natgillin/translations-raw huggingface dataset:
LIFE Holmegaard Mose projektet 2010 - 2013 gik ud på at hæve vandstanden og rydde birkeskov i den centrale og vestlige del af mosen, og derved starte en genopretning af en del af den oprindelige højmose. 
LIFE Holmegaard Mose project 2010 - 2013 aimed at raising the water level and clearing birch wood in the central and western part of the bog, and to start a recreation of a part of the original raised bog.
Projektarealet er 260 ha. 
Project area is 260 hectares.
Hævning af vandstanden og rensning af det vand, der løber gennem mosen. 
Raising water and purifying the water that runs through the bog.
Kortet viser, hvor og hvad der er gjort med vandet i LIFE projektet. 
The map shows where and what is done with the water in the LIFE project.
Se Billedgalleri i for eksempler. 
See Image Gallery ( Billedgalleri ) for examples.
Kort fra ”Scenarie 3.1”, som er grundlaget for LIFE projektet. 
Map from the technical "Scenario 3.1", which is the basis of the LIFE project.
Alle anlæg er udført undtagen de to ”Reduction” områder. 
All installations are done except the two "Reduction" areas.
Den blå farve viser den ventede vandstandshævning i tre intervaller: 0 - 25 cm, 25 - 50 cm og > 50 cm. 
The blue color shows the expected water level increase in three ranges: 0-25 cm, 25-50 cm and > 50 cm.
Kortet viser, hvor og hvordan der er ryddet i alt næsten 100 ha i projektet. 
The map shows where and how a total of almost 100 hectares are cleared as part of the project.
Det totale ryddede areal er nu 145 ha. 
The total cleared area is 145 ha.
Se Billedgalleri for eksempler. 
See Image Gallery ( Billedgalleri ) for examples.
Før LIFE projektet blev højmosen plejet manuelt og med fåregræsning på nyligt ryddede arealer. 
Before LIFE project the raised bog was cared manually and with sheep grazing on newly deforested land.
Dette er fortsat i LIFE projektet, dog satses der i højere grad på manuel pleje på baggrund af et samarbejde med Næstved Kommune. 
This is continued in the LIFE project, however, with focus more closely on manual care on the basis of cooperation with Næstved Municipality.
Overvågning af tørvemos i delområder. 
Monitoring of peat moss in sub areas.
Årsagen antages at være vandstandshævningen samt effekt af rydningen: mindre fordampning og mere lys. 
The cause is believed to be water level increase and the effect of clearing: less evaporation and more light.
Se overvågningsrapporterne (på engelsk) under Projektdokumenter . 
See monitoring reports (in English) under Project Documents ( Projektdokumenter ).
Formidling i LIFE projektet: Info-tavler ved nedgange til mosen (1 og 2). 
Dissemination in LIFE project: Info boards at points of access to the bog (1 and 2).
Formidling som Naturstyrelsen har suppleret med: En gangbro (3), et udsigtstårn (4) og to markerede stiforløb: blå rute - 3 km og rød rute - 5 km. 
Dissemination as Nature Agency has supplemented with: A boardwalk (3), a lookout tower (4) and two marked paths: blue route - 3 km and red route - 5 km.
I jernalderen 500 år f. Kr. til 850 e. boede der bønder i Jægersborg Hegn. 
In the Iron Age from 500 years BC to 850 AD, farmers lived in Jægersborg Hegn.
I store dele af den østlige del af skoven er der spor af, at jorden har været pløjet med en såkaldt ard som man brugte dengang, og syd for Rundforbi er der højryggede agre, som fremkom, da man senere pløjede med afløseren, hjulploven. 
In large parts of the eastern part of the forest, there is evidence of the earth having been ploughed with a so-called “ard” which was is use then and, south of Rundforbi, you find high-backed fields which emerged when ploughing was later done with the replacement to the “ard”, the wheel plough.
I Jægersborg Hegn er der 75 fortidsminder herunder to langhøje, 68 høje og en skålsten. 
In Jægersborg Hegn, there are 75 ancient monuments, including two oblong burial mounds, 68 burial mounds and one cresset stone.
