natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De nationale knudepunkter indsamler hvert år som forberedelse til centrets Årsberetning om Narkotikasituationen i Den Europæiske Union data fra narkotikaovervågningsenheder i deres eget land og fra udvalgte statslige og ikkestatslige specialiserede organisationer.
In preparation for the Centre's Annual Report on the State of the Drugs Problem in the European Union, the National Focal Points gather data each year from drug monitoring units in their own countries as well as from selected specialised governmental and non­governmental bodies.
Knudepunkterne udgør grundstammen i centrets arbejde.
The Focal Points form the backbone of the Centre's work.
Hvorfor blev centret oprettet?
Why was the Centre set up?
Europæiske og Internationale Partnere
European and International Partners
Centret blev oprettet som reaktion på et voksende narkotikaproblem i Europa og som svar på offentlighedens og den institutionelle efterlysning af et klart og nøjagtigt billede af fænomenet i hele Den Europæiske Union.
The Centre was set up in response to a heightening drugs problem in Europe and to public and institutional demands for a clear and accurate picture of the phenomenon across the European Union.
Centret har til opgave at give Europas borgere, fagfolk og politikere de oplysninger, de behøver for at træffe passende foranstaltninger mod narkotika.
The Centre's mission is to provide Europe's citizens, professionals and politicians with the information they need to take appropriate action on drugs.
Hvem stod bag oprettelsen?
Who was behind its creation?
Centret samarbejder med en række europæiske organer, herunder EU-institutioner og agenturer, specialiserede centre og NCO'er.
In today's Europe, where drugs are a major concern for a citizens, why is sound information on the subject so important and what difference can it make?
Narkotika vækker stor bekymring blandt alle borgere i Europa i dag.
The Centre co­operates with a number of European bodies, including the institutions and agencies of the European Union, specialised centres and NGOs.
Hvorfor er det da så vigtigt at have pålidelige oplysninger om emnet, og hvilken forskel kan sådanne oplysninger gøre?
It is also mandated to co­operate closely with six European and international organisations:
• De Forenede Nationers Program for International Narkotikakontrol (UNDCP); • Europarådets Pompidou-gruppe; • Verdenssundhedsorganisationen (WHO); • Verdenstoldorganisationen (WCO); • Europol; og • Interpol.
• the United Nations International Drug Control Programme
Centret har sin oprindelse i et forslag, som den tidligere franske præsident, François Mitterrand, i oktober 1989 fremsatte over for Det Europæiske Fællesskabs stats- og regeringschefer og formanden for Europa-Kommissionen.
The Centre has its roots in a proposal put forward in October 1989 by former French President, François Mitterrand, to the European Community Heads of State and Government and the President of the European Commission.
Mens tidligere europæiske initiativer for bekæmpelse af narkotikaproblemet havde fundet sted i rent mellemstatsligt regi og uden for Romtraktaten, tog Mitterrands forslag sigte på at skabe en politisk samordning centreret om alle medlemsstaterne og om Det Europæiske Fællesskab samt på at oprette et europæisk narkotikaovervågningscenter.
Whereas previous European initiatives to tackle the drugs problem had been set in a purely inter­governmental context and outside the Treaty of Rome, Mitterrand's proposal foresaw political co­ordination centred around the Member States and the European Community as well as the creation of a European drug monitoring centre.
Dette skridt markerede et vendepunkt i den europæiske narkotikabekæmpelses historie.
These steps marked a milestone in the history of the European fight against drugs.
Før overvågningscentret blev oprettet, var oplysningerne om narkotika i Europa spredte, forskelligartede og modstridende, hvilket reelt gjorde det umuligt at danne sig et nøjagtigt og troværdigt billede af narkotika problemets omfang som grundlag for en fælles indsats fra medlemsstaternes og Fællesskabets side.
Before the Monitoring Centre existed, drug­related infor­mation in Europe was scattered, variable and contradictory, making it virtually impossible to draw an accurate and reliable picture of the extent of the drugs problem on which to base common action by the Member States and the Community.
Resultatet var, at såvel de nationale som EU's strategier ofte havde en tendens til at bygge på formodninger snarere end på faktiske kendsgerninger.
The result was that both national and EU policies often tended to be based on speculation rather than hard facts.
Hvornår blev centret oprettet?
When was the Centre established?
Opgaver og Prioriteringer
Tasks and Priorities
I marts 1998 indgik centret sit første aftalememorandum med en international organisation, dvs. UNDCP.
