natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under arbejdet gik det op for udvalget, at det på dette punkt var nødvendigt at gøre arbejdshypoteserne bredere og mere fleksible for at kunne behandle de fænomener, der faldt ind under undersøgelsen, i de rigtige dimensioner og forsøge at vurdere deres årsager på en ikke-tendensiøs måde.
It became apparent to the committee in the course of its work that its terms of reference needed to be broadened and relaxed if the true dimensions of the phenomena concerned were to be assessed and their causes evaluated in an objeaive manner.
F. eks. ville en af undersøgelsens vigtig ste konklusioner, nemlig at der aftegner sig generelle xenofobiske holdninger, ikke have kunnet drages, hvis udvalgets overvejelser havde været begrænset af de på forhånd fastlagte tankebaner, der kunne udledes af undersøgelsesudval-
Thus, for example, it would not have been possible to bring out the widespread nature of xenophobic attitudes — which is one of the more important conclusions of the inquiry — had the Committee adhered closely to the preconceptions suggested by the terms of reference.
c) Som ethvert politisk og socialt fænomen manifesterer fascismen og racismen sig i samfundslivets flerdimensionelle miljø.
and political context of the phenomena under consideration.
Ordføreren er sig undersøgelsens begrænsninger helt bevidst.
He is all too conscious of the limitations of his achievement.
d) Undersøgelsens store rækkevidde har ikke været det mindste af problemerne.
(d) Not the least of the difficulties was the question of the spatial extent of the inquiry.
At ville beskrive og vurdere situationen i samtlige europæiske lande var en enorm opgave.
An attempt to describe and assess the situation in all the European countries was a task beyond our means.
Resultatet er blevet, at der ved udarbejdelsen er gjort kvantitative og kvalitative forskelle fra land til land både med hensyn til de konkrete forhold (kapitel 2) og med hensyn til virkemidlerne (kapitel 3).
As a result there are variations of quantity and quality from country to country as regards the description of faas (Chapter 2) and of the mechanism at work (Chapter 3).
Visse lande er ikke med i denne oversigt, og andre er behandlet mere indgående, fordi der fandtes tilgængelige oplysninger.
Some countries do not appear in this survey, while others have been treated in particular detail thanks to the availability of relevant information.
Disse forskelle skyldes ikke blot undersøgelsens alt for store geografiske udstrækning, men også en række andre faktorer, som læseren bedes tage ad notam i indledningen til kapitel 2 i betænkningen (jf. nedenstående pkt. 48).
These differences are due not only to the inquiry's excessive geographical breadth, but also to a number of other faaors which the reader will find in the foreword to Chapter 2 of the report (see paragraph 48 be low).
e) Undersøgelsen har i overensstemmelse med forretningsordenen (jf. pkt. 2) måttet gennemføres inden for en forholdsvis kort tidsfrist.
(e) In accordance with the Rules of Procedure (see para. 2), the inquiry had to be completed in a relatively short time.
Navnlig har den tid, ordføreren har haft til sin rådighed til at redigere udkastet til betænkning, efter at undersøgelsesfasen var afsluttet, været meget begrænset i betragtning af emnets art og omfang og i betragtning af den enorme mængde informationer, der skulle tages med i overvejelserne.
The time available to the rapporteur, in particular, for preparing his draft report after the close of the inquiry stage was very limited compared with the enormous mass of in formation to be taken into account.
Dette forhold og flere andre faktorer har uden tvivl haft indflydelse på kvaliteten af den foreliggende tekst.
This is one factor, among several, which undoubtedly will have affected adversely the quality of the present document.
f) Det er desuden orføreren magtpåliggende at præcisere følgende: da betænkningen indeholder en analyse af fænomener, der berører selve kernen i vor tids politiske og sociale forhold, har det været nødvendigt at henvise til sam menslutninger eller organisationer og undertiden til personer, der er aktive inden for national eller europæisk politik.
(f) The rapporteur also wishes to put the following on record: having to an alyse, for the purposes of the report, phenomena which lie at the very base of present-day political and social conditions, the rapporteur was of necessity obliged to make reference to bodies, organizations and occasionally individuals attive in national or European politics.
Selv om disse henvisninger ikke kan undgå, også underforstået, at give udtryk for vurderinger af politisk art i forhold til undersøgelsens emne, skal en bemærkning om en gruppe eller en person ikke betragtes som en vurdering eller en dom i sig selv.
