natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med henblik på samrådet med Rådet forud for Parlamentets andenbehandling accepterede Parlamentets delegation Rå dets forhøjelse af bevillingerne til dækning af udvidelsesomkostningerne.
During the conciliation procedure with the Council prior to Parliament's second reading, Parliament's delegation accepted the Council's approach to the issue of the cost of enlargement; 10% of Parliament's rate of increase was made available in order to finance previous commitments, with a corresponding reduction in appropriations for new policies, and 175 m ECU was withdrawn.
Endvidere stilledes 10% af Parlamentets margen til rådighed til dækning af fortidens byrder (ved en tilsvarende indskrænkning i bevillingerne til nye politikker), og der blev taget et yderligere beløb på 175 mio ECU tilbage, således at man nåede frem til et udækket beløb på 475 mio ECU, overvejende til strukturfondene. Heroverfor gjorde Rådet kun indrømmelser svarende til et beløb på 242 mio ECU.
The gap still amounted to 475 m ECU, primarily concerning the structural funds.
Da dette samt Rådets erklæring om et tillægsbudget ikke blev betragtet som tilfredsstillende, opførte Parlamentet med stort flertal atter bevillingerne til struktur fondene på 475 mio ECU til dækning af betalingerne (207 mio ECU til dækning af forpligtelserne) og vedtog den 13.12.1985 budgettet for 1986 (samlede udgifter: 33.314,7 mio ECU), som den 18.12.1985 underskrevedes af Parlamentets formand og dermed var endeligt.
Since this and the Council's state ments on a supplementary budget were considered inadequate, Parliament voted by a large majority to reinstate, for the structural funds, the appropriations for payments at the level referred to - 475 m ECU, including 207 m ECU in commitment appropriations -and on 13 December 1985 adopted the budget for 1986, which provided for expenditure totalling 33314.7 m ECU; it was signed, and hence finally adopted, by the President of the European Parliament on 18 December 1985.
Den 11.2.1986 indgav Rådet klage herover til De europæiske Fællesskabers Domstol. Tyskland, Frank rig, Luxembourg, Nederlandene og Det forenede Kon gerige havde indgivet klage allerede i januar.
On 11 February 1986, the Council instituted legal proceedings against this before the Court of Justice; the Federal Republic of Germany, France, Luxembourg, the Netherlands and the United Kingdom had already brought an action in January.
På Det forende Kongeriges anmodning gav Domstolens præsident den 17. marts 1986 gennem en kendelse Kom missionen tilhold om kun at gennemføre 1986-budget-tet - både for så vidt angik indtægter og udgifter - på grundlag af det under Rådets andenbehandling den 27.11.1985 vedtagne forslag uanset de af Parlamentet den 12.12.1985 vedtagne ændringer, for så vidt som dette ikke indebar nogen forhøjelse af de ikke-obligatoriske udgifter.
On 17 March 1986, acting on a petition by the United Kingdom, the President of the Court of Justice issued an interim order to the Commission to implement the 1986 budget, with regard to revenue and expenditure, on the basis of the draft established by the Council in its second reading on 27 November 1985, without prejudice to the amendments adopted by Parliament on 12 December 1985 (insofar as these do not result in an increase in non-compulsory expenditure).
Denne kendelse er gyldig indtil den 10. juli 1986, eller indtil der er truffet afgørelse om Rådets klage. Der regnes med domsafsigelse i retssagen i juli 1986.
The order is effective until 10 July 1986 or until a ruling is issued on the Council's action, the latter being expected in July 1986.
Den 18. september 1985 fastlagde Rådet budgetforslaget for regnskabsåret 1986, idet de samlede udgifter fastsattes til 31.791.094.737 ECU (Kommissionens foreløbige forslag : 35.050.657.005 ECU). Europa-Par
On 18 September 1983, the Council established the draft budget for the financial year 1986, involving total expenditure of 31 791 094 737 ECU (Commission's preliminary draft: 35 050 657 005 ECU).
