natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På dette tidspunkt lå den gennemsnit lige arbejdsløshedsprocent i de ti EF-lande på 5,4%, hvilket svarede til godt 6 mio arbejdsløse (* lll/A/1).
In that year, the EUR 10 average unemploy­ment rate stood at 5.4%, representing just over 6 million people without work (ΊI l/A/1).
Ved udgangen af juli 1985 var antallet af arbejdsløse steget til 12,5 mio eller 10,7% af den samlede erhverv saktive befolkning.
By the end of July 1985, this had risen to 12.5 million or 10.7% of the total workforce.
Dette gennemsnit skjuler dog de meget betydelige forskelle mellem medlemsstaterne, som det fremgår af nedenstående tabel.
However, this global rate conceals considerable variations between Member States, as the table below demonstrates.
NATIONALE FORANSTALTNINGER: Medlemsstater ne har ret stor frihed til at træffe de foranstaltninger, de finder hensigtsmæssige. I løbet af de sidste år er der blevet truffet mange forskellige former for foran staltninger, som spænder lige fra en generel stimulering af den økonomiske aktivitet ved iværksættelsen af offentlige arbejder til mere specielle foranstaltninger såsom indførelsen af love, der giver større mulig hed for nedsættelse eller tilpasning af arbejdstiden takket være arbejdsfordeling, nedsættelse af den ugentlige arbejdstid, førtidspensionering, osv. I visse lande er der ligeledes truffet foranstaltninger med henblik på at hjælpe arbejdsløse til at finansiere oprettelsen af deres egen virksomhed eller tilskynde dem til at acceptere et jobtilbud, de ville have tilbage vist under normale omstændigheder.
Payment to recipients of unemployment benefit now exceed 5% of public expenditure in the Community without taking account of payments made under invalidity or early retirement schemes to those who have been removed from the unemployment register.
Det er vanskeligt at bedømme, hvor effektive disse foranstaltninger er; derimod er det klart, at de kun berører et meget begrænset antal arbejdstagere og derfor må betragtes som et forsøg på at indkredse problemet snarere end at ændre den almindelige tendens til, at arbejd sløshedssituationen forværres.
These increased social transfers to the unemployed not only need to be financed through taxation, bor­rowing or cutbacks in other areas of public expendi­ture but they in turn place serious restraints on the ability of the social security system to meet other priority needs.
Arbejdsløshedsunderstøttelsen lægger i dag beslag på over 5% af de offentlige udgifter i Fællesskabets lande, heri ikke medregnet de beløb, der som invalidepension og som led i førtidspensioneringsordninger udbetales til personer, som er slettet af arbejdsløshedsregistrene.
ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT (EP): The EP has debated the issue of unemployment on numer­ous occasions and has passed many resolutions on the subject.
Ikke alene er det nødvendigt at finansiere denne vækst i de sociale overførsler til de arbejdsløse gennem skatter, lån eller begrænsninger i de offentlige udgifter inden for andre sektorer, men de nævnte overførsler bevirker også, at socialsikringsordningernes muligheder for at opfylde andre pres serende behov er stærkt begrænsede.
However, in view of the seriousness of the situation, in April 1983 a special session of the EP was devoted to the subject.
FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER: De sidste år har formændene for Rådet systematisk inddraget arbejdsløshedsproblemet i deres erklæringer ved udgangen af formandsperioden og understreget behovet for en samordnet politik til bekæmpelse af denne plage.
At the end of the session a comprehensive resolution on the employment situa­tion in the European Community was adopted (OJ C 135 of 24.5.83) in which the EP called for a concerted approach to Europe's unemployment problem on the basis of more cooperation between national govern­ments.
Desværre har disse erklæringer kun ført til konkrete foranstaltninger for visse befolknings grupper (unge, beskæftigede i jernog stålindustrien osv.); der er ikke blevet gjort forsøg på at indlede en samlet aktion for at fremme investeringerne og således mindske arbejdsløsheden.
The resolution wants the Community to mobil­ise its own resources such as the Social and Regional Funds and to use its borrowing capacity to fund job creation projects.
Ifølge rapporten om det økonomiske genopsving, som blev udarbejdet på EPs anmodning (Albert-Ball-rapporten), ville en sam let indsats med henblik på at øge den økonomiske vækst med kun 1% i forhold til det nuværende niveau samtidig med en stabilisering af reallønnen og en mindre nedskæring af den gennemsnitlige arbejdstid forbedre arbejdsløshedssituationen i Europa betydeligt. ligt.