While such references must inevitably, if only by implication, constitute some kind of political appreciation for the purposes of the inquiry, it should be clearly understood that the mention of a person or a body does not in itself con stitute an appraisal or a judgement in their respect.
Nogle finder måske nogle af disse henvisninger lidet oplysende.
Some readers may find these references too explicit, others, the contrary.
Den balance, som er nødvendig på grund af kravet om objektivitet, har
Some comments on the system of Committees of Inquiry will be forwarded to the President of the European Parliament in the light of the experiences of our Committee (see PE 101.760).
Under alle omstændigheder ligger det fast, at vort udvalg, da det først var nedsat, burde løse sin opgave på de bedst mulige betingelser.
Be that as it may, once it was set up, our Committee had to make the best of its task.
Ved arbejdets afslutning udtrykker såvel forfatteren som ordføreren et ønske om objektivitet i forbindelse med indsamlingen og vurdering af oplysningerne, men også en vilje til at nå til konklusioner, der uden at blive til de helt harmløse almindeligheder, som enhver ville kunne tilpasse sig, kan samle størst mulig enighed i udvalget og i hele Parlamentet.
The report completing its inquiries refelcts, its author trusts, the aim of objettivity in the collection and assessment of information but also a desire ω reach conclusions which, avoiding blandly inoffensive generalities, might nevertheless command a very broad consensus both within the Committee and in Parliament as a whole.
Dette gælder først og fremmest den del af betænkningen, der indeholder henstillingerne vedrørende eventuelle aktioner på fællesskabsplan eller på nationalt eller internationalt plan.
This applies particularly to that part of the report which deals with recommendations for possible action at Community, national or international level.
Hvis det færdige arbejde kunne afsløre, at der fandtes et område, hvor der kunne opnås enighed, uanset de naturlige og legitime politiske uoverensstemmelser i vort demokratiske Europa, ville det være ordføreren en særlig tilfredsstillelse.
It would be a source of particular satisfaction to the rap­porteur if this work could demonstrate the existence of an area of understanding lying beyond the political divisions which are natural and legitimate in a demo­cratic Europe.
De indbudte eksperter og de forfattere, der har indsendt skriftlige indlæg, har givet udvalget en lang række forskellige definitioner og forslag til forskningsområder.
The invited experts and the authors of written submissions have provided the Committee with a large variety of definitions and paths to pursue.
Visse eksperter har identificeret fascismen med de fænomener, der er udviklet af de højreekstremistiske grupper: stærk nationalisme, voldelig forkastelse af demokratier og af de traditionelle politiske og fagforeningsmæssige kræfter, fremmedhad, arbitrær definition af en "races" overlegenhed, antiegalitarisme, lederdyrkelse, historieforfalskning og forherligelse af visse diktaturer, er de træk, der oftest er blevet nævnt navnlig af Galansda og Chombart de Lauwe. we.
Some experts identified fascism with the ruling themes of movements of the extreme right: virulent nationalism, outright rejection of democracy and of the traditio­nal political forces and trade unionism, xenophobia, racial superiority arbitrari­ly defined, anti­egalitarianism, the cult of the leader, falsification of history, the glorification of certain dictatorships, these were the charatteristics mentioned most often, and particularly by Mrs Galanda and Mrs Chombart de Lauwe.
Nødvendigheden af at placere de undersøgte fænomener i et historisk per spektiv er generelt blevet understreget, idet visse eksperter endog mente, at ordet burde forbeholdes de europæiske mellemkrigsbevægelser, der går under denne betegnelse (Girardet, Passelecq og Gress).
There was widespread insistence that the phenomena under consideration must be placed in a historical perspettive, some experts even maintaining that the term 'fascism' should be confined to the movements active in inter­war Europe under that name (Mr Girardet, Mr Passelecq and Mr Gress).
Metoderne til at opnå magt udgjorde et andet definitionskriterium, som ifølge Mandel gjorde det legitimt at drage paralleller mellem forskellige historiske perioder. Endelig udgjorde fascismens
Another definition relied on the method of access to power and would, according to Mr Mandel, justify the drawing of analogies between different historical periods.
mål en anden demarkationslinje: navnlig Såvitt og Revel mente, at enhver orga­nisation, der tilstræber at undergrave det demokratiske system fortjener bete­gnelsen fascistisk.
Mr Såvitt and Mr Revel considered that any organization aiming to subvert the democratic order should be labelled fascist.
Ud fra denne betragtning advarede Voslensky imod alt for detaljerede nuanceringer, der i sig selv kan camouflere de antidemokratiske organisationers og systemers perversion og skadelige virkninger.