On 8 February 1993, Council Regulation (EEC) No. 302/93 was adopted in Brussels formally establishing the EMCDDA.
Dette styrkede samarbejdet mellem de to organer og var udtryk for et væsentligt fremskridt i den nationale, europæiske og internationale indsats for at bekæmpe det globale narkotikaproblem.
On 29 October of the same year, the European Council located the Centre in Lisbon, and the Regulation came into force the following day.
Siden februar 1995 har UNDCP, Pompidou-gruppen og Verdenssundhedsorganisationen deltaget som observatører i EONN's bestyrelsesmøder.
The EMCDDA was up and running by the beginning of 1995.
Rådets forordning (EØF) Nr. 302/93 blev vedtaget den 8. februar 1993 i Bruxelles, hvorved EONN formelt blev oprettet.
In March 1998, the Centre signed its first Memorandum of Understanding with an international organisation, the UNDCP.
Den 29. oktober samme år placerede Det Europæiske Råd centret i Lissabon, og forordningen trådte i kraft den følgende dag.
This enhanced co­operation between the two bodies and symbol­ised a significant step forward in national, European and interna­tional efforts to combat the global drugs problem.
I begyndelsen af 1995 var EONN fuldt funktionsdygtigt.
Since February 1995, the UNDCP, the Pompidou Group and the World Health Organisation have attended the EMCDDA's Management Board meetings as observers.
Centret forsøger via "objektiv, pålidelig og sammen lignelig oplysninger" at give sin målgruppe et klart og detaljeret billede af narkotikafænomenet i Den Euro pæiske Union.
Through 'objective, reliable and comparable information', the Centre aims to provide its audience with a clear and detailed picture of the drug phenomenon in the European Union.
Disse oplysninger er afgørende, da vi ikke uden en klar forståelse af problemet i hele sin kompleksitet kan gøre os håb om at afklare og styrke beslutningsprocesserne.
Such information is crucial since, without a clear understanding of the problem in all its complexity, we cannot hope to clarify and enhance decision­making processes.
Pålidelig information på EU-medlems-statsplan er i sig selv et politisk fremskridt.
Reliable information at the level of the EU Member States is, in itself, a political step forward.
Uden for Den Europæiske Union indsamling og analyse af bestående oplysninger om narkotika; forbedring af metoderne for sammenligning af oplysninger; formidling af oplysninger; og samarbejde med europæiske og internationale organer og organisationer samt med lande uden for EU.
collecting and analysing existing information on drugs; improving data­comparison methods; disseminating information; and co­operating with European and international bodies and organisations, and with non­EU countries.
Europæisk Kontekst
Beyond the European Union
Trods forskellige nationale indfaldsvinkler til narkotika fænomenet og forskellige eksisterende informationssystemer er der nu ved at tegne sig klare referencepunkter og fællesnævnere.
Despite different national approaches to the drug phenomenon and the various information systems in place, clear reference points and common denominators are now emerging.
Siden centrets start har det været et af dets prioriteringer at forbedre metoderne for sammenligning af medlemsstaternes data, og selv om der stadig er lang vej ¡gen, er der allerede opnået fremskridt og konstateret klare fordele.
Improving data­comparison methods between Member States has been one of the Centre's priorities since its creation and although there is still a long way to go, much progress has been made and clear bene­fits noted.
Oprettelsen af EONN symboliserede en vigtig politisk beslutning om at basere narkotikarelaterede strategier på videnskabelige og tekniske resultater.
The creation of the EMCDDA symbolised a major political decision to build drug­related policies based on scientific and technical findings.
Som følge heraf er centret på vej til at blive et uomgængeligt referencepunkt for en langsigtet beslutningsproces på narkotikaområdet, et skatkammer af dokumentationsmateriale om emnet og et internationalt superforskningscenter.
As a result, the Centre is becoming an indispensable reference point for long­term decision­making on drugs, a repository of documentary information on the subject and an international centre of excellence.
Selv om EONN hovedsagelig har et europæisk sigte, leverer det også oplysninger om det europæiske narkotikaproblem på verdensplan og deltager i arrangementer og programmer rundt om i verden.
While the EMCDDA is primarily European in focus, it also provides information on the European drugs problem globally and participates in events and programmes around the world.
I medfør af forordningen om oprettelsen af centret er dette også åbent for lande uden for EU, en bestemmelse, som giver disse såkaldte 'tredjelande' mulighed for at deltage som observatører i centrets arbejde.
