natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvis der registreres et forhøjet vandforbrug i en ledning, der går ud til en af disse områder, så er der en sandsynlighed for, at lækagen ligger i en privat installation. 
If increased water consumption is identified in a pipe supplying one of these areas, then it is likely that the leakage stems from a private installation.
For at undgå at sætte mandskab på opgaven som det første, så benytter Vandcenter Djurs sig af et system, der sender SMS'er ud til områdets beboere. 
To avoid sending out a crew immediately, Vandcenter Djurs uses a system that sends a text to residents in the area.
I beskeden opfordres kunderne til at melde tilbage, hvis deres vandmålere bevæger sig, når de ikke har et forbrug . 
The text message encourages consumers to report back if their water meters are moving despite no water being consumed.
SMS-systemet er dermed både en besparelse for vandcentret og en service over for den private forbruger, der bliver opmærksom på lækagen, så den hurtigt kan blive udbedret. 
This system cuts costs for the water utility and is a service to private consumers as they are made aware of a leak and can quickly begin repairs.
Renoveringen af Vandcenter Djurs' ledningsnet følger en langsigtet plan, der er delt op i intervaller af fire år. 
The renovation of Vandcenter Djur's pipeline grid follows a long-term plan divided into four-year intervals.
Planen udløber i 2097 og tager dels udgangspunkt i nettets alder, dels i hvilke materialer det er lavet af. 
The plan expires in 2097 and is based on the age of the grid and on the materials it is made of.
Planen går efter først at udfase støbejernsledningerne og derefter PVC-ledninger. 
The first part of the plan is to phase out iron pipes and then pipes made of PVC.
Typisk bliver der renoveret 4-5 kilometer ledning om året i forsyningsområdet. 
On average, 4-5 kilometres of pipes are renovated each year in the supply area.
Planen er dog ikke statisk. 
However, the plan is not static.
I den sammenhæng er Vandcenter Djurs bruddatabase et vigtigt værktøj. 
The Vandcenter Djurs rupture database is an important tool in this context.
Alle brud er er anført og kategoriseret her og kan vise, hvilke ledningsstrækninger der er gode og mindre gode. 
All ruptures are registered and categorised and the system can identify good and poorer sections of the pipeline.
Hvis data viser, at der har været flere lækager på den samme strækning over en kort periode, så bliver denne ledning prioriteret, selvom den i følge planen først stod til at blive renoveret længere ude i fremtiden. 
If data shows several leaks within the same section over a short period of time, then that pipeline will become a priority, even if, according to the plan, it is not schedule to be renovated until much later.
Renoveringsplanen bliver således opdateret en gang om året på baggrund af fundne hændelser i bruddatabasen. 
The renovation plan is therefore updated once a year on the basis of the incidents identified in the rupture database.
Hvor langt skal man ned? 
What is the end goal?
Vandcenter Djurs' bestyrelse har en klar holdning om, at man vil være en ansvarlig forsyningsvirksomhed, og at rent drikkevand er en ressource, som skal beskyttes gennem en effektiv drift. 
The board at Vandcenter Djurs have a clearly stated aim to be a responsible utility supply company and they believe that clean drinking water is a resource that must be protected by efficient operation.
Forord til serien 
Introduction to the serie
Der er behov for grundige og fagligt velfunderede metoder til livscyklusvurderinger. 
There is a need for thorough and scientific wellfounded methods for life cycle assessment.
Disse rapporter er ligeledes planlagt udgivet af Miljøstyrelsen. 
The guidelines and the technical reports are presented in the overview figure below.
Følgende forskningsinstitutioner og konsulent firmaer har været aktive i udviklings- og konsensusarbejdet: 
COWI, Consulting Engineers and Planners (Project Management) Institute for Product Development, Technical University of Denmark FORCE Technology
COWI AS (Projekt Leder) 
The Danish Technological Institute
Institut for Produkt Udvikling, Danmarks Tekniske Universitet FORCE Technology 
The Danish Building Research Institute DHI - Water and Environment
Arbejdet bag denne vejledning er dokumenteret i rapporten “Technical background for spatial differentiation in life cycle impact assessment” af José Potting and Michael Hauschild (eds., 
The work behind this Guideline is documented in the report "Technical background for spatial differentiation in life cycle impact assessment" by José Potting and Michael Hauschild (eds.,
Ud over de påvirkningskategorier der omfattes af vejledningen, dokumenterer den tekniske rapport også udviklingen af en metode til vurdering af støj i LCA. 
In addition to the impact categories covered by the Guideline, the Technical Report also documents the development of a framework for life cycle impact assessment of noise.