I dag er disse minder fredede, men den arkæologisk begejstrede Frederik 7., der boede en stor del af året i Skodsborg, fik udgravet de fleste af dem. 
Today, these monuments are protected, but the archaeologically enthusiastic Frederik the 7th, who spent a considerable part of the year in Skodsborg, had the majority excavated.
I begyndelsen af sidste århundrede skænkede en lokal grosserer 40.000 Rigsdaler - omkring 4,5 millioner nutidskroner - til at restaurere højene. 
At the beginning of the last century, a local merchant donated 40,000 Danish Rigsdaler - which is about 4.5 million DKK at today's value - to restore the burial mounds.
Ved den lejlighed blev højene noget højere end oprindeligt, og da man hentede jorden i nærheden, står nogle af de bøgetræer, der dengang var unge træer ”på stylter”, fordi jordoverfladen blev sænket. 
On that occasion, the mounds became somewhat taller than originally and as the soil was collected nearby, some of the beech trees in the area, which were young trees at the time seem to be standing "on stilts" because the ground surface was lowered.
Den største udgravning, Frederik 7. var med til i Jægersborg Hegn, blev foretaget i en bronzealderhøj få måneder før hans død i 1863. 
The largest excavation in Jægersborg Hegn, in which Frederik the 7th participated, was that undertaken in a Bronze Age burial mound a few months prior to his death in 1863.
Her fandt man et skjold med en 23 centimeter bred skive af guldblik med et soltegn i midten omgivet af ringe. 
In the mound, a shield was found, which had a 23-centimetre-wide disc of sheet gold with a sun sign in the middle surrounded by rings.
Den lå ovenpå en bronzeskive og minder om skiven på Solvognen fra Trundholm i Odsherred. 
It lay on top of a bronze disc and is reminiscent of the disc on the Solvognen (“The Sun Chariot”) from Trundholm in Odsherred.
Desuden var der et bronzesværd, en bronzeøkse, lerkar og bæltehager. 
In addition, there was a bronze sword, a bronze axe, clay pots and belt-hooks.
Bronzealderen er perioden fra 1.700 -500 f. Kr. 
The Bronze Age covered the period from 1700 to 500 BC.
Kongen var så begejstret, at han ikke ville forlade udgravningen, selv om den græske konge havde indfundet sig på Skodsborg slot. 
The King was so excited that he would not leave the excavation despite the Greek King having come to Skodsborg Castle.
Christian 5., (1670-99) anlagde i Jægersborg Hegn et vejsystem til parforcejagt, som han var blevet begejstret for, da han som kronprins lærte jagtformen at kende ved den franske Solkonges hof. 
Christian the 5th (1670-99) established a road system for par force hunting in Jægersborg Hegn, a form of hunting which he had grown to enjoy when he, as a crown prince, learnt about it at the court of the French roi de soleil.
Ved parforcejagt driver jægere til hest med gjaldende jagthorn og gøende hunde en enkelt kronhjort frem mod et jagtselskab, der befinder sig ved den stjerne, hvor et antal lange, snorlige jagtveje - for eksempel fem eller syv - mødes. 
In par force hunting, hunters on horseback with bugles and barking dogs drive a single red deer towards a hunting party waiting at the star-shaped crossing formed by several - for example five or seven - long, straight hunting roads.
Her kan den fornemmeste i selskabet, som regel kongen eller hans æresgæst, give det udmattede dyr nådesstødet med et kort jagtsværd, en hirschfænger. 
Here, the most distinguished person of the company, usually the King or his guest of honour, may give the exhausted animal the coup de grace with a short hunting sword known as a “hirschfænger”.
Jagtformen blev forbudt i 1777, men jagtvejene er bevaret og kan også ses i Jægersborg Hegn. 
This form of hunting was banned in 1777, but the hunting roads are preserved and may also be seen in Jægersborg Hegn.
Skodsborgvej, Køromvej, Mathiasvej, Blinde Allé og Domænevejs vestlige ende hører formentlig til denne gamle form for jagt. 