The EP also emphasized the need to encourage competitive productive investments, ease taxation and social security burdens on companies and encourage assistance to small firms. The resolu­tion also calls for a doubling of the Social and Regional Funds and a commitment to reduce working hours.
EUROPA-PARLAMENTETS ROLLE: EP har ved man ge forskellige lejligheder drøftet arbejdsløshedsproblemet og har vedtaget flere beslutninger om dette emne.
COMMUNITY MEASURES: In recent years the state­ment issued by the President of the Council at the beginning of each Presidency has always made refer­ence to unemployment and emphasized the need for a coordinated policy to combat the problem.
I øvrigt var omfanget af dette problem årsagen til, at EP behandlede det under en ekstraordinær mødeperiode i april 1983.
Unfortu­nately, this has only been translated into concrete action for particular sectors of the population (youth, steel workers, etc.); no global action has ever been attempted to stimulate investment and thus reduce unemployment.
Denne mødeperiode mundede ud i vedtagelsen af en vigtig beslutning om beskæftigelsessituationen i Fællesskabet (EFT nr. C 135 af 24.5.83), hvori EP krævede en koordinering inden for Fællesskabet, således at arbejdsløshed sproblemet i Europa blev løst gennem et større samar bejde mellem de forskellige medlemsstater.
In the report on economic recovery commissioned by the European Parliament (the ?AI-bert-Ball? report) it has been estimated that a signifi­cant improvement in the employment situation in Europe could be achieved by a coordinated effort to increase economic growth by only 1% more than the current trend, combined with a stabilization of real incomes and a slight reduction in average working time.
EP anmodede ligeledes Fællesskabet om at tage sine egne midler i brug, såsom socialfonden og regionalfonden, og udnytte sine muligheder for at optage og yde lån til at finansiere arbejdsskabende projekter.
Many of the Community's financial instruments and lending institutions can give indirect support to actions to combat unemployment by attempting to stimulate employment growth in areas most affected by industrial change and structural unemployment.
EP under stregede også, hvor nødvendigt det var at fremme de produktive investeringer, lette skattetrykket for virksomhederne og tilskynde til hjælp til de små virksomheder.
The ERDF, the New Community Instrument, the EIB and the ECSC have all participated in specific initia­tives in the Member States which are intended to alleviate unemployment in particular areas or indu­stries.
I øvrigt anmodede EP om, at socialfondens og regionalfondens midler blev fordoblet, og at arbejdstiden blev nedsat.
In a communication to the Council and the Standing Employment Committee (COM(84)484) the Commis­sion recently made a number of proposals to alleviate
EP mener, at virkeliggørelsen af det indre marked er yderst vigtig for at forbedre Fællesskabets internatio nale konkurrenceevne.
As a means of improving the international competi­tiveness of the Community the EP considers an extremely important goal should be the realisation of the internal market.
EP understregede i øvrigt det te problems internationale perspektiv ved at opfordre til en koordinering af fællesskabslandenes og deres vigtigste handelspartneres (især USA og Japan) makroøkonomiske politik. I øvrigt mener EP, at hjæl-
The international aspect of the problem is also stressed by a call to coordinate general economic policy with the Community's main trading partners, particularly the USA and Japan.
Mange finansierings- og lånoptagelsesinstrumenter for Fællesskabet kan indirekte medvirke til at bekæmpe arbejdsløsheden ved at fremme oprettelsen af arbejdspladser i de områder, der er hårdest ramt af industrielle omlægninger og strukturel arbejdsløshed.
In addition, it is thought that aid to the Third World should be strengthened so as to increase the demand of these countries for Community exports.
EFRU, det nye fællesskabsinstrument, EIB og EKSF har alle deltaget i særlige initiativer i medlemsstaterne med henblik på at mindske arbejdsløsheden i de forskellige regioner og inden for de forskellige indus trigrene.
A call for economic and monetary union is also contained in the resolution which would include, amongst other things, a strengthening of the EMS (*NI/D/2). So as to profit from the current technological revolution, the
PE 100.200 vedtaget mange beslutninger, og det har navnlig haft opmærksomheden henvendt på ungdomsarbejd­sløsheden.
EP urges that a homogeneous European microelec­tronics market be created and thus create jobs in the Community which would otherwise be exported.
I særdeleshed kan nævnes en beslutning fra december 1984 (EFT nr. C 12 af 14.1.1985, s. 48), hvori det fordømmer den manglende vilje hos med­lemsstaternes regeringer til at iværksætte hensigt­smæssige foranstaltninger og koordinere bekæmpel­sen af ungdomsarbejdsløsheden og den ringe vilje hos Rådet til at træffe afgørelser, som vil fremme en generel nedsættelse af arbejdstiden.
amongst these was a resolution passed in December 1984 (OJ C 12 of 14.1.85, page 48) in which the governments of Member States are condemned for having taken no coordinated measures to combat youth unemployment and the Council is condemned for its ill-will in not implementing any decisions to facilitate a general reduction in working time.