In the same spirit, Mr Voslensky warned against the over­refining of definitions since that carries the danger of camouflaging the perverse and noxious nature of anti­democratic organizations and systems.
Voslensky foretrækker derfor ligesom Gluecksman begebet totalitarisme frem for fascisme, hvilket er på linje med de tanker, Hannah Arendt, m. fl. har givet udtryk for.
He, together with Mr Glucksman, therefore preferred to deal with the concept of totalitarianism rather than of fascism, along the lines laid down by Hannah Arendt and her successors.
Historikernes og politologernes forskningsresultater vidner om interesser og metoder, der er lige så varierede som dem, udvalget har set sig konfronteret med. Der fremstår imidlertid en »ideel form for« undersøgelse af autoritære sty­reformer i Vest­ og Centraleuropa i 30erne.
Research in history and political science displays a variety of interests and approaches as great as that with which the Committee found itself confronted.
Den historiske fascisme kombinerer ifølge. J. Linz supernationalisme, antiparlamentarisme, antiliberalisme, anti­kommunisme, populisme og en delvis antikapitalisme med målet social intégrât on igennem et enkelt parti og en form for korporativ repræsentation.
Nevertheless, from studies of authoritarian regimes in Western and Central Europe in the 1930s an 'idealized' model does emerge.
En særegen stil og retorik (appel til følelse, myte og handling), kadrernes aktivisme, (som hyppigst findes i de sociale sektorer, der er mindst integrerede, eller hvor der er stor opadstigende eller nedadstigende mobilitet) og kombinationen af voldsom handling og valgdeltagelse udgør de vigtigste træk (6).
social strata), and the resort to violence combined with participation in the electoral process (6).
På et mere teoretisk plan er en forfatter nået helt op på ni definitionskategorier.
Another author, adopting a more theoretical approach, has categorized as many as nine different definitions.
Fascismen kan valgfrit defineres som: et voldeligt og diktatorisk middel for bourgeoisiets kapitalisme, resultatet af et moralsk og kulturelt brud, følgen af psykosociale impulser af neu­rotisk karakter, resultatet af tidligere amorfe massers opstigning; resultatet af en historisk periode med økonomisk vækst, et typisk udtryk for det tyvende århun­dredes totalitarisme, en kamp mod »moderniseringen«, et udtryk for en radika­lisme, der er særegen for middelklasserne — da det begrebsmæssige blændværk, »den generiske fascisme« ikke eksisterer, bliver forskellene mellem de således klassificerede bevægelser så meget desto større.
Thus fascism can be contemplated as one of the following: a dictatorial and coercive agent of bourgeois capitalism; the product of moral and cultural break-down; the result of psychosocial neurosis; the outcome of the rise of previously unorganized masses; the result of the historic process of economic growth ; a typical manifestation of 20th century totalitarianism; resistance to 'modernization'; the expression of a specific radicalism of the middle classes; a conceptual hoax — there being no such thing as 'fascism in general' because of profound differences between the various movements bearing that name.
Samme forfatter skelner dernæst mellem forskellige former for fascisme: den italienske paradigmatiske fascisme med udløbere i Frankrig, Storbritannien, Belgien, Nederlandene, Ungarn, Østrig, Rumænien og endog i Brasilien; den tyske nationalsocialisme med udlø­bere i Skandinavien, Belgien og Ungarn, den spanske falangisme, der er præget af katolicismen; den rumænske legion og Jerngarden, mystisk, halvreligiøs fas­cisme; den ungarnske Szalasi­bevægelse; de mislykkede bevægelser, som man forsøger at indføre i Østeuropa ved hjælp af autoritære og bureaukratiske meto­der Γ).
This same author goes on to distinguish various versions of fascism: the prototypal Italian fascism, with its derivations in France, Great Britain, Belgium, the Netherlands, Hungary, Austria, Rumania and even Brazil; the national socialism of Germany, with its derivations in Scandinavia, Belgium and Hungary; the strongly Catholic Spanish phalangism; the Rumanian Legion and the Iron Guard, with mystical, semi-religious overtones; the Szalasi movement in Hungary; the abortive movements which tried to establish them selves in Eastern Europe by authoritarian or bureaucratic means (7).
Ud over de tidligere omtalte punkter er fire mere specifikke spørgsmål ble­vet drøftet under udvalgets arbejde med henblik på at nå frem til en anvendelig definition på de undersøgte fænomener: hvem bliver først og fremmest offer for de fascistiske doktriner og bevægelser?