Skodsborgvej, Køromvej, Mathiasvej, Blinde Allé and the western end of Domænevej probably stem from this old form of hunting.
Den folkekære Frdederik 7, (1848-63), elskede Jægersborg Hegn og foretrak at bo i Skodsborg frem for i København, hvor folk rynkede på næsen ad hans hustru, Grevinde Danner. 
The popular Frederik the 7th (1848-63) loved Jægersborg Hegn and preferred to live in Skodsborg rather than in Copenhagen, where people frowned at his wife, Countess Danner.
I 1852 købte kongen et landsted på Skodsborg Strandvej 123, som blev bygget en etage højere. 
In 1852, the King bought a country house at 123 Skodsborg Strandvej, to which another floor was added.
Her boede parret hver sommer - kongen i et telt i haven, mens Grevinde Danner foretrak palæet. 
Here, the couple lived every summer - the King in a tent in the garden while Countess Danner preferred the palace.
I 1858 udvidede de stedet med Villa Rex, hvor der ofte blev holdt statsråd. 
In 1858, they expanded the accommodations with Villa Rex where the Sovereign was often in Council.
Grevinde Danner beholdt landstedet til sin død i 1874. 
Countess Danner retained the place until her death in 1874.
I 1898 blev Villa Rex inddraget i Skodsborg Sanatorium. 
In 1898, Villa Rex became part of Skodsborg Sanatorium.
Da Kystbanen blev indviet i 1897, kunne københavnerne komme nemt og hurtigt i skoven, og det var op til midten af 1950erne meget populært at holde picnic i området bag Skodsborg Station, hvor stierne blev revet og gjort pæne til forårets helligdage. 
When Kystbanen (“the Coastal Railway”) was opened in 1897, the people of Copenhagen could easily and quickly get to the forest and, until the mid-1950s, the area behind Skodsborg Station, where the paths were raked and made pretty for the holidays of spring, was a very popular spot for a picnic.
Derfor kørte man gennem Jægersborg Hegn ad Strandmøllevej til Nærum, rundede Rundforbi og kom ud på vejen igen ved Kørom i den nordligste del af skoven - eller omvendt. 
For this reason, one would drive through Jægersborg Hegn on Strandmøllevej to Nærum, round Rundforbi and would reach the road again at Kørom in the northernmost part of the forest - or vice versa.
Heraf de pudsige navne der stadig bruges i Jægersborg Hegn. 
This is the origin of the funny names still used in Jægersborg Hegn.
For historieinteresserede er Gl. Lejre det helt rigtige udflugtsmål. 
For those interested in history, Gl. Lejre is the perfect destination.
Her kan du bogstaveligt talt vandre rundt i danmarks-historien og få et indtryk af, hvordan det var at leve i jernalderen og vikingetiden. 
Here, you may literally wander around the history of Denmark and get an idea of ​​what it was like to live in the Iron Age and the Viking Age.
På den afmærkede vandrerute i kortet kommer du forbi alle de mest markante seværdigheder. 
If you follow the marked hiking trail shown on the map, you will pass all the most significant sights.
Samtidig får du en helt særlig naturoplevelse. 
At the same time, you get a very special experience of nature.
Se på kortet i vandretursfolderen 
Look at the map in the hiking folder
Hele turen rundt fra Lejre Museum op forbi skibssætningerne og Grydehøj over Ledreborg Å forbi Hyldehøj over Lejre Å og tilbage til Gl. Lejre til Harald Hildetandshøj og retur til museet på Hestebjerggård er på ca. 3 km. 
The whole route from Lejre Museum past the stone ships and Grydehøj across Ledreborg Å past Hyldehøj across Lejre Å and back to Gl. Lejre to the mound Harald Hildetandshøj and back to the museum at Hestebjerggård is approximately 3 km.
Du må gerne krydse marken og gå op til højen. 
You are permitted to cross the field and walk up to the mound.
Herfra er der en fantastisk udsigt ud over landskabet. 
From here, there is a great view of the countryside.
