natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Klageren var mod sin vilje og uden forudgående mulighed for udtalelse blevet placeret som førsteforfatter til rapporterne, som blev offentliggjort efter, at klageren havde forladt stillingen. 
Against his will and without any prior opportunity to state his case, the Complainant had been ranked as first author of the reports, which were publicized after the Complainant had vacated the post.
Udvalget fandt imidlertid ikke, at de påklagede forhold kunne betegnes som videnskabelig uredelighed. 
The case had been considered on the Committee for Natural Science, Agricultural & Veterinary Science and Technical Science (UNJTVF).
I oktober 2006 beklagede UVVU over for klager, at der ikke var blevet reageret på klagers brev fra september 2005, idet det således kunne have været afklaret, hvorvidt klager ønskede, at UVVU skulle se på sagen på ny. 
In October 2006 DCSD apologized to the Complainant that there had been no response to the Complainant's letter from September 2005, as this might then have clarified whether the Complainant wished DCSD to revisit the case.
UVVU fandt i oktober 2006 ikke, at der var grundlag for at genoptage sagen. 
In October 2006 DCSD did not find that there was any basis for re-opening the case.
UVVU henviste til at klagers breve, fra henholdsvis september 2005 og august 2006, efter UVVU's opfattelse ikke indeholdt nye oplysninger, som måtte antages, at kunne have ført til et andet udfald af sagen. 
DCSD referred to the fact that the Complainant's letters, from September 2005 and August 2006, respectively, did not in DCSD's view contain fresh information that might supposedly have led to a different case outcome.
I afgørelsen af august 2005 havde UVVU alene taget stilling til de forhold, der var omfattet af klagen, altså de to rapporter. 
In its ruling of August 2005 DCSD had purely taken a stance on the matters covered by the complaint, i.e. the two reports.
Sagen blev behandlet efter bekendtgørelse nr. 993 af 15. december 1998 om Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed. 
e case was considered in accordance with Danish Executive Order No. 993 of 15 December 1998 on the Danish Committees on Scientific Dishonesty.
Bekendtgørelsen indeholdt ikke hjemmel til, at UVVU af egen drift kunne tage andre klagepunkter op til behandling. 
e Executive Order did not authorize DCSD to take up other complaints or grievances for consideration of its own accord.
I afgørelsen af august 2005 havde UVVU udtalt kritik af, at klager ikke i sin tid fik forelagt udkast til rapporterne inden publicering. 
In the ruling of August 2005 DCSD had voiced criticism that the Complainant had originally presented no draft of the reports prior to publication.
UVVU fandt imidlertid ikke, at der var tale om videnskabelig uredelighed, og UVVU havde ikke kompetence til at pålægge myndigheden at ændre forfatterangivelsen. 
DCSD did not find that any scientific dishonesty was involved, however, and DCSD did not have the competence to order the authority to change the acknowledgment of authorship.
Den indklagede havde siden søgt og fået anden ansættelse i en privat virksomhed. 
e Defendant had since applied for and obtained another appointment with a private company.
Sagen var ikke færdigbehandlet ved udgangen af 2006. 
e case had not been finalized by the end of 2006.
I marts 2006 rettede en navngiven person på vegne af et medicinal 
In March 2006 a named person approached DCSD with a com
firma henvendelse til UVVU med en klage. 
plaint on behalf of a pharmaceutical company.
Klager oplyste, at en dansk fagforenings ansvarsforsikring efter hans opfattelse havde handlet videnskabeligt uredeligt ved i en årsberetning at have konkluderet, at et hyppigt anvendt lægemiddel var toksisk og anvendelsen af lægemidlet burde undgås i forbindelse med en nærmere angiven behandling. 
e Complainant informed us that a Danish trade-union's indemnity insurance provider had, in his opinion, acted in a scientifically dishonest fashion by concluding in an annual report that a medicinal product in common use was toxic and that use of the drug should be avoided for the purposes of a specific therapy.
I august 2006 klagede en person til UVVU, idet en navngiven 
In August 2006 a person complained to DCSD, as a named person
person havde skrevet en artikel i et tidsskrift, som efter klagers opfattelse, var skrevet af efter hendes afhandling. 
had written an article in a journal which, in the view of the Complainant, had been copied from her dissertation.
Klager mente, at indklagede ikke havde henvist til hendes afhandling, og at han fremstillede indholdet af artiklen som sit eget. 
e Complainant felt that the Defendant had not made reference to her dissertation and that he was representing the content of the article as his own.