I denne beslutning udtaler EP sig til fordel for den økonomiske og monetære union og anmoder bl.a. om, at EMS forstærkes (* lll/D/2).
It called on the other institutions to give the same priority to the problem.
For at drage fordel af den igangværende teknologiske revolution anmoder EP om, at der oprettes et enhedsmarked for mikroe­lektronik, således at man inden for Fællesskabet ska­ber arbejdspladser, som ellers vil blive oprettet i andre lande.
Subsequently, many other resolutions have been adopted by the Parliament with the main accent on youth unemployment. Noteworthy
I en anden beslutning, som Europa­Parlamentet ved­tog under mødeperioden i december 1984 (EFT nr. C 12 af 14.1.1985, s. 49) opfordrer Parlamentet i forbin­delse med indledningen af den nye Kommissions funktionsperiode de nye medlemmer til at erkende, at deres største ansvar gælder de arbejdsløse, og Parla­mentet giver udtryk for, at de fremtidige foranstaltnin­ger må sigte på at genskabe tilliden til Europas økonomi.
When the new Commission took office the Parliament took the opportunity to remind them, in a second resolution at the December 1984 partsession (OJ C 12 of 14.1.85, page 49), that they had a particular respon­sibility for the problem of unemployment and that future policies should be directed towards re-estab­lishing confidence in the European economies.
Arbejdsløsheden i Fællesskabet i juli 1985
Community Unemployment in July 1985
(i procentdel af den erhvervsaktive befolkning)
(% of working population)
(Kilde: EUROSTAT, månedlig bulletin om arbejdsløsheden, 7­1985)
(Source: EUROSTAT, Unemployment Monthly Bulletin, 7-1985)
UNGDOMSARBEJDSLØSHED
UNEMPLOYMENT AMONG YOUNG PEOPLE from job promotion measures taken in the Member States.
OMFANG: I september 1985 var der omkring 12,6 mio arbejdsløse i EF (Grækenland ikke medregnet); heraf var mere end 4,8 mio unge under 25 år.
SIZE OF THE PROBLEM: In September 1985, there were about 12.6 million people unemployed in the Community (excluding Greece), and of these, over 4.8 million were young people underthe age of 25.
Den gennem snitlige arbejdsløshed for unge er på over 20%, medens den er på ca. 11 % for de voksne.
The average jobless rate among young people is over 20%, compared with about 11% for adults.
De unge, der kun udgør 20% af den samlede erhversaktive befolkning, tegner sig således for over 40% af den registrerede arbejdsløshed i EF. (Se tabel).
Young people thus represent over 40% of those registered as unemployed in the Community, whereas they make up only 20% of the total working population (see table).
Andre EF-retsakter vedrørende fremme af be skæftigelse og uddannelse: Rådets, Kommissionens og Europa-Parlamentets interesse har i de seneste år været koncentreret om etableringen af en beskæftigelsespolitik, der kunne medvirke til at nedbringe den betydelige arbejdsløshed, herunder ungdomsarbejdsløsheden.
Other Community legal acts concerning the pro motion of employment and training: In recent years, the main concern of the Council, the Commission and the European Parliament (EP) has been to devise an employment policy that will reduce unemployment, including unemployment among young people.
Rådet har vedtaget adskillige resolutioner, der afstikker nye fælles prioriterede målsætninger for de enkelte medlemsstaters indsats.
The Council adopted various resolutions allocating new priority objectives to the initiatives oí the Member States.
Den tilsigtede virkning er at etablere en vis koordinering af de forskellige medlemsstaters indsats.
The aim was to bring about some degree of coordination between the initiatives of the various Member States.
Udover at disse resolutioner opfordrer medlemsstaterne til at ge nnemføre særlige foranstaltninger til gavn for de unge, indeholder de også retsgrundlaget for iværksættelse af aktiviteter og aktioner på fællesskabsniveau, finansieret over fællesskabsbudgettet og administreret af Kommissionen.
Apart from calling on the Member States to implement special measures on behalf of young people, these resolutions form the legal basis for activities and projects undertaken at Community level, financed from the Community budget and man aged by the Commission.