Endelig er der en sti, der går fra landevejen og op igennem Herthadalen. 
Finally, there is a path which leads from the main road and up through the Herthadalen valley.
Turen er på ca. 2,5 km. 
This route is about 2.5 km.
Skjoldungestierne er et netværk at stier, der alle går gennem Gl. Lejre. 
Skjoldungestierne is a network of trails, which all traverse Gl. Lejre.
Strækningen mellem Gevninge og Osted går langs Lejre Å og er på ca. 10 km. 
The path between Gevninge and Osted follows Lejre Å and is at approximately 10 km.
Strækningen mellem Roskilde og Hvalsø går gennem strandenge, skov, åbent agerland og overdrev og langs åer og søer. 
The path between Roskilde and Hvalsø crosses marshes, forests, open farmland and commons and along creeks and lakes.
Turen er ca. 30 km lang. 
The route is approximately 30 km long.
Læs mere om Skjoldungestierne på Nationalpark Skjoldungernes Land eller download app'en skjoldungesti. 
Read more about Skjoldungestierne at Nationalpark Skjoldungernes Land or download the app skjoldungesti.
Gudernes Stræde er en ca. 64 km lang vandrerute gennem natur- og kulturhistoriske landskaber. 
Gudernes Stræde is an approximately 64-km-long hiking trail through natural and cultural-historical landscapes.
Gl. Lejre er midtpunktet på ruten. 
Gl. Lejre is the centre of the route.
Flere steder er der muligheder for små afstikkere og rundture. 
In many places along the way, there are opportunities for small diversions and tours.
Langs hele ruten er der opsat vejviserpæle og omkring 80 fortællepæle med korte tekster, der fortæller om naturen, kulturen og lokalhistorien. 
Along the route, there are signposts and about 80 information posts with short informative texts on nature, culture and local history.
I januar 2005 opstod der en række stormfaldsarealer i de danske skove, herunder i Gribskov og St. Dyrehave. 
In January of 2005, a series of areas affected by storm damage arose in the Danish forests, including Gribskov and St. Dyrehave.
Det var primært monokulturer af rødgran, der havde sin placering på lavbundede områder, som væltede i stormen. 
It primarily affected common, which was placed in low-laying areas, and for that reason was overturned.
De lavbundede stormfaldsarealer har i historisk tid været vådområder, dette fremgår af gamle kort (Kvartermesterkort fra 1857), som findes over Gribskov og St. Dyrehave. 
The low-laying areas affected by storm damage have historically been wetlands, which emerges from old maps of Gribskov and St. Dyrehave (Kvartermesterkort from 1857).
For at optimere den konventionelle skovdrift på disse mange lavbundede vådområder påbegyndte man omkring 1870erne at grave grøfter på arealerne, dette medførte en omfattende vandstandssænkning i Gribskov og St. Dyrehave og i de danske skovområder generelt. 
In order to optimize the conventional forestry in the many lowlaying wetlands, a project of digging ditches was launched around 1870, which resulted in a reduction in the water level in Gribskov and St. Dyrehave, and in the Danish forest areas in general.
Grøftegravningen har medført at der alene i Gribskov er 526 kilometer grøfter. 
The digging of ditches has resulted in 526 kilometers of ditches in Gribskov, alone.
Grøfterne har resulteret i at den naturlige dynamik og biodiversitet i skovene er forarmet. 
The ditches have resulted in an impoverishment of the natural dynamics and biodiversity in the forests.
I overensstemmelse med Skov- og Naturstyrelsens naturskovsstrategi, med habitatdirektivet, med biodiversitetskonventionen samt certificeringen af statsskovene, er målet nu at tilbagebringe netop mere naturlig dynamik, herunder naturlig hydrologi og biodiversitet. 
In accordance with the strategy of the Danish Forest and Nature Agency concerning nature forest, including the habitation directive, the biodiversity convention and certification of the forests belonging to the state, the objective is now to produce more natural dynamics, including natural hydrology and biodiversity.
Skov- og Naturstyrelsen, Nordsjælland ønsker i denne forbindelse at genetablere naturlig hydrologi på de stormfaldsarealer som opstod i 2005 i Gribskov og St. Dyrehave. 