In addition to the aspects already mentioned, the Committee also discussed four more specific questions during the course of its work with a view to obtain ing an operational definition of the phenomena being studied: Who are the principal victims of fascist doctrines and movements?
Eksisterer der en organisk sammenhæng mellem fascismen og visse økonomiske fænomener?
Is there any organic link between fascism and certain economic phenomena?
Hvilken betydning skal »lederdyrkelsens« holdninger og doktriner tillægges?
What importance should be attached to the attitudes and doctrines of 'leader worship'?
Hvilke ligheder og forskel­le er der mellem nazisme og fascisme?
What are the similarities and differences between nazism and fascism?
Historisk set har de fascistiske og nazistiske bevægelser haft deres særlige skydeskiver: jøderne (se også pkt. 34 og 44) og sigøjnerne, men også (som det er blevet omtalt af udvalgets medlemmer van der Lek og d'Ancona i et doku­ment (s)) de homoseksuelle og personer, der ofte betragtes som tilhørende margi­nalgrupper, som svage eller »afvigende«. Nedvurderingen af kvinden, hvis rolle i
Historically, fascist and nazi movements have chosen particular targets: Jews (see also paragraphs 26 and 34), gypsies, and also (as was pointed out in a document by Mr van der Lek and Mrs d'Ancona, members of the Committee (8)) homosexuals and individuals often considered to be on the fringe of society, weak or 'deviant'.
samfundet reduceres til at være rent reproduktiv, er blevet fremhævet af professor Rose og Essed.
Professor Rose and Mrs Essed have also drawn attention to the devaluation of women, whose social role is reduced simply to their 'reproductive functions'.
Vore dages fascistiske grupper gør stadig disse sociale kategorier til et særligt mål for deres fjendtlige holdning, hvilket også gælder for de udenlandske arbejdstagere og flygtninge, de traditionelle faglige og politiske kræfter og de organisationer, der arbejder på at støtte dem, der har størst behov for det, og de yderste marginalgrupper. Det kan ikke desto mindre konstateres, at de mest yderliggående af disse grupper selv fortrinsvis henter deres medlem mer fra marginalgrupper.
These social categories are always a particular object of animosity to contemporary fascist groups, as are foreign workers and refugees, traditional trade union and political movements and organizations whose purpose is to support the most deprived and neglected members of society.
Kort sagt forholder det sig sådan, uanset hvilke særlige tilknytningsforhold denne eller hin gruppe måtte have, at diskrimination og manglende anerkendelse af, at alle bør have de samme grundlæggende rettigheder, er væsentlige karaktertræk ved fascismen.
In short, whatever the particular fixations of one group or another, an essential component of fascism is discrimination between individuals and the denial of equal basic rights to all.
Spørgsmålet om sammenhængen mellem fascismen og de økonomiske strukturer er ligeledes blevet drøftet under udvalgets arbejde.
The question of the relationship between fascism and economic structures was also raised in the course of the Committee's work.
Dette er først og fremmest et spørgsmål om årsagssammenhæng, og vi kommer derfor ind på det senere (pkt. 188-189).
This question is by nature more related to the analysis of causes and will therefore be dealt with subsequently (paragraphs 210-220).
Det er imidlertid også relevant her, hvis man, som nogle, støtter den teori, at fascismens plads i forhold til økonomien er dens vigtigste idemæssige træk.
But it is also relevant here if one argues, in line with certain theories, that the conceptual basis of fascism lies in its relationship with the economy.
Denne tese forsvaredes af professor Mandel, der i nazismens fremkomst ser resultatet af tyske industrikredses strategi for at opnå størst mulig profit og undgå en stat, der efterkom fagforeningernes ønsker (').
This is the theory put forward by Professor Mandel, who sees the advent of nazism as the result of the strategy adopted by German industries to maximise their profits and prevent the establishment of the type of State the
Denne tese er flere gange blevet drøftet under udvalgets arbejde.
This theory was discussed on several occasions by the Committee during the course of its work.
Den går igen i forskellige variationer hos adskillige forfattere (10) og har gjort det siden 1935-1936 (n).
It has appeared, in various forms, in the works of many writers (I0), dating back as far as 1935-1936 (").
Vi finder det af flere grunde vanskeligt at lade den indgå i en brugbar definition: a) Der har altid hersket meget delte meninger om, hvilke konkrete forhold der ligger til grund for denne hypotese.