Oversigt over de indtægter, der er opført på budgettet for 1986 (1
Summary of estimated revenue entered In the 1986(1
Afgift pá sukker og isoglucose
Sugar and isoglucose levies
Oversigt over de bevillinger, der er opført på budgettet for 1986 (4
Summary of appropriations entered in the 1986 budget (4
FORPLIGTELSER
COMMITMENTS
Rådet 3. Domstolen 4. Revisionsretten
Council 3.
(2) Heri ikke medtaget diverse indtægter på 257,5 mio ECU.
(2) Excluding miscellaneous revenue totalling 257.5 m ECU.
(4) Beløbene omfatter de foreløbigt opførte midler under kapitel 100.
(4) The amounts include the appropriations provisionally entered in Chapter 100.
(5) Heri medregnet diverse udgifter pá landbrugsområdet.
(5) Including miscellaneous expenditure in agriculture.
EN UACCEPTABEL SITUATION OG UDLIGNINGSMEKANISMER
A CORRECTIVE MECHANISM FOR AN UNACCEPTABLE SITUATION
Rådets afgørelse af 7. maj 1985 om ordningen med Fællesskabernes egne indtægter (art. 3).
pay the United Kingdom 850m ECU to bring its net budget deficit down from 1 530 to 680 m ECU.
HISTORISK BAGGRUND: På mødet mellem statsog regeringscheferne i Paris den 9.-10.12.74, hvor det i øvrigt vedtoges at oprette den europæiske regionaludviklingsfond, opfordredes fællesskabsinstitutionerne til hurtigst muligt at udarbejde en udligningsmekanisme for at undgå, at den proces, der skulle føre til konvergens af medlemsstaternes økonomi, førte til en situation, der var uacceptabel for en medlemsstat og uforenelig med EFs tilfredsstillende funktion.
The appropriations for this were contained in Supplementary Budget No. 1/83, after the European Parliament had rejected a supplementary budget for the 1982 financial year. The repayments were financed out of the surplus from previous financial years produced by savings especially in agricultural spending.
Kommissionen fik den 30.5.80. Inden den 30.6.81 skulle Kommissionen behandle udviklingen af EFs politik uden at ændre ved det fælles finansielle ansvar for denne politik, som finansieres af EFs egne indtægter, eller ved de grundlæggende principper for den fælles landbrugspolitik.
Underthe risk sharing clause allowing the 1982 repayment to be adjusted according to the United King dom's net deficit, a new sum of 370 m ECU had to be entered in the budget following an increase of over 2 000 m ECU in the appropriations for 1983, for agricultural guarantee expenditure in particular, which in this case was higher than forecast.
Denne behandling havde til formål at forhindre, at der igen opstod situationer, der er uacceptable for et medlemsland uanset hvilket.
In the meantime, by 1982 the figures for the net UK budget deficit were 22.5% for its share of payments to own resources, 19.3% for its share of GNP and 13% for its receipts from the Community budget.
Ovennævnte mål nåedes ikke, og Kommissionen fremlagde en ny foreløbig løsning for regnskabsåret 1982 - der var taget højde for denne mulighed i mandatet af 30. maj - som bestod i udbetalingen af et beløb på 850 mio ECU til Det forenede Kongerige, således at dets nettobidrag nedsattes fra 1.530 til 680 mio ECU.
The financial mechanism now covered Germany too, which will be receiving the sum of 210 m ECU for 1982, under a special Community energy development programme, in which the United Kingdom is also concerned.
Denne bevilling opførtes på tillægsbudget nr. 1 for 1983, efter at EP havde forkastet et tillægsbudget for regnskabsåret 1982.
At the Stuttgart European Council held between 17 and 19 June 1983, it was agreed the United Kingdom should receive the net amount of 750 m ECU for 1983 (1984 budget).
Disse tilbagebetalinger finansieredes ved hjælp af et overskud, der stod til rådighed fra de foregående regnskabsår, som følge af besparelser bl.a. inden for landbrugssektoren.