Indklagede oplyste, at der ikke var tale om plagiering, idet de oplysninger, han havde anvendt i artiklen, var hentet fra praksis på et nærmere angivet område, og ellers kunne findes i andre kendte værker. 
e Defendant stated that it was not a case of plagiarization, as the information he had used in the article was taken from practice in a particular field, and was otherwise generally available in other well-known works.
VITENSKAPELIG UREDELIGHET OG FORSKNINGSETIKK I NORGE 
SCIENTIFIC DISHONESTY AND RESEARCH ETHICS IN NORWAY
VITENSKAPELIG UREDELGHET OG FORSKNINGSETIKK I NORGE 
SCIENTIFIC DISHONESTY AND RESEARCH ETHICS IN NORWAY
Nyheten om forskningsfusk i Norge i januar 2006 slo ned som en bombe. 
e news about research fraud in Norway in January 2006 came like a bombshell.
Det som svir mest er kanskje skaden på image i offentlighetens arenaer. 
What stings most, perhaps, is the damage to the image in arenas of publicity.
Det som ministeren ikke nevnte var at lovutkastet hadde en lang og vanskelig forhistorie med debatter og uenigheter hele veien. 
What the minister did not mention was that the draft had a long and difficult previous history, accompanied by debate and disagreement all along the way.
Vi i de forskningsetiske komiteer i Norge har ved flere anledninger sett på Danmark når det gjaldt å bringe spørsmål om uredelighet i forskningen på 
We on the research ethics committees in Norway have repeatedly looked to Denmark when it came to raising questions of dishonesty in research.
// VITENSKAPELIG UREDELIGHET OG FORSKNINGSETIKK // 1 
// SCIENTIFIC DISHONESTY AND RESEARCH ETHICS IN NORWAY // 1
I 2001 forelå det en innstilling til departementet, forfattet av en bredt sammensatt arbeidsgruppe og administrert av Norges forskningsråd om å opprette et granskingsutvalg for vitenskapelig uredelighet som dekker alle fagområder. 
In 2001 a recommendation was made available to the Ministry, penned by a broadly mixed working party and administered by the Research Council of Norway, to set up an investigative committee for scientific dishonesty covering all specialist fields.
Regjeringen fulgte opp med et høringsnotat om å innføre en lov om forskningsetikk i 2004. 
e Government followed up with a consultative paper to introduce a law on research ethics in 2004.
Undertegnede hadde raskt gått ut offentlig med positiv omtale av UVVUs ”dom”. 
I myself had quickly gone public with positive press about DCSD's ”judgment”.
Men i Norge som i andre land var det en god del forskere og journalister som var kritiske til det de oppfattet som illegitim innblanding av forskningsetikk og forsøk på å begrense ytringsfriheten. 
But in Norway, as in other countries, there were quite a number of researchers and journalists critical of what they perceived as the illicit involvement of research ethics and attempts to limit freedom of speech.
Striden gikk dypt, også blant de som er aktive på det forskningsetiske felt. 
e conflict ran deep, even among those active in the field of research ethics.
Spørsmålet hva som utgjør vitenskapelig uredelighet ble intenst debattert, delvis med deltakelse fra danske eksperter. 
e question of what constitutes scientific dishonesty was fiercely debated, partly with the participation of Danish experts.
På den bakgrunnen var flere forskere kritiske til ytterlige forskningsetiske organer. 
Against that background a number of researchers were critical of additional research ethics bodies.
I enkelte fag er det vanlig at veileder eller prosjekt - hhv. instituttleder automatisk blir oppført som medforfatter. 
In some fields it is customary for supervisors or project leaders and/or heads of department to be listed as co-authors automatically.
Utfordringen er selvfølgelig ikke å begrense mulighetene for medforfatterskap, men å ansvarliggjøre alle meddforfattere for sine konkrete bidrag til den vitenskapelige publikasjonen, samt å utelukke ren æresforfatterskap. 
e challenge, of course, is not to restrict scope for coauthorship, but to render all co-authors answerable for their hands-on contributions to the publication in hand and to exclude out-and-out honorary authorship.
Vancouver reglene gir klare kriterier for forfatterskap og man må håpe at de etter hvert blir implementert i flere tidsskrifter og fag. 
e Vancouver rules provide clear-cut criteria for authorship and it is to be hoped that they will gradually be implemented in more journals and disciplines.
Med den nye loven om forskningsetikk vil Norge få et nasjonalt granskingsutvalg for uredelighetssaker som institusjonene ikke selv greier å ordne opp i. 
