member States should support a multilingual European television which would form a link between diverse European cultures.
I sine udtalelser om Kommissionens Grønbog (beslutninger af 10. oktober 1985) anmodede EP f.eks. både Kommis­sionen og Rådet om at gennemføre særlige foranstaltnin­ger til støtte for den europæiske programindustri.
For example, in its reaction to the Commission's Green Paper (resolutions of 10 October 1985), the EP requested both the Commission and the Council to institute specific measures to support the European programme industry.
Efter EP's opfattelse vil det være umuligt at realisere målsætnin­gerne i Fællesskabets initiativ om »fjernsyn uden grænser«, medmindre der samtidig udvikles en komplet europæisk kommunikationsindustri, der producerer infrastrukturer og såvel hardware som software (programmer og informa­tion).
In the view of the EP the Community's 'TV without Frontiers initiative' will have no chance of achieving its objectives unless it is accompanied by the simultaneous development of a fully-fledged European communications industry, pro ducing infrastructures and hardware on the one hand and software (programmes and information) on the other.
I sin beslut­ning af 10. oktober 1983 om fremme af filmen i fælles­
In its resolution of 10 October 1983 on the promotion of filmmaking in the
Den 16.2.1989 vedtog EP en beslutning om europæisk film- og fjernsynsindustri (beslutning i EFT nr. C 69, 20.3.1989; EP-betænkning dok. A2-0347/88).
On 16.2.1989, the EP adopted a resolution on the European film and television industry (Resolution in OJ C 69, 20.3.1989; EP report Doc. A2-347/88).
Europa-Par­lamentet ønskede, at Kommissionen udvidede rækkevid­den af MEDIA-programmet især vedrørende de økonomi­ske, finansielle og kommercielle aspekter af film og fjernsynsproduktion og -distribution.
The EP wished to see the Commission extend the scope of the MEDIA Action Programme, particularly as regards the economic, financial and commercial aspects of film and television production and distribution.
RETSGRUNDLAG: Som retsgrundlag for fællesskabsak­tionerne kan anvendes EØF-Traktatens art. 92 (statsstøt­te), bestemmelserne for Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Regionalfond samt art. 113 (handelspoli­tikken).
LEGAL BASIS: Community action finds its legal basis in Article 92 of the EEC Treaty (State aid), the provisions relating to the Social and Regional Funds and in Article 113 (commercial policy).
landene mulighed for at øge deres eksport til Fælles­skabet, samtidig med at dette beskyttes mod en alt for voldsom ¡mportstrøm.
developing countries to increase their exports to the Com munity, while protecting the Community from excessive import flows: Quotas and growth rates are fixed on the basis of the level of development and competitiveness of the countries with which the Community has signed the Arrangement.
Der fastsættes kvoter og stignings­takter på grundlag af udviklingsniveauet og konkurrence­dygtigheden i de lande, Fællesskabet har indgået aftale med. Med udgangen af 1988 havde EF indgået 31 bilate­rale aftaler, der de facto trådte i kraft i januar 1987.
By late 1988 the Community had concluded 31 bilateral agreements, which entered into force, de facto, in June 1987.
Fra august 1991 ønsker Fællesskabet gradvis at erstatte MFA-bestemmelserne med de liberale GATT-aftaler, idet der generelt ønskes en rimelig tilpasningsfrist.
After August 1991 it would like to move gradually away from the MFA system to the liberal GATT arrangements, although it is generally agreed that an appropriate transitional period will have to be laid down.
I alle bilaterale aftaler om fastsættelse af kvoter er der indført et nyt kode- og harmoniseringssystem til beskrivel­se af varerne: aftalerne indeholder desuden bestemmelser om konsultation i tilfælde af pludselige og betydelige importstigninger inden for de fastsatte kvoter samt be­stemmelser om administrativt samarbejde med henblik på bekæmpelse af svig.
In all the bilateral agreements which set quotas, a new coding and harmonizing commodity description system has been introduced; moreover, the agreements contain straightforward consultation clauses relating to sudden and substantial increases of imports within quotas and they provide for administrative cooperation in order to assist the fight against fraud.