This decision was taken in the context of the adoption of the declaration on the future financing of the Community (*lll/C/2).
Bestemmelsen om risikodeling, som i 1982 gjorde det muligt at afpasse tilbagebetalingen efter udsvingene i Det forenede Kongeriges nettobidrag, nødvendiggjorde opførelse af endnu 370 mio ECU på budgettet, fordi bevillingerne for 1982 blev forhøjet med mere end 2 mia ECU bl.a. for at dække udgifterne til EUGFL, garantisektionen, som denne gang oversteg det anslåede beløb.
Council decision of 7 May 1985 on the Communities' system of own resourses (Article 3). BACKGROUND: When, at the meeting of Heads of State and Government held on 9 and 10 December 1974 in Paris, it was decided to set up a European Regional Development Fund, the Community institu tions were asked to produce without delay a corrective mechanism to avoid the possibility of a situation arising during the process of convergence of the economies of the Member States which was unacceptable to a Member State and incompatible with the proper functioning of the Community.
På daværende tidspunkt indførtes udligningsmekanismen med henblik på en nedsættelse af Det forene de Kongeriges bidrag til EFs egne indtægter - som ansloges til 22% af EFs budget - fordi Det forenede Kongeriges bruttonationalprodukt udgjorde omkring 16%.
At this point, the intention of the corrective mechanism was to reduce the United Kingdom's contribution to the Community's own resources, which was estimated at 22% of the Community budget while its GDP was about 16% of the Community total.
Det bør imidlertid også fremhæves, at Det forenede Kongeriges bidrag på dette tidspunkt var betydeligt nedsat som følge af overgangsbestemmelserne i forbindelse med landets tiltrædelse, ligesom for de øvrige nye medlemsstater.
Under the transitional arrangements for accession, the United Kingdom was then of course already enjoying a substantial reduction in its contributions, like the other new Member States.
Men Det forenede Kongerige fandt, at betingelserne for landets tiltrædelse, hvad angik ordningen med EFs egne indtægter, var uacceptable og burde være genstand for yderligere for handlinger.
But it felt that the terms of accession relating to the final system of own resources were unfair, and should be renegotiated.
Samtidig var nøgletallene for Det forenede Kongeriges nettobidrag steget, således at dette lands bidrag til EFs egne indtægter i 1982 udgjorde 22,5%, dets andel i BNP 19,3%, mens 13% af EFs udgifter anvendtes til formål i dette land.
Although there was a broad measure of agreement on a corrective mechanism at the European Council in Brussels in March 1984, no decision could be taken because of disagreement concerning the amount of compensation to be paid to the United Kingdom.
Denne udligningsmekanisme blev i øvrigt udvidet til også at omfatte Tyskland, som for 1982 vil blive tildelt et beløb på 210 mio ECU, som et led i et særligt fællesskabsprogram for energi udvikling, der ligeledes vedrører Det forenede Konge rige.
But the European Council of 25 and 26 June 1984 in Fontainebleau agreed that any Member State which was bearing a disproportionate share of the budget burden in terms of its relative prosperity should benefit from a corrective mechanism.
Med Rådets forordning nr. 1172/76 af 17.5.76 indførtes en finansieringsordning med henblik på at mindske forskellen mellem en medlemsstats indbetalinger til EFs egne indtægter og det beløb, den pågældende medlemsstat skulle betale, hvis denne stats bidrag til de egne indtægter skulle svare til den andel, dens bruttonationalprodukt (BNP) udgør af summen af medlemsstaternes BNP.
There was also provision for such a corrective mechanism to be applied to the United Kingdom and this formed part of the Council decision of 7 May 1985 on the system of Community own resources.
Under Det europæiske Råds møde i Stuttgart den 17.-19.6.83 enedes medlemmerne om at tildele Det forenede Kongerige et nettobeløb på 750 mio ECU for 1983 (budgettet for 1984).
Under these arrange ments the United Kingdom can deduct 1 000 m ECU from its VAT contribution in the 1985 financial year. Thereafter Britain is to receive 66% of the difference between the percentage share of VAT payments and its share of total allocated expenditure.