Under the terms of its founding Regulation, the Centre is open to nations from outside the EU, a provision allowing these so­called 'third countries' to participate as observers in the Centre's work.
Centret har, siden det blev oprettet, knyttet tætte forbindelser med de central- og østeuropæiske lande, navnlig ved at medvirke til at oprette nationale knudepunkter i regionen.
Since its creation, the EMCDDA has forged close links with Central and Eastern European countries, particularly in helping to set up National Focal Points in the region.
Der er også oprettet forbindelser med Latinamerika for at udforske områder af fælles interesse samt muligheder for at udveksle oplysninger og erfaringer.
Relations with Latin America have also been established to explore areas of common interest and possibilities for exchanging information and experience.
I 1998 tilrettelagde centret sit første uformelle USA-EU-narkotikaforum med sigte på at undersøge USA's og EU's narkotikastrategier og drøfte gensidige narkotikapolitiske perspektiver.
In 1998, the Centre organised its first US­EU Informal Drug Forum to examine US and EU drug strategies and to discuss mutual drug­policy perspectives.
Efter Mitterrands forslag blev der i 1989 nedsat en politisk ad hoc-gruppe, Det Europæiske Udvalg for Narkotikabekæmpelse (CELAD), hvor man samlede nationale narkotikakoordinatorer fra alle EØF's medlemsstater.
Following Mitterrand's proposal, an ad hoc political group, the European Committee to Combat Drugs (CELAD), was set up in 1989 bringing together the national drug co­ordinators from all EEC Member States.
Gruppen udarbejdede den første Europæiske Handlingsplan til bekæmpelse af stofmisbrug, som blev vedtaget i 1990 på Det Europæiske Råds møde i Rom.
This group drew up the first European Action Plan to Combat Drugs, adopted in 1 990 at the European Council meeting in Rome.
Trods Det Europæiske Fællesskabs manglende beføjelser på narkotikaområdet på daværende tidspunkt omfattede handlingsplanen henstillinger med sigte på at begrænse efterspørgslen efter narkotika, bekæmpe ulovlig handel og øge koordineringen på medlemsstatsplan.
Despite the lack of European Community competence at that time in the field of drugs, the Action Plan made recommendations to reduce drug demand, combat illicit trafficking and increase co­ordination at Member State level.
Dette banede vejen for egentlige institutionelle beføjelser i 1993, da narkotika for første gang i en EU-aftale blev medtaget i Maastrichttraktaten om Den Europæiske Union.
This paved the way for real institutional power in 1993, when the Maastricht Treaty on European Union included drugs for the first time in an EU agreement.
'Maastrichttraktaten' markerede et vigtigt skridt fremad i den europæiske indsats mod narkotika, idet den gav indsatsen en central plads på EU's dagsorden og konsoliderede eksisterende politikker.
The 'Maastricht Treaty' was a considerable step forward in European efforts against drugs, placing them at the core of the EU agenda and consolidating existing policies.
Traktaten identificerer specifikke mål og narkotikabekæmpelsesinstru- menter under overskrifterne: folkesundhed, fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og samarbejde om retlige og indre anliggender. I juni 1997 blev disse bestemmelser yderligere styrket i Amsterdamtraktaten.
The Treaty identifies specific objectives and anti­drug instruments under the headings of: Public Health; Common Foreign and Security Policy; and Co­operation in the Field of Justice and Home Affairs.
Siden 1990 er der regelmæssigt udarbejdet Europæiske Handlingsplaner til bekæmpelse af stofmisbrug.
Since 1990, European Action Plans to Combat Drugs have been drawn up on a regular basis.
Forord ske overvejelser,og i beretningen for 1998 kommer dette tydeligst til udtryk i kapitel 3.
Preface tral themesthat address policy and practice-relatedconcerns and this is most obviously manifested in Chapter 3 of the 1998 report.
Årsberetningen om Narkotikasituationen i Den Europæiske Union for 1998 er vigtig for den fortsatte udvikling af en fælles videnbase,som kandanne grundlaget for opbygningen af en strategivedrørende narkotikapolitik i og uden for de med-lemsstater,der udgør Den Europæiske Union. Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika ogNarkotikamisbrug (EMCDDA) sætter både gang iog afspejler forbedringer i kommunikationen ogden fælles forståelse af narkotikaproblemets omfang og specifikke tegns egnethed som epidemiologiske indikatorer i og mellem staterne.