In this context, the Forest and natureboard, in North Zealand, wishes to reestablish natural hydrology, on the areas affected by storm damage, that arose in Gribskov and St. Dyrehave in 2005.
Dette skal udføres ved at lukke 12 kilometer grøfter i fuld længde, og det antages, at der i alt vil blive genetableret 62 hektar vådområder, spredt billigende i de to aktuelle skovområder. 
This will be carried out by closing 12 kilometers of ditches in its full length, and it is anticipated that 62 hectares of wetlands will be reestablished, spread across the two areas of interest.
Ydermere er der flere hensyn som skal tages i relation til beskyttede naturtyper, Natura 2000, vandløb, arter, fortidsminder, urbane anlæg og skovens naboer. 
Furthermore, it is necessary to take into consideration other issues in relation to protected types of nature, Natura 2000, streams, species, past memories, urban plants and the neighbours of the forest.
Alle disse parameter skal, hvis grøfterne antages at påvirke disse, konsekvensanalyseres i forhold til grøftelukningerne. 
All these parameters have to go through a feasibility analysis in relation to the closing of the ditches, if the ditches are anticipated to affect them.
I forbindelse med dispensationstilladelsen, er det tilladt fra sagsbehandlernes side at stille en række vilkår, ansøger (i dette tilfælde SNS, Nordsjælland) skal opfylde disse vilkår for at dispensationen er gyldig. 
In connection with the exemption of approval, the case officers are allowed to raise conditions, which the applicant (SNS, North Zealand) has to meet in order for the exemption to be valid.
Det konkluderes også at grøftelukninger vil være er særdeles brugbart redskab til at opnå et rigere naturindhold og et mere dynamisk skovøkosystem i Gribskov og St. Dyrehave. 
It is also concluded, that the closing of ditches is a highly useful instrument to gain a richer nature impact and a more dynamic forest ecosystem in Gribskov and St. Dyrehave.
Denne rapport er opbygget omkring det procesforløb, der har været i forbindelse med et pilotprojekt hos SNS, Nordsjælland. 
This report is build around the process surrounding the pilot project “Natural hydrology” at SNS, Northern Zealand.
Rapportens formål er, at andre skovforvaltere i Danmark skal kunne finde inspiration og hjælp til at gennemføre lignende grøftelukningsprojekter i de danske skove. 
The purpose of the report is to provide an inspiration and help to other forest managers in similar ditch closing projects in Danish forests.
Dette notat med anbefalinger til genopretning af stenrev i Danmark er udarbejdet som led i Blue Reef-projektet, som blev gennemført i perioden 1. august 2006 - 1. april 2013 af Naturstyrelsen i samarbejde med Aarhus Universitet og DTU Aqua. 
This memorandum on best practice for restoration of stone reefs in Denmark was prepared as part of the BlueReef project, which was carried out by the Danish Nature Agency from 1 August 2006 to 1 April 2013 in collaboration with Aarhus University and the Danish National Institute of Aquatic Resources.
Projektet er støttet af EU LIFE III. 
The project was funded under EU LIFE III.
Notatet indledes med et afsnit om afgrænsning og definitioner (afsnit 2). 
The memorandum first introduces its scope and definitions (section 2).
Herefter følger en opstilling af anbefalinger og erfaringer ved naturgenopretning af stenrev (afsnit 3) samt information om brug af og viderebygning af notatet (afsnit 4). 
This is followed by a description of best practice and experience from previous nature restoration projects involving reefs (section 3) and information on how to use and further development the memorandum (section 4).
Formålet med dette notat er: 
The purpose of this memorandum is
• at opstille anbefalinger til og erfaringer med genopretning af stenrev i Danmark. 
• to describe best practice and experience from stone reef restoration projects in
yderligere erfaringer med genopretning af stenrev 
more experience is gained from restoring stone reefs;
• at formidle erfaringer om genopretning af stenrev internationalt (engelsk udgave) 
• to communicate this experience at international level;
• at give en oversigt over relevante myndigheder i Danmark, herunder indhentning af fornødne 
• to provide a list of relevant Danish authorities, including a list of required permits.