Denne beslutning blev taget i forbindelse med vedtagelsen af erklæringen om EFs fremtidige finansiering (* lll/C/2).
This correction is applied in the form of a reduction in value added tax contributions in the following year.
RESULTATER: Efter mødet i Det europæiske Råd i Strasbourg i juni 1979 opfordredes Kommissionen til at forelægge Rådet et baggrundsdokument, hvor den beskrev, hvilke økonomiske følger gennemførelsen af finansieringssystemet ville få for de enkelte medlems stater, og under hvilke forhold udligningsmekanismen ville kunne finde anvendelse efter 1980.
ACHIEVEMENTS: Following the June 1979 European Council in Strasbourg, the Commission was asked to submit a reference paper to the Council describing the financial consequences of applying the budgetary system on the situation in each Member State and the conditions under which the corrective mechanism can play its part in 1980.
I dette dokument oplyste Kommissionen, at Det forenede Kongeriges bidrag til de egne indtægter udgjorde 20,5%, at dets andel i BNP var på 16%, og at 10,5% af EFs udgifter blev anvendt til formål i Det forenede Konge rige.
Three figures concerning the United Kingdom emerged from the Commission document: a 20.5% contribution to own resources, a 16% share of GNP and 10.5% for Community expenditure benefiting the United Kingdom.
Den 30.5.80 vedtog Rådet at yde et tilskud til Det forenede Kongerige i form af en tilbagebetaling til en værdi af 1.175 mio ECU for 1980 og 1.410 mio ECU for 1981 og fastslog, at hvis Det forenede Kongeriges nettobidrag oversteg det fastsatte beløb, ville tilbage betalingen blive forhøjet i henhold til en nærmere fastsat metode (Det forenede Kongeriges nettobidrag blev i virkeligheden mindre end det fastsatte beløb, men formelt var denne mulighed ikke blevet forud set).
On 30 May 1980, the Council decided to reimburse the United Kingdom 1 175 m ECU for 1980 and 1 410 m ECU for 1981, on the understanding that if its net budget deficit were higher than forecast, the repayments would be adjusted by an agreed procedure (in fact, the deficit was less, and no procedure had been laid down for adjustment in this event).
Udbetalingen af disse beløb krævede, at udligning smekanismen fra 1976 tilpassedes, og at der vedtoges supplerende fællesskabsforanstaltninger.
In order to make these payments, the 1976 corrective mechanism was adapted and further Community measures adopted.
Disse be slutninger vedtoges i forbindelse med det mandat,
The decisions were taken pursuant to the mandate to the Commission of 30 May 1980.
Efter at det på Det europæiske Råds møde i Bruxelles i marts 1984 på trods af, at man var nået frem til bred enighed herom, ikke havde været muligt at vedtage en udligningsmekanisme på grund af uenighed om størrelsen af den kompensation, der skulle betales til Storbritannien, enedes Det europæiske Råd den 25.26. juni 1984 i Fontainebleau om, at hver medlemsstat, der i forhold til sin relative velstand bærer en for stor budgetbyrde, på et givent tidspunkt vil kunne drage fordel af en udligningsforanstaltning.
By 30 June 1981 the Commission was to conduct an examination concerning the development of Community policies, without calling into question the common agricultural policy.
En sådan udligningsforanstaltning blev samtidig fastsat for Det forenede Kongerige og medtaget i Rådets afgørelse af 7. maj 1985 om ordningen med Fællesskabernes egne indtægter.
The examination would aim to prevent the recurrence of unacceptable situations for any Member State.
Herefter trækkes for regnskabsåret 1985 et forud fastsat beløb på 1.000 mio ECU fra det momsbeløb, som skal betales af Det forenede Konge rige.
This aim was not achieved, and, for 1982, as contemplated in the Mandate of 30 May, the Commission submitted a new provisional solution, to
Fremover modtager Storbritannien desuden 66% af forskellen mellem den procentmæssige andel i sine momsbetalinger og de samlede tildelte udgifter.