With its new Act on Research Ethics, Norway will have a national investigative committee for cases of dishonesty that the institutions themselves are not capable of rectifying.
Lovens definisjon på uredelig forskning er: ”Med vitenskapelig uredelighet menes forfalskning, fabrikkering, plagiering og andre alvorlige brudd med god vitenskapelig praksis som er begått forsettlig eller grovt uaktsomt i planlegging, gjennomføring eller rapportering av forskning.” 
e Act's definition of dishonest research is: ”Scientific dishonesty shall mean falsification, fabrication, plagiarization and other serious violations of good scientific/academic practice, committed intentionally or with gross negligence in the planning, implementation or reporting of research.” e investigative committee will be attached to the secretariat at the Research Ethics Committees.
Samtidig får de eksisterende forskningsetiske komiteer et ansvar for forebyggende arbeid. 
At the same time, the existing research ethics committees will be given responsibility for preventive work.
Komiteene planlegger et årlig forskningsetisk seminar som henvender seg til veiledere og prosjektledere. 
e Committees are planning an annual research ethics seminar that will appeal to supervisors and project leaders.
Universitetene og andre forskningsinstitusjoner skal tilby undervisning i forskningsetikk. 
e universities and other research institutions will offer teaching on research ethics.
Debatten om foreskningsetikk og uredelighet kom i grevens tid til Norge. 
e debate on research ethics and dishonesty came to Norway in the nick of time.
Allerede i sensommeren 2006 ble det kjent at en professor med andrestilling på Senter for utvikling og miljø på Universitetet i Oslo (UiO) og med hovedstilling på Universitetet for miljø- og biovitenskap (UMB) ble mistenkt for forskingsfusk. 
As early as the late summer of 2006 it became known that a professor with a secondary post at the Centre for Development and the Environment at the University of Oslo (UoO) and a principal position at the Norwegian University of Life Sciences (UMB) was under suspicion of research fraud.
Det viste seg at det tok lang tid før de involverte institusjonene tok fatt i saken, kommuniserte med hverandre om den og offentliggjorde mistanken. 
Getting to grips with the case, communicating with one another about it and making their suspicions public turned out to take a long time for the institutions involved.
Saken er fortsatt under behandling. 
e case is still under consideration.
Uredelig forskning i betydning av fabrikasjon av data, forfalskning av data eller plagiat forekommer svært sjeldent. 
Dishonest research in the sense of data fabrication, falsification or plagiarism very seldom occurs.
Når det likevel forekommer eller når det foreligger begrunnet mistanke om det er det viktig at sakene håndteres på en ryddig, kompetent og tillitsvekkende måte. 
Nevertheless, when it does, or when there is justified suspicion of such things, it is important for such cases to be handled in an orderly, competent and confidence-inspiring manner.
Samtidig er det en forskningsetisk utfordring at det forekommer en god del forskningsetisk irregulære handlinger i gråsonen mellom uredelighet og dårlig forskning. 
At the same time, it is a challenge to research ethics that a great deal of the research-ethical irregularities occur in the grey zone between dishonesty and poor research.
I en tid hvor presset på raske forskningsresultater og internasjonal publisering med høy ”impact-factor” øker, er det viktig å formidle standarder for god forskningspraksis og forskningsetiske retningslinjer til forskere, spesielt de yngre i faget. 
In an age when the pressure to secure fast research results and high-impact factor international publishing is growing, it is important to disseminate standards of good research practice and research-ethical guidelines for researchers, particularly the junior ones in the discipline.
Andersen, D., Attrup, L., Axelsen, N. & Riis, P. (1992), Scientific Misconduct & Good Scientific Practice, e Danish Medical Research Council: København. 
Andersen, D., Attrup, L., Axelsen, N. & Riis, P. (1992), Scientific Misconduct & Good Scientific Practice, Danish Medical Research Council: Copenhagen.
uredelig og diskutabel forskning ved norske universiteter, De nasjonale forsk 
uredelig og diskutabel forskning ved norske universiteter, National Committees
ningsetiske komiteer: Oslo. 
for Research Ethics: Oslo.
St meld nr 39 (1998-99) ”Forskning ved et tidsskille”, Det Kongelige Kirke-, utdannings- og forskningsdepartement, Oslo, Norge 
Norwegian White Paper No. 39 (1998-99) ”Forskning ved et tidsskille”, Royal Department of Ecclesiastical Affairs, Education and Research, Oslo, Norway.
Fusker de eller forsker de? 