Mange områder med stenrev, specielt i de lavvandede (<10m) og kystnære områder, er tidligere fjernet ved stenfiskeri, hvor de opfiskede sten blev brugt til havnemoler og andre anlægsarbejder. 
Many areas with stone reefs, in particular shallow waters (<10m) and coastal areas, have previously been destroyed due to the removal of stones and boulders for use in the construction of piers and breakwaters, as well as for other construction work.
Der har ikke været nogen systematisk opmåling af stenrev gennem tiderne, så omfanget af forekomsten af naturlige stenrev kendes ikke. 
So far, there has been no systematic monitoring of stone reefs in Denmark, so the extent and occurrence of natural reefs are not known.
Nogle stenrev har fået fjernet stort set alle større sten, mens andre rev primært har fået fjernet større sten fra de laveste dybder. 
Some stone reefs have had almost all of their boulders removed, while others have primarily had boulders removed from the most shallow depths.
Fjernelsen af de større sten er desuden med til at gøre tilbageværende rev ustabile ved at forårsage en erosion, hvor de tilbageværende mindre sten spredes yderligere. 
The removal of boulders from stone reefs causes the remaining reef to become unstable due to erosion that further scatters the remaining stones and boulders.
Da stenrev er vigtige for den marine biodiversitet, kan naturgenopretning være et vigtigt redskab til bevarelse af marine dyr og planter. 
Since stone reefs are important for marine biodiversity, nature restoration projects can be an important tool to conserve marine plants and animals.
2. Afgrænsning og definitioner 
2. Scope and definitions
Dette notat er afgrænset til at omfatte genopretning af naturlige stenrev, hvormed menes genopretning eller restaurering af områder, hvor rev har eller har haft en naturlig forekomst. 
This memorandum is limited to addressing the restoration of natural stone reefs, by which is meant re-establishment or restoration of naturally occurring, or previously naturally occurring, stone reefs.
Naturlige rev er som den øvrige del af havbunden i Danmark blev grundlagt under den sidste istid, Weichel-istiden. 
Natural reefs in Denmark were formed during the last glacial period, the Weichselian glaciation.
Isens bevægelser og afsmeltning medbragte og aflejrede de materialer, som danner grundlag for havbunden i danske farvande. 
The glacial movements and melting were responsible for depositing the materials that form the seabed in Danish waters today.
Erosion under skiftende vandstandsforhold har efter istiden formet den havbund vi kender i form af rev, grunde, banker, fjorde og render. 
Following the glacial period, erosion due to changes in water levels has shaped the seabed as we know it today, with its reefs, shoals, banks, fjords and channels.
Naturlige rev kan inddeles i blødbundsrev og hårdbundsrev, hvor sidstnævnte kan underopdeles i stenrev, klipperev og biogene rev. 
Natural reefs can be divided into soft-bottom and solid-bottom reefs, of which the latter can be further divided into stone reefs, bedrock reefs and biogenic reefs.
De kan også være etableret i forbindelse med anlæg, hvis primære mål er andet end biologiske, såsom kystbeskyttelse, havnemoler, havvindmøller, olieplatforme og lignende. 
Some artificial reefs are created for non-biological purposes in connection with various installations such as coastal protection, harbour piers, offshore wind turbines, oil rigs, and similar.
Kunstige rev kan bestå af forskellige materialer, som f.eks. sten, beton eller jern. 
Artificial reefs can consist of various materials, for example boulders, concrete or iron.
Skibsvrag, som er yndede steder for lokale sportsdykkere, kan også have en funktion som rev. 
Ship wrecks, which are favoured destinations for divers, can also function as reefs.
Ved begrebet naturgenopretning af stenrev forstås i dette notat både genetablering og restaurering af naturligt forekommende stenrev. 
For the purposes of this memorandum, nature restoration of stone reef refers to both re-establishing (rebuilding) and restoring naturally occurring stone reefs.