Vejledningen er skrevet af Michael Hauschild og José Potting, men arbejdet bag anbefalingerne er udført af følgende forskere: 
The Guideline was written by Michael Hauschild and José Potting but the work behind the recommendations has been performed by the following research teams:
Wolfgang Schöpp (IIASA, International Institute for Applied Systems Analysis, Laxenburg, Austria) 
Kornelis Blok (University of Utrecht, Department of Science, Technology and Society, the Netherlands)
UMIP2003 faktorerne findes i en ikke-stedafhængig og en stedafhængig form. 
The EDIP2003 factors thus include the modelling of the dispersion of the substance and the subsequent exposure increase.
I den stedafhængige form af UMIP2003 varierer karakteriseringsfaktorerne for det enkelte stof fra land til land som følge af forskellene på de stedlige forhold, der påvirker eksponeringen. 
In the site-dependent form of EDIP2003, the characterisation factors are spatially resolved at the level of countries allowing the differences in impact from an emission when released in different countries to be a part of characterisation.
For de fleste påvirkningskategorier er den potentielle stedligt bestemte variation meget stor. 
For most of the impact categories, the potential spatially determined variation is very large.
Relevansen af stedlig differentiering afhænger af LCA studiets målsætning. 
The relevance of spatial differentiation depends on the goal of the study.
Der er imidlertid også anvendelser af LCA, hvor det ikke er relevant at lave en stedligt differentieret miljøpåvirkningsvurdering. 
There are, however, applications of LCA, where the information provided through inclusion of spatial differentiation >may not be relevant to the goal of the study.
Dette kan være tilfældet for udarbejdelse af miljøvaredeklarationer og miljømærkekriterier. 
This can be the case for preparation of environmental product declarations and ecolabel criteria.
Vejledningen anbefaler, at UMIP2003 karakteriseringsmetoden anvendes som et alternativ til UMIP97 når der skal laves ikke-stedafhængig karakterisering (dvs. uden skelen til stedlige forhold). 
The Guideline recommends that the EDIP2003 characterisation methodology be used as an alternative to EDIP97 for performing site-generic characterisation (i.e. disregarding spatial information).
For de ikke-globale påvirkningskategorier er den miljømæssige relevans af UMIP2003 påvirkningspotentialerne således højere, og det er muligt at kvantificere, og om ønsket reducere, den stedlige variation, der ligger skjult i brugen af de ikke-stedafhængige faktorer. 
For the non-global impact categories, the environmental relevance of the site-generic EDIP2003 impact potentials is higher, and they provide the option to quantify and reduce the spatial variation not taken into account.
Yderligere anbefaler vejledningen, at UMIP2003 faktorerne kan anvendes til at identificere de væsentligste kilder til stedlig variation for de ikke-globale påvirkningskategorier og til at reducere denne variation til det ønskede niveau i overensstemmelse med det definerede mål for studiet. 
Further, the Guideline recommends that the EDIP2003 site-dependent factors can be used to identify the main sources of spatially determined variation for the non-global impact categories and to reduce the variation to the desired level according to the goal of the study.
UMIP97 kan naturligvis fortsat anvendes hvis resultaterne af en ny LCA skal kunne sammenlignes med tidligere resultater, hvor UMIP97 metoden og dens faktorer er anvendt. 
EDIP97 can of course still be used if a new LCA should be compared with prior results based on EDIP97 methodology and factors.
1.6 Eksempel på brugen af UMIP2003 
1.6 Example on the use of EDIP2003
Allerede under gennemførelsen af UMIP programmet (1991-96) blev det klart at udeladelsen af information om lokale stedlige forhold fra karakteriseringen i livscyklusvurderinger i visse tilfælde førte til åbenlyst forkerte resultater. 
It was realised already during the EDIP programme (1991-96) that the exclusion of spatial information from the characterisation in life cycle assessment sometimes leads to obviously erroneous results.
Derfor blev UMIP97 metoden og det tilhørende PC værktøj (beta version 1998) forberedt til at tage hensyn til stedlig differentiering i karakteriseringen, men konceptet blev ikke gjort operationelt på daværende tidspunkt. 
Therefore, the EDIP97 methodology and the accompanying PC tool (beta version 1998) were prepared to take into account spatial differentiation in characterisation, but the concept was not made operational by then.
Eventuel viden om lokale eller regionale stedlige forhold blev hovedsagelig anvendt i vurderingen af resultaterne som grundlag for identificering af klart misvisende resultater som kunne påvirke beslutningen som skulle baseres på LCA'en. 
Spatial information was mainly used in the valuation as a basis for identifying obviously false results that could influence the decision to be based on the LCA.