Are they rigging or researching?
Efterhånden ved man en hel del om dette internationalt. 
Quite a lot is now known about this, internationally.
Sager om uredelig videnskabelig adfærd bør behandles kontant i organer sammensat af personer, som forstår forskernes mentalitet og som har dyb indsigt i forskningsprocessen. 
Cases of dishonest scientific conduct should be treated with a no-nonsense approach by bodies made up of people who understand the researchers' mentality and have profound insight into the research process.
Da alle videnskaber i dag er internationale foretagender er det af voksende betydning, at der på internationalt plan opnås konsensus om den overordnede indretning af nationale og internationale organer til behandling af alvorlige tilfælde af svigt i forskningsprocessen. 
Given that all sciences are international ventures these days, it is of mounting importance to reach consensus at international level concerning the overall organization of national and international bodies for dealing with serious cases of fraud in the research process.
// PÅ VEJ MOD INTERNATIONALE NORMER FOR INTEGRITET // 2 
// TOWARDS INTERNATIONAL STANDARDS OF INTEGRITY IN RESEARCH // 2
FOKUS PÅ INTEGRITET I FORSKNINGEN 
FOCUS ON INTEGRITY IN RESEARCH
Den verdensomspændende organisation OECD har som en af sine mange aktiviteter oprettet et organ Global Science Forum til drøftelse af forskningsspørgsmål. 
As one of its many activities, the global organization OECD has created a body called Global Science Forum to discuss research issues.
På japansk initiativ nedsatte Global Science Forum i 2006 en styregruppe til at arbejde med en række fundamentale spørgsmål omkring redelighed i forskningen: Hvad kendetegner uredelighed i forskningen og hvilke konsekvenser har den? 
On a Japanese initiative, Global Science Forum formed a steering group in 2006 to work on a series of fundamental questions relating to honesty in research: What characterizes dishonesty in research and what consequences does it have?
Hvad driver forskere til at være uredelige? 
What drives researchers to be dishonest?
Hvordan sikrer man redelighed i forskningen? 
How to safeguard honesty in research?
Hvordan behandler man brud på redelighed i forskningen? 
How to treat violations of honesty in research?
Styregruppen har repræsentanter fra adskillige OECD-lande, heriblandt Danmark. 
e steering group has representatives from various OECD countries, including Denmark.
Det japanske initiativ skal uden tvivl ses på baggrund af en række ubehagelige sager om integritet i forskningen i Japan, som man måtte håndtere uden at have et formelt system til at behandle sådanne forhold. 
e Japanese initiative undoubtedly needs to be viewed against the backdrop of several unsavoury cases concerning integrity in research in Japan, which had to be handled without access to a formal system for dealing with such matters.
Selvom man løste opgaverne effektivt og hurtigt - men barskt - er der nu i Japan ønsker om at få klare internationale regler for god adfærd i videnskaberne og forslag til gode modeller for, hvordan man kan indrette legale systemer til behandling af sager om brud på god adfærd i videnskaben. 
Although the tasks were executed swiftly and efficiently - albeit harshly - the Japanese now wish to establish clear international rules governing good conduct in the sciences and proposals for good models of how legal systems can be put in place to deal with cases of violation of good conduct in science.
I et samarbejde med det japanske Ministerium for Uddannelse, Kultur, Sport, Videnskab og Teknologi (MEXT) afholdt OECD Global Science Forum i februar 2007 en workshop om integritet i forskningen planlagt af ovennævnte styregruppe. 
In collaboration with the Japanese Ministry of Education, Culture, Sports, Science and Technology (MEXT), OECD Global Science Forum held a workshop in February 2007 on integrity in research, planned by the above steering group.
Det forventes, at spørgsmål om integritet i forskningen vil blive prioritet højt under det portugisiske formandskab for EU, og der vil derfor med stor sandsynlighed på relativt kort sigt komme anbefalinger vedrørende normer for integritet i forskningen fra både OECD og EU. 
Issues concerning integrity in research are expected to be assigned high priority under the Portuguese EU presidency, and in the relatively short term, therefore, recommendations concerning standards of integrity in research are highly likely to be forthcoming from both OECD and the EU.
Styregruppen nedsat af OECD Global Science Forum mødtes første gang i april 2006 i Paris for at udarbejde forslag til program for en workshop om integritet i forskningen. 
e steering group set up by OECD Global Science Forum met for the first time in Paris in April 2006 to draft a programme proposal for a workshop on integrity in research.