The 1998 ‘Annual report on the state of the drugsproblem in the European Union’is central to thecontinued advancement of a concerted knowledgebase on which to build astrategic approach to drugpolicy within and beyond the Member States thatconstitute the European Union.The EMCDDA bothinstigates and reflects improvements in communication and shared awareness of the extent of drugproblems and the suitability of specific markers asepidemiological indicators within and between nations.
Dette kapitel analyserer narkotikasituationen i de ticentral- og østeuropæiske lande (CØE-lande),somdeltager i Phare-projektet for lande,der søger omoptagelse i EU.Som for de 15 medlemsstater erder et dobbelt formål med EMCDDA's projekter —at rapportere om eksisterende indikatorer,dergiver det mest præcise billede af narkotikaproblemerne og svarene herpå i hvert land,og tilskyndede involverede til at forbedre kvaliteten,pålidelig-heden,sammenligneligheden og nøjagtigheden afde oplysninger,de indsamler.EMCDDA er klar over,at der kan være ressourcebegrænsninger,mengradvise forbedringer i mange metoder til indsamling og formidling af oplysninger er fortsat et centralt punkt i forhold til ønsket om at forbedre kommunikationen og samarbejdet.
This chapter examines the drug situation in the 10central and east European countries (CEECs) whichare part of the PHARE project for accession countries to the EU.As with the 15 Member States,thegoal of the EMCDDA’sproject remainstwofold — toreport on those existing indicators that provide themost accurate picture of drug problems and responses in each nation,while encouraging partici-pants to improve the quality,reliability,comparability and accuracy of the information they gather.Although the EMCDDA is aware of resource restric-tions,gradual improvements in multi-method collection and dissemination remain central to the objective of improving communication andcooperation.
I deklarationen om efterspørgselsbegrænsning,som De Forenede Nationer vedtog i juni 1998,hedder det:»Efterspørgselsbegrænsende programmerbør baseres på regelmæssige vurderinger af artenog omfanget af stofbrug og -misbrug og stofrelaterede problemer i befolkningen.Dette er bydendenødvendigt for at kunne identificere eventuellenye tendenser.Vurderingen bør foretages af staterne regelmæssigt og på en grundig og systematiskmåde.Der bør gøres brug af resultaterne af relevante undersøgelser,tages højde for geografiskefaktorer og anvendes samme definitioner,indikatorer og fremgangsmåder ved vurderingen af narko-tikasituationen.Strategier til begrænsning af efterspørgslen skal bygge på forskningsbaseretviden og erfaringer fra tidligere programmer.Dissestrategier skal tage hensyn til de videnskabeligefremskridt på området i overensstemmelse med denuværende traktatlige forpligtelser i henhold tilnational lovgivning og den samlede tværfagligeskitse for den fremtidige virksomhed i forbindelsemed bekæmpelsen af narkotikamisbrug.« Det erpræcis denne holdning,der ligger bag EMCDDA'sarbejde generelt,og som helt konkret er udgangspunktet for indholdet af årsberetningen.
As stated in the declaration on demand reductionadopted by the United Nations in June 1998 ‘demand reduction programmes should be based on aregular assessment of the nature and magnitude ofdrug use and abuse and drugrelated problems inthe population.This is imperative for the identification of any emerging trends.Assessments shouldbe undertaken by States in a comprehensive,sys-tematic and periodic manner,drawing on results ofrelevant studies,allowing for geographical considerations and using similar definitions,indicatorsand procedures to assess the drug situation.De-mand reduction strategies should be built onknowledge acquired from research as well as lessons derived from past programmes.These strategies should take into account the scientific advances in the field,in accordance with the existingtreaty obligations,subject to national legislationand the comprehensive multidisciplinary outline offuture activities in drug abuse control’.It is exactlythis approach that is reflected in the work of the EMCDDA in general,and the content of its annualreport in particular.
I kapitel 1 foretages der en ny sondring mellemnye tendenser og retninger på basis af en kombination af uformelle og mindre systematiske kilderog epidemiologiske nøgleindikatorer,som er struktureret på grundlag af vedtagne definitioner,hvissådanne findes.I afsnittet om nye tendenser hardet således været muligt at inddrage kvalitativemålestokke og kvalificerede udtalelser om de seneste hændelser,hvor gevinsten er aktualitet snarereend nøjagtighed.I afsnittet om nøgleindikatorer ertendenserne inden for stofbrug derimod ajourførtei mindre grad,men de vil nok med større sandsynlighed kunne leve op til videnskabelige kriterier forpålidelighed og nøjagtighed.Det overordnede måler at benytte en række forskellige metoder til atopstille en vidtspændende række af billeder af aktiviteter og reaktioner på narkotikaområdet i stedet for at forlade sig for meget på øjebliksbilleder,hvor klarheden går tabt på grund af bearbejdningstiden.