Formålet med nærværende vejledning er at give en operationel præsentation af anbefalingerne fra dette projekt. 
The purpose of this Guideline is to give an operational presentation of the recommendations following from this project.
Den nye metode, der præsenteres her, kaldes UMIP2003. 
The new methodology is called EDIP2003.
Den præsenteres som et alternativ til UMIP97 metodikken, som blev præsenteret i Wenzel et al., 1996 og Hauschild, 1996 og senere opdateret i Wenzel et al., 1997 og Hauschild og Wenzel, 1998a. 
It is presented as an alternative to the EDIP97 methodology as originally presented in Wenzel et al., 1996 and Hauschild, 1996 and later updated in Wenzel et al., 1997 and Hauschild and Wenzel, 1998a.
Den væsentligste nyskabelse i UMIP2003, sammenlignet med UMIP97 metodikken, ligger i det konsekvente forsøg på at indbefatte eksponering i karakteriseringsmodellen for de væsentligste ikke-globale påvirkningskategorier. 
The main innovation of the EDIP2003, compared to the EDIP97 methodology, lies in the consistent attempt to include exposure in the characterisation modelling of the main non-global impact categories.
Dette er opnået ved at inkludere en større del af årsagskæden og gennem introduktion af stedlig differentiering med hensyn til emissionen og det modtagende miljø. 
This is accomplished through inclusion of a larger part of the causality chain and through introduction of spatial differentiation regarding the emission and the receiving environment.
UMIP2003 kan benyttes såvel med som uden stedlig differentiering. 
EDIP2003 can be used both with and without spatial differentiation.
I begge tilfælde giver medtagelsen af en større del af årsagskæden bagved påvirkningskategorien de udregnede UMIP2003 påvirkningsspotentialer en større miljømæssig relevans og gør dem lettere at oversætte til skadevirkninger på de miljømæssige værdier som LCA'en udføres for at beskytte. 
In both cases, the inclusion of a larger part of the causality chain gives the EDIP2003 impact potentials a higher environmental relevance and makes them easier to interpret in terms of damage to the protection areas of the LCA.
Det er projektgruppens håb, at UMIP2003 metodikken opnår en naturlig position som et alternativ til UMIP97 metoden for livscyklusvurdering, og i takt med at brugerne bliver fortrolige med de fordele som den tilbyder, udskifter UMIP97 metodikken med den. 
It is the hope of the project group that the EDIP2003 methodology will find a natural position as an alternative to the EDIP97 method for life cycle impact assessment and in time, when the users get acquainted with the advantages that it offers, replace the EDIP97.
Foruden at forøge den miljømæssige relevans af resultaterne, er det vores vurdering at den nye metode i betragtelig grad forbedrer forståelsen af den stedbestemte variation, som ligger bag vurderingen af miljøpåvirkninger i LCA, uden at det kræver væsentlig mere tid eller mange flere ressourcer. 
Apart from increasing the environmental relevance of the results, it is our judgement that the new method considerably improves our understanding of the spatially determined variation, which underlies the assessment of environmental impacts in LCA, without requiring much additional time and resources.
Vejledning til læseren 
Guidance to the reader
I dette kapitel introduceres UMIP2003 metodikken for vurdering af miljøpåvirkninger i livscyklus og de væsentligste forskelle i forhold til UMIP97 metodikken bliver identificeret og diskuteret. 
In this chapter, the EDIP2003 methodology for life cycle impact assessment is introduced and the main differences to the EDIP97 methodology are identified and discussed.
Først præsenteres i kort form i afsnit 1.1 vejledningens anbefalinger omkring den fremtidige brug af UMIP2003 og UMIP97. 
First, in Section 1.1, the Guideline's recommendations on the future use of EDIP2003 and EDIP97 are presented in short form.
Resten af kapitlet beskriver baggrunden for UMIP2003 metodikken og anbefalingerne. 
The rest of the chapter gives the background for the EDIP2003 methodology and the recommendations.
Afsnit 1.2 introducerer de generelle principper i vurdering af miljøpåvirkninger i livscyklus (Life Cycle Impatct Asssement) som beskrevet i ISO standard 14042. 
Section 1.2 introduces the general principles of life cycle impact assessment (LCIA) given in the ISO standard 14042.
Dette følges i afsnit 1.3 af en status for inddragelsen af stedlig differentiering i karakteriseringsmodellering og normalisering i dag. 
This is followed by a status on the inclusion of spatial differentiation in current characterisation and normalisation of LCA in Section 1.3.
Her diskuteres kort mulighederne for at inkludere stedafhængig information i LCIA. 
Here, a brief discussion is given of the possibility to include spatial information in LCIA.