Workshoppen havde deltagere fra 23 medlemslande i OECD. 
e workshop had participants from 23 OECD member states.
Alle de omkring 70 deltagere var specielt inviteret og omfattede forskningsadministratorer, eksperter i forskningsetik og aktive medlemmer af organer til behandling af spørgsmål om integritet i forskningen. 
All 70 or so attendees were specially invited and included research administrators, experts in research ethics and active members of bodies mandated to consider issues of integrity in research.
Fra Danmark deltog Vagn Lundsgaard Hansen, som medlem af UVVU, og Annette D.N. Rasmussen fra UVVU's sekretariat i Forsknings- og Innovationsstyrelsen. 
From Denmark, Vagn Lundsgaard Hansen took part as a member of DCSD, and Annette D.N. Rasmussen from DCSD's secretariat at the Danish Agency for Science, Technology and Innovation.
Som to væsentlige resultater fra workshoppen kan nævnes, at der viste sig fuldstændig enighed om at definitionen af videnskabelig uredelighed i ethvert land mindst bør omfatte fabrikation, forfalskning og plagiering som det 
Two major results from the workshop worth mentioning are that there proved to be total agreement that the definition of scientific dishonesty in each country should include at least fabrication, falsification and plagiariza
kendes i det amerikanske system, og at kurser i forskningsetik bør være en obligatorisk del i alle forskeruddannelser. 
tion, as familiar from the US system, and that courses in research ethics should be a compulsory part of all researcher education programmes.
Betydningen af bred international tilslutning til sådanne principper blev understreget gentagne gange. 
e significance of broad-based international endorsement of such principles was repeatedly underscored.
- Videnskabelig uredelighed omfatter ikke ærlige fejltagelser eller ærlige meningsforskelle.” 
Research misconduct does not include honest error or honest differences of opinion.”
Af nærliggende grunde omtales den amerikanske definition på videnskabelig uredelighed (research misconduct) ofte kort som FFP-definitionen (Fabrication, Falsification, Plagiarism). 
For obvious reasons, the US definition of scientific dishonesty (research misconduct) is often referred to in short as the FFP definition (Fabrication, Falsification, Plagiarism).
Det ligger i kortene, at der inden længe vil komme internationale opfordringer til på nationalt plan at opstille regler for god videnskabelig adfærd, der hvad angår uredelighed som et minimum vil omfatte forholdene fastlagt i FFP-definitionen. 
It is on the cards that there will shortly be international calls at national level to draw up rules of good scientific conduct, which in terms of dishonesty will include the conditions laid down in the FFP definition as a minimum.
Definitionen på videnskabelig uredelighed, som benyttes af UVVU lever allerede op til disse krav. 
e definition of scientific dishonesty used by DCSD already satisfies these requirements.
Det er ikke utænkeligt, at den lidt bredere danske definition vil inspirere andre lande, som endnu ikke har et legalt system til behandling af brud på integritet i forskningen. 
It is not inconceivable that the slightly broader Danish definition will inspire other countries that do not yet have a legal system for dealing with violations of integrity in research.
Et nyt begreb er på hastigt indtog ved beskrivelsen af forskningens skyggesider. 
A new concept is making rapid inroads into the description of the shadier aspects of research.
Begrebet inkluderer fx overdrivelser ved fortolkninger af data, oppustede projektbeskrivelser ved fondsansøgninger og opreklamerede forhåndsløfter og præsentation af resultater fra projekterne. 
From a variety of countries come expressions of concern about an inappropriate and unfortunate kind of scientific behaviour, known in the USA as questionable research practice.
Tvivlsom forskningspraksis er ikke det samme som videnskabelig uredelighed, men begrebet er vigtigt at medtage i overvejelser om veje til at højne integritet i forskningen. 
e concept includes e.g. exaggerations in interpretation of data, overinflated project descriptions in connection with applications to foundations, and hyped-up prior promises and presentation of project results.
INDISKUTABLE FORMER FOR VIDENSKABELIG UREDELIGHED 
INDISPUTABLE FORMS OF SCIENTIFIC DISHONESTY
publikation', er ikke uredelighed, men det udgør en trussel mod akademisk arbejde og tilegnelse af viden ved at gøre det vanskeligt at spore oprindelsen til ideer og til at få et sammenhængende billede af nye teoridannelser. 
e objectionable habit of slicing joinedup scientific works into little units, so-called 'salami publication', is not dishonesty, but it does pose a threat to academic work and the appropriation of knowledge by making it difficult to trace the origin of ideas and obtain a cohesive picture of new theory formations.