Kort opsummeret lægges der i de forskellige resolutioner særlig vægt på at skabe nye jobmuligheder for de unge ved følgende foranstaltninger:
In short, the various resolutions place special emphasis on the creation of new job opportunities for young people through the following measures:
ÅRSAGERNE: Baggrunden for, at de unge er uforholdsmæssigt hårdt ramt af arbejdsløsheden, skal søges i følgende faktorer: et fald i det samlede antal arbejdspladser (Fællesskabet har mistet over tre millioner arbejdspladser i de sidste tre år), en kraftig stigning i antallet af erhvervsaktive (106 millioner i 1975, 110 millioner i 1980 og 116 millioner i 1985), hvilket hovedsagelig skyldes, at flere kvinder er kom met ud på arbejdsmarkedet i alle medlemsstaterne, det forhold, at aldersgruppen mellem 30 og 50 år dominerer inden for en række sektorer, et fald i den frivillige erhvervsmobilitet blandt voksne, en stigning i de ikke-varige arbejdspladsers andel af de samlede arbejdspladser og endelig eksistensen af en arbejdskrattreserve bestående af unge, som langt overstiger antallet af unge, der forlader skolesystemet. (Kilde: Social Europe nr. 3/85, s. 36).
CAUSES: The reasons for the disproportionate effect of unemployment on young people are to be found in the following factors: a fall in the aggregate number of jobs available (the Community has lost over 3 million jobs over the past 3 years), an appreciable rise in the size of the population of working age (from 106 million in 1975 to 110 million in 1980 and 116 million in 1985), due principally to a higher labour force participation rate among women in all Member States, concentration of the 30-50 age group across a number of sectors of the economy, less voluntary adult occupational mobility, an increase in the proportion of non-permanent jobs, and finally the existence of a pool of youth labour which greatly exceeds the number of school leavers in volume (source: Social Europe no. 3/85, p. 36).
— gennemførelse af programmer, der skal lette over gangen fra skolen til erhvervslivet gennem afprøvning af fornyende erhvervsforberedelsestiltag i skolerne.
— the implementation of programmes to improve the preparation of young people for work and to facilitate their transition from education to working life.
Denne resolution skabte grundlaget for gennemførelse af det andet EF-forsøgsprogram på dette område.
This resolution formed the basis for implementing the second Community research pro gramme in this area.
(Rådets resolution af 12. juli 1982 -EFT C 193/82).
(Resolution of the Council, 12 July 1982-OJ No. C 193/82);
— forpligtelse til for medlemsstaterne at tilbyde alle unge, der forlader skolen, mindst 6 måneders uddannelse og/eller arbejdserfaring.
— the requirement that the Member States ensure that all young people receive at least 6 months' basic training and/or work experience at the end of their full-time education.
(Rådets re solution af 11. juli 1983 - EFT C 193/83 - om erhvervsudannelsespol¡tikken i 1980'erne).
(Resolution of the Coun cil, 11 July 1983, concerning vocational training policies in the European Community in the 1980s -OJNo.C 193/83);
— gennemførelse af programmer i medlemsstaterne, der skal sikre, at alle unge, inden de forlader skolen, erhverver en grundlæggende indsigt i den nye informationsteknologi (Rådets resolution af 19. september 1983 - EFT C 256/83).
— the implementation in the Member States of pro grammes designed to give all young people a basic understanding of the new information technologies while they are still at school.
— fremme af jobskabelsesinitiativer på lokalt plan for unge, der vil starte private eller kooperative virksomheder (Rådets resolution af 7. juni 1984 -EFT C 161/84).
(Resolution of the Council, 19 September 1983 - OJ No. C 256/83) ;
NATIONALE FORANSTALTNINGER: Uddannelsesog erhvervsuddannelsespolitikken spiller en central rolle i medlemslandenes bestræbelser for at forbedre de unges muligheder på arbejdsmarkedet, og der er gennemført reformer på dette område i alle medlems staterne.
NATIONAL MEASURES: Education and vocational training policies occupy a key position in Member States' efforts to improve job opportunities for young people, and reforms have been carried out in this area in all the Member States.
Således var i 1960 mindre end 10% af Fællesskabets 20-24-årige i gang med en videregående uddannelse. Dette tal er i dag steget til 25%.
In 1960 for instance, fewer than 10% of the young people in the 20-24 age group were involved in further training in the Community, compared with 25% today.
Men trods de udbyggede uddannelser forlader i gennem snit for hele Fællesskabet 40% (alt efter land 15-50%) af de unge skolen efter den obligatoriske skolegang uden at påbegynde en erhvervs- eller videregående uddannelse.
However, despite the increase in the number of training courses, on average 40% of young people throughout the Community (15 to 50% depending on country) leave school at school-leaving age without embarking on vocational or further training courses.