THE EUROPEAN PARLIAMENT'S ATTITUDE was at first, in 1976, to take note of a mechanism which it regarded as potentially harmful to the Community's system of own resources.
Denne udligning tildeles i form af^en nedsættelse af
When the problem reemerged in 1979, no longer as an overpayment of own resources in relation to a State's ability to contribute, expressed in terms of GNP, but as a net budget deficit, the European Parliament emphasized several major
EUROPA-PARLAMENTETS HOLDNING: det almindelige budget for 1985, stadfæstedes dette standpunkt. Dette beslutningsforslag blev imidlertid ikke vedtaget af Parlamentet, og ved vedtagelsen af 1985-budgettet i juni 1985 blev dette problem ikke bragt på bane.
PE 100.200 objections: the danger of a widening of the principle of 'juste retour' which destroys Community solidarity and the point of any common financing, and the circumvention of the European Parliament's budget­ary powers where the size of the repayments is laid down by regulation rather than by budgetary proce­dure.
I december 1982 forkastede EP endog det udkast til tillægsbudget, Rådet havde fremsat, for at dets beslutning om for tredje gang at give finansielle kompensationer kunne gennemføres over budgettet.
In December 1982 the European Parliament went so far as to reject the draft supplementary budget presented by the Council to put into budgetary terms its decision to grant financial compensation for a third time.
EP havde ikke kunnet opnå Rådets garanti for at:
Parliament had been unable to obtain assurances from the Council on three points:
— Disse særlige kompensationsforanstaltninger var de sidste ;
— that these would be the last special compensatory measures;
— budgetforslaget ville blive ændret, således at disse særlige foranstaltninger blev inddraget som et led i eksisterende fællesskabspolitikker ;
— that the draft budget would be amended to relo­cate the special measures under the existing com­mon policies;
— disse særlige foranstaltninger ville blive opført som ikke-obligatoriske udgifter, således at EP kun ne stille ændringsforslag hertil.
— that the special measures would be treated as non-compulsory expenditure, so that the Euro­pean Parliament would be in a position to table amendments.
Generelt var EP chokeret over at måtte konstatere, at Rådet ikke klart havde udvist politisk vilje til at finde en varig løsning på problemet omkring den ulige finansiering af EFs budget.
In a wider context, the European Parliament deplored the fact that the Council had shown no clear political will to find a final solution to the problem of financial imbalances in the Community budget.
I lighed med EPs forkastelse af budgettet i december 1979, som førte til Kommissionens mandat af 30.5.80, efterfulgtes EPs forkastelse af tillægsbudgettet i december 1982 af et nyt mandat til Kommissionen i juni 1983 i Stuttgart (* III/V), hvor de fundamentale problemer blev behandlet under ét.
As the rejection of the budget in December 1979 had been followed by the mandate to the Commission of 30 May 1980, so the rejection of the supplementary budget in Decem­ber 1982 was followed in June 1983 by a fresh mandate given to the Commission at Stuttgart (ΊΙΙ/V) where the fundamental problems were linked.
EP understregede på ny i sin udtalelse om forslaget fra Kommissionen til Rådet til afgørelse om ordningen med egne indtægter, der førte til Rådets afgørelse af 7. maj 1985, at det finansielle problem, der skyldes, at medlemsstaternes økonomiske kapacitet og deres andel i finansieringen af fællesskabsbudgettet stilles over for hinanden, skal løses ved at tage udgang spunkt i udgifterne til fællesskabspolitikkerne, og ikke ved - på indtægtssiden - at reducere indbetalingerne til de egne indtægter.
In its opinion on the proposal from the Commission to the Council for the decision on the Communities' system of own resources of 7 May 1985, the EP reaffirmed that the financial discrepancies revealed by compari­son of the economic potential of the Member States and their relative contributions to the Community budget should be redressed by expenditure as part of Community policies rather than on the revenue side by reducing transfers of own resources.