I hvert enkelt tilfælde kan Fælles­skabet som en sidste mulighed træffe ensidige foranstalt­ninger, hvis de to parter ikke kan nå til enighed gennem forhandlingerne.
In each case, the Community can, as a last resort, take unilateral action if an agreed solution cannot be reached in the course of consultations.
Den 16. marts 1982 vedtog Rådet en forordning om indførelse af en procedure for passiv foræd­ling i lavindkomstlandene med henblik på bedre at kunne følge udviklingen inden for denne sektor, navnlig med hen­syn til oprindelsesbetegnelse (EFT nr. L 76 af 20.3.1982).
The Council adopted on 16 March 1982 a Regulation lay ing down outward processing arrangements in respect of low-cost countries, so as to allow closer track to be kept of outward processing, particularly concerning the indication of the origin (OJ L 76, 20.3.1982).
MÅL: Tekstil- og beklædningsindustrien udgør stadig en stor procentdel af Fællesskabets Industriproduktion: den beskæftigede i 1987 mere end 3,5 mio lønmodtagere og er dermed den førende europæiske industri, idet den tegner sig for mere end 13% af den samlede arbejdsstyrke inden for fabriksindustrien.
OBJECTIVES: The textile and clothing industry still accounts for a good proportion of the Community's industrial production: in 1987 it employed over 3.5 million people, making it Europe's leading industry with more than 13% of the total workforce in the manufacturing sector.
Den tegnede sig i 1987 for 4% af Fællesskabets udførsel af forarbejdede varer.
It accounted for 4% of the Community's exports of finished products in 1987.
Fælles­skabets handelsbalance udviser et betydeligt underskud på tekstilområdet.
The Community's balance of trade in textiles is heavily in deficit.
I 1987 beløb importen fra tredjelande sig til 13 mia ecu, mens eksporten androg 12,3 mia ecu.
In 1987 imports from third countries totalled ECU 13 billion, compared with exports of ECU 12,3 billion.
Under presset fra konkurrencen udefra, både på det tradi­tionelle eksportmarked og på fællesskabsmarkedet, er produktionen og beskæftigelsen gået stærkt tilbage.
Under pressure from foreign competition on both traditional export markets and the Community market, production and employment initially declined sharply.
I løbet af 10 år (1979-89) gik 1,35 mio arbejdspladser tabt, hvilket svarer til ca. 35% af de beskæftigede inden for tekstilsektoren.
In the decade from 1979 to 1989,1,35 million jobs were shed, equivalent to about 35% of the labour force in the textiles sector.
Efter en omstruktureringsfase opnåedes i 1988 og 1989 atter produktionsstigning, og den europæ­iske tekstilindustri er med 21% af den samlede verden­seksport største producent.
After a period of restructuring, produc tion achieved a return to growth in 1988 and 1989, and the European textile industry is now the biggest producer, accounting for 21% of worldwide exports.
Tekstilindustrien er meget uensartet opbygget; den omfatter f.eks. såvel den kapita­lintensive produktion af syntetiske fibre som den meget arbejdskraftkrævende konfektionsindustri. Industriens konkurrencedygtighed over for lavtlønslande varierer fra produkt til produkt; den afhænger af den anvendte tekno­logi og af konkurrenceformerne på markedet.
The sector is by no means homogeneous, encompassing for example the highly integrated and highly capital-intensive synthetic fibres sector and the labour-intensive clothing industry; the competitiveness of the industry vis-à-vis low-wage coun tries varies with each product, depending on the technologies which have been introduced and the forms of com petition on their markets.
Forskning: I forsknings- og udviklingsprogrammet vedrø­rende teknisk grundforskning og anvendelse af nye tekno­logier (BRITE 1,1985-1988), indgår et afsnit, der sigter mod fremme af innovation inden for konfektionsindustrien.
Research: In the Brite research and development pro gramme concerning basic technological research and the applications of new technologies (Brite I, 1985-88), a part was designed to promote innovation in garment manufacturing.
BRI­TE I blev vedtaget den 12. marts 1985 (EFT nr. L 83,1985).
Brite I was adopted on 12 March 1985 (OJ L 83, 1985).