De fleste medlemsstater har derfor i de seneste 12 år gennemført talrige særforanstaltninger til løsning af problemet.
In the past 12 years, most of the Member States have implemented numerous special measures to resolve this problem.
Bestræbelserne har i særlig grad koncentreret sig om løntilskud med henblik på oprettelse af nye arbejdspladser (midlertidige eller varige).
Efforts focussed particularly on wage subsidies to create new jobs (temporary or permanent).
Disse ansættelsespræmier i den private sektor har dog ofte kun ført til oprettelse af midlertidige og perifere jobs, som hverken har ført til varig beskæftigelse, eller har givet de unge den nødvendige erhverv serfaring.
Most often, however, these recruitment premiums in the private sector merely led to the creation of temporary and fringe jobs which neither became permanent nor gave young people the professional experience needed.
Ordninger, der skal tilskynde ældre arbejd stagere til at lade sig førtidspensionere for at give plads til unge arbejdstagere, har også været forsøgt med vekslende held.
Steps were also taken, with varying degrees of success, to encourage older workers to accept early retirement and make way for young workers.
FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER :
COMMUNITY MEASURES:
I Rådets resolution af 23. januar 1984 vedrørende fremme af beskæftigelsen af unge (EFT C 29/84) understreges endvidere betydningen af at øge beskæftigelsesmulig- hederne for unge inden for det offentlige og hermed beslægtede sektorer, samt i forbindelse med aftaler om nedsættelse og omlægning af arbejdstiden i højere grad at lægge vægt på ansættelse af unge.
Moreover, the resolution of the Council of 23 January 1984 on the promotion of employment for young people (OJ No. C 29/84) emphasizes the importance of increasing the number of job openings for young people in the public or related services and of recruiting more young people under the agreements on the reorganization and reduction of working time.
Den europæiske Socialfond : Det er først og frem mest de enkelte medlemsstater, der er ansvarlig for at søge løsninger på ungdomsarbejdsløshedsproblemet.
The European Social Fund: Finding solutions to the problem of unemployment among young people is primarily the responsibility of the Member States.
Imidlertid bidrager Fællesskabet gennem Den europæiske Socialfond (ESF) til finansieringen af de foran staltninger, der gennemføres i medlemsstaterne, foranstaltninger, der ofte ikke ville være blevet gennemført uden bidrag fra ESF.
Nevertheless, through the European Social Fund (ESF), the Community contributes to the financing of measures in the Member States that could otherwise not be taken.
Netop på grund af den stigende ungdomsarbejdsløshed blev det ved reformen af ESF i 1983 besluttet, at mindst 75% af de disponible bevillinger skulle afsættes til fremme af beskæftigelsen afunge under 25 år. I perioden 1979 til
It is precisely because of the increase in unemployment among young people that in 1983, when the ESF was reformed, it was decided to devote at least 75% of the appropriations available to promoting the employment of young people under 25.
Det skal også fremhæves, at Fællesskabet lægger stor vægt på at øge de unges kendskab til Fællesskabet og
It should also be noted that the Community is eager to
PE 100.200 de andre medlemslande.
PE 100.200 increase young people's knowledge of the Community and the other Member States.
Fællesskabet har derfor siden 1964 gennemført programmer til fremme af udveksling af unge arbejdstagere inden for Fælles skabet.
It is to this end that it has implemented programmes to encourage exchanges of young workers within the Community since 1964.
Det tredje fællesprogram, vedtaget af Rådet den 13. december 1984 (EFT L 331/84), ændrede de gældende bestemmelser, således at også unge arbejdsløse kan deltage.
The third joint programme adopted by the Council on 13 December 1984 (OJ No. C 331/84) amended the provisions in force to enable young job-seekers to participate too.
Det skal endelig nævnes, at Fællesskabet i 1975 oprettede Det europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP), som bistår Kom missionen i arbejdet med på fællesskabsplan at gennemføre undersøgelser og fremme udvikling af oplysninger om erhvervsuddannelse og efteruddannelse.
Lastly, in 1975, the Community set up the European Centre for the Development of Vocational Training (CEDEFOP) which helps the Commission with its vocational training and further training activities at Community level.
Resultaterne af det arbejde, der udføres på centret, har ofte resulteret i en række forsøgsprojekter for unge arbejdsløse finansieret over fællesskabsbudgettet. gettet.
The outcome of the centre's activities has frequently been a series of research projects for young unemployed persons financed from the Community budget.
opgaver og en prøvesten for demokratiske og frihedselskende samfunds overlevelsesevne.
and a touchstone for the viability of free and democratic societies.