EP foreslog derfor, at problemet vedrørende den finansielle udligning ikke skulle løses inden for rammerne af ordningen med egne indtægter, men derimod på grundlag af en særlig ordning i form af en forordning fra Rådet.
Accordingly the EP proposed that the question of compensating for such financial imbalances should be kept out of the decision on own resources and settled by a special Council regulation. The Council did not accept this.
Dette forslag har Rådet ikke tilsluttet sig, ligesom det ikke har tilsluttet sig det under samrådsproceduren af Kommissionen fremsatte kompromisforslag, ifølge hvilket kompensationen til Storbritannien midlertidigt frem til senest 1987 skulle betales fra indtægtssiden.
Nor did it accept the compromise propos­al made by the Commission during conciliation that compensation for the United Kingdom should provi­sionally be made on the revenue side for a limited period until no later than 1987.
I det beslutningsforslag, som budgetudvalget forelagde i maj 1985 under førstebehandlingen af det nye forslag til
This position was to be reaffirmed in a motion for a resolution tabled by the Committee on Budgets in May 1985 during the first reading of the new draft budget for 1985.
Jf. Europa i dag, pkt. 1.23332.
See Europe Today, point 1.23332
D. SAMORDNING AF DEN ØKONOMISKE OG MONETÆRE POLITIK som blev vedtaget i 1981 og dækker perioden 198185,har som vigtigste mål :
D. COORDINATION OF ECONOMIC AND MONETARY POLICIES consulting the EP and the ESC. The current fifth programme, adopted in 1981 and covering the period 1981-1985, has the following main objectives:
RETSGRUNDLAG: Fællesskabets politik bygger på art. 2, 3 og 6 i EØF-traktaten samt især art. 103-109 og art. 145.
LEGAL BASIS: The Community policy is based on Articles 2, 3 and 6 of the Treaty establishing the EEC and, more particularly, on Articles 103 to 109 and Article 145.
— Nedbringelse af Inflationen og forbedring af stabi liteten,
— reduction of inflation and improvement of stabili ty;
MÅL: Styrkelse af den økonomiske enhed og sikring af en harmonisk udvikling af de nationale økonomier. mier.
OBJECTIVES: to promote the unity of the national economies and to ensure their harmonious development. ent.
— fremme af de strukturelle ændringer, der er nødvendige for at forbedre væksten og beskæftigelsen. gelsen.
— promotion of structural change in order to increase growth and employment.
Der er foreslået følgende retningslinjer: — Afgørende fremskridt i opbygningen af EMS,
The proposed lines of action are the following :
HIDTIDIGE RESULTATER: Siden 1969 og igen siden 1974 har der hersket en vilje i Fællesskabet til tættere samordning af medlemsstaternes økonomiske og monetære politik.
ACHIEVEMENTS SO FAR : from 1969, and again from 1974, a desire became apparent in the Community to coordinate more closely the economic and monetary policies of the Member States.
Denne tendens har givet sig udslag i en række konkrete foranstaltninger på følgende områder:
This has resulted in the adoption of a series of practical measures in the following areas:
— betydelige forhøjelser af investeringsniveauet i Fællesskabet og navnlig inden for sektorerne for rationalisering af energiforbruget og nye teknologier (mikroelektronik/informatik),
— substantial increase of investment levels in the Community, and specifically in the sectors of energy rationalisation and new technologies, such as micro-electronics/informatics ;
— forbedring af integration på det interne marked og fjernelse af hindringerne for handelen,
— promotion of the integration of the internal market and abolition of barriers to trade;
— øget medvirken fra Fællesskabets side til nedbringelse af arbejdsløsheden.
— increased Community participation in reducing unemployment.
Med henblik på dette må Rådet afsætte en dag hver måned til møder om økonomiske og monetære problemer og hvert år afholde tre samlinger til gennemgang af den økonomiske situation.
For this purpose the Council must set aside one day per month for consideration of economic and monetary problems and devote three meetings a year to consideration of the economic situation.