In Chapter 1,a new distinction is made betweencurrent trends and directions(based on a combination of informal and less systematic sources) andkey epidemiological indicators (structured aroundagreed definitions where these are available).Thus,the current trends section allows the incorporationof qualitative measures and informed opinions onrecent events,where the pay-off is timeliness ratherthan precision.In contrast,in the key indicators sec-tion,drug trends are slightly lessup-to-date,but aremore likely to fulfil scientific criteria of reliabilityand validity.The overall objective is to employ a variety of methodologiesin establishing a wide-rang-ing series of images of drug activity and response,rather than to be over-reliant on snapshots whoseclarity iscompromised by their processing time.
EMCDDA's ønske om at forbedre den overordnedekvalitet af de foreliggende oplysninger kommer tiludtryk i strukturen af kapitlet om efterspørgsels-begrænsning,hvor der lægges vægt på de projekter,som har gennemgået en tilstrækkelig evalue-ring.Især på området for primær forebyggelse erder ikke bare i Europa,men også på internationaltplan,mangel på videnskabelige beviser,og målethar derfor været ikke blot at præsentere de projekter,som kan synes vigtige og retningsvisende,menogså dem,som er forsøgt evalueret på en tilfredsstillende måde.Selv om nye projekter,der f.eks.kan
Each annual report contributesto a developing understanding of both the need for monitoring andthe recognition that effective policy is contingenton a satisfactory and accessible information base.The EMCDDA is increasingly recognised as an invaluable source of information,whose autonomyand political independence guarantee that its annual reports are viewed as key documents for understanding the major features of drug problemsand the legal,political and social responses to theminitiated within the European Union.However,eachreport also represents a reconfiguration of the cen-
Hver årsberetning bidrager både til en øget forståelse af behovet for overvågning og til anerkendelsen af,at en effektiv politik forudsætter en tilstrækkelig og tilgængelig informationsbase.EMCDDA anerkendes i stigende omfang som enuvurderlig kilde til oplysninger,og centrets selvstændighed og politiske uafhængighed sikrer,atdets årsberetninger udgør en nøgle til forståelse afde vigtigste træk ved narkotikaproblemet og deretlige,politiske og sociale reaktioner herpå i Den Europæiske Union.Hver årsberetning repræsenterer imidlertid også en restrukturering af de centrale temaer,som er genstand for politikker og prakti-
However,the EMCDDA’saim of improving the overall quality of data available is evidenced in thestructure of the chapter on demand reduction,where emphasis is given to those projects whichhave been adequately evaluated.Particularly in thearea of primary prevention there is a paucity of scientific evidence,not only in Europe but also inter-nationally,and so the aim has been to present notonly those projects that appear important and indicative,but also those that make some attempt atsatisfactory evaluation.Thus,while there is thorough consideration of new projects that may shed
Årsberetning om Narkotikasituationen i Den Europæiske Union belyse udviklingen inden for uddannelse på narko-tikaområdet,behandles grundigt,går EMCDDA'smodel således ud på at tilskynde til innovationforbundet med en systematisk og videnskabeligmetode.
Annual report on the state of the drugs problem in the European Union light on the direction,for example,of drug education,the EMCDDA approach is to encourage innovation married to systematic and scientific method.
Centret er imidlertid opmærksom på,at EU,lige-som dets medlemsstater,ikke kan stå isoleret, og EMCDDA vil fortsætte med at fremme samarbejdetmellem disse medlemsstater og organer og mereinternationalt arbejdende organisationer.Gennemknudepunkternes nationale og internationale netværk og EMCDDA's Reitox-net bliver centret i højere og højere grad kernen i samarbejdet mellem devigtigste europæiske kilder.
constituted,and the EMCDDA will continue to promote collaborative endeavour between these Member States,bodies and organisations whosework is more international.The EMCDDA is increasingly at the core of the relationship between key European informants through the national and international networks of its focal points and the EMCDDA’sReitox network.