We find it difficult to accept it as part of a working definition for several reasons:
De små erhvervsdrivendes og middelklassernes bidrag til nazismens fremkomst tillægges stadig større btydning på bekostning af tesen om, at »big business« havde den afgørende indflydelse (12).
Increasing importance is now attached to the contribution of small businessmen and the middle classes to the advent of nazism rather than to any decisive influence on the part of big business (12).
b) En »økonomisk« forklaring på fascismen må tage hensyn til, at udviklingen har været forskellig i de lande, hvor fascismen har gjort sin indflydelse gældende.
(b) An 'economic' explanation of fascism would have to account for the differences in the levels of development of the countries which succumb to its influence.
Således var kun 24% af den erhvervsaktive befolkning i Italien beskæftiget i industrien i 1921, medens tallet for Tysklands vedkommende allerede var oppe på 42% i 1925 (13).
Only 24% of the working population in Italy were employed in industry in 1921, as compared with 42% in Germany in 1925 (").
c) En sådan forklaring må også tage hensyn til forskellene og modsætningerne i de fascistiske systemers økonomiske politik: Tysklands selvforsyningsmål stillet over for Italiens åbning af de eksterne markeder; den forskellige vægt, der lægges på udviklingen af landbruget og på bureaukratiets rolle; de fors kellige planlægningsmekanismer og de forskellige former for korporativ repræsentation; krigsøkonomiens paradokser osv.
(c) It would also have to account for the diversity and incompatibility of the economic policies of the different examples of fascism: the autarkicai objectives of Germany as compared with Italy's willingness to use foreign markets; the difference in emphasis on either agricultural development or the role of the bureaucracy; differences in planning methods and corporatist representation; contrasting war economies; etc.
Ordføreren finder, at de fascistiske systemers baggrund og økonomiske følger er uklare, og han mener ikke, der er tale om lineære fænomener.
The rapporteur considers that the economic foundations and consequences of fascism are uncertain and do not constitute linear phenomena.
Han har under ingen omstændigheder til hensigt her at vurdere gyldigheden af fascismens økonomiske teorier, men anser det ikke for muligt at anvende dem som led i en brug bar teknisk definition på de undersøgte fænomener.
While he does not wish to make any judgment on the validity of economic explanations of fascism, he cannot accept them as part of a working definition of the phenomena under consideration.
Skal lederdyrkelsen betragtes som et iboende element af definitionen på fascisme?
Should leader worship be included as a generic factor in the definition of fascism?
Dette er tilfældet, når man beskæftiger sig med den historiske fascisme. Men det forholder sig ikke således, når man ser på de nutidige bevægelser, der går under denne betegnelse.
Yes, in the case of fascism in the historical context, but not if one is talking about the present-day movements grouped under this name.
Faktisk, — og dette er et af resultaterne af vor undersøgelse, der i det mindste synes »noget mangelfuld« med hensyn til gengivelsen af de nationale forhold —, har vi kun kunnet registrere særdeles svage tegn på en eller anden form for lederdyrkelse i de undersøgte grupper.
In actual fact — and this is one of the features of our inquiry which will at least appear to be confirmed in the sections dealing with the national situations — we have detected only the faintest echo of leader worship in the groups studied.
Forklaringen herpå må uden tvivl søges i de sociale forhold, der i trediverne var meget forskellige fra vore dage.
This is doubtless to be explained by the difference in social context in the 'thirties and today.
I det første tilfælde udgjorde lederdyrkelsen en fristelse selv for de demokratiske bevægelser.
In the former, leader worship was a temptation even for democratic movements.
I dag er selv en stor del af den yderste højre fløj snarere kendetegnet ved en form for aggressivitet, der minder om anarkistisk aggresivitet, hvilket til dels forklarer de mange interne splittelser.
Nowadays even the majority of extremeright groups are more like ly to show an aggressively libertarian attitude, which partly explains the numerous internal schisms which develop.
Betyder dette, at enhver form for »gruppepatologi« er forsvundet?
Does this mean that all kinds of'group pathology' have disappeared?
Bestemt ikke.
Certainly not.
Men det, der nu forlanges af gruppen, er ikke mere en sikkerhed baseret på storhed kombineret med personlighedsdyrkelse, men en form for fælles følelsesmæssig tryghed.
But what is sought from the group now, instead of the reassurance obtained from size and a personality cult, is a kind of mutual emotional support.
Spørgsmålet om ligheder og forskelle mellem nazisme og fascisme er også blevet behandlet under drøftelserne i udvalget.
The question of similarities and differences between nazism and fascism was also discussed in our Committee.