Anvendelsen af UMIP2003 metodikken illustreres gennem hele vejledningen med et eksempel, som introduceres i afsnit 1.6 hvor en opgørelse præsenteres. 
The application of the EDIP2003 methodology is illustrated throughout the Guideline by an example that is introduced at the end of the introductory chapter in Section 1.6 where an inventory is presented.
For hver enkelt påvirkningskategorier demonstreres anvendelsen af UMIP2003 faktorerne på denne opgørelse i de følgende kapitler, og i kapitel 10 i slutningen af vejledningen samles alle resultaterne og der konkluderes på eksemplet. 
For each of the impact categories in the following chapters, the use of the EDIP2003 factors is demonstrated on this inventory, and in Chapter 10 at the end of the Guideline all the results are gathered and the example concluded.
Resten af vejledningen er helliget beskrivelsen af hvorledes UMIP2003 metodikken håndterer de miljøpåvirkningskategorier, som aktuelt kan håndteres inden for UMIP metodikken. 
The rest of the Guideline is devoted to the description of how the EDIP2003 methodology handles the environmental impact categories currently made operational within the EDIP methodology.
Hver påvirkningskategori har sit eget kapitel, som præsenterer en procedure for anvendelsen af metodikken sammen med de relevante faktorer for karakterisering og normalisering og vejledning i fortolkning af resultaterne. 
Each impact category has its own chapter presenting a procedure for the application of the methodology together with the relevant factors for characterisation and normalisation and guidance for interpretation of the results.
Det er vejledningens formål at give en operationel præsentation af UMIP2003 metodikken for brugere af livscyklusvurdering. 
It is the purpose of the Guideline to give an operational presentation of the EDIP2003 methodology for the potential user.
Læsere, som ønsker en mere detaljeret diskussion af baggrunden for det nye metodegrundlag henvises til dokumentationen, som er givet i baggrundsrapporten (Potting and Hauschild, 2005). 
The reader looking for a more detailed discussion of the reasoning behind the new methodology is referred to the documentation given in the background report (Potting and Hauschild, 2005).
1.1 Vejledning i brug af UMIP97 og UMIP2003. 
1.1 Guidance on the use of EDIP97 and EDIP2003
Den ikke-stedafhængige form inddrager ikke stedlig variation. 
The site-generic form does not take spatial variation into account.
Heri ligner den UMIP97, der er ikke-stedafhængig af natur, og den ikke-stedafhængige form af UMIP2003 kan erstatte UMIP97 i alle sammenhænge. 
EDIP97 is site-generic by nature, and the site-generic form of EDIP2003 can replace EDIP97 for all applications.
For de ikke-globale påvirkningskategorier giver UMIP2003 muligheden for at kvantificere og reducere den stedlige variation som hidrører fra forskellene i den region, hvor emissionerne finder sted. 
On the other hand, the impact profiles of earlier studies can be replaced by EDIP2003 impact profiles by simply applying the new characterisation and normalisation factors to the old inventory.
For de globale miljøpåvirkningskategorier drivhuseffekt og stratosfærisk ozondannelse, medfører UMIP2003 også en opdatering af karakteriseringsfaktorerne fra UMIP97. 
For the global impact categories global warming and stratospheric ozone formation, the EDIP2003 also involves an update of the characterisation factors from EDIP97.
For nye studier, bør den ikke-stedafhængige form af UMIP2003 foretrækkes på grund af den større miljømæssige relevans af dens påvirkningspotentialer, og fordi den giver mulighederne for at kvantificere den stedlige variation. 
For new studies, the site-generic form of EDIP2003 should be preferred due to the higher environmental relevance of its impact potentials, and because it offers the possibility of quantifying spatial variation.
For de ikke-globale miljøpåvirkningskategorier kan regionale forskelle mellem kildernes og miljøets karakteristika have stærk indflydelse på miljøpåvirkningen fra en emission. 
For the non-global impact categories, regional differences in source and receptor characteristics may strongly influence the impact from an emission.
Den samme emitterede mængde af et stof kan således forårsage vidt forskellige påvirkninger afhængigt af hvor emissionen finder sted. 
The same emitted amount of a substance may thus cause quite different impacts depending on where the emission is released.
Denne ikke-stedafhængige form af UMIP2003 metodikken kan give en ide om størrelsen af denne stedligt betingede variation. 
This spatially determined variation can be quantified using the site-generic form of the EDIP2003 methodology.
Den stedafhængige form af UMIP2003 giver mulighed for at begrænse variationen: 
The site-dependent form of EDIP2003 allows reducing this variation:
I de tilfælde, hvor det er i overensstemmelse med formålet med LCA'en, kan UMIP2003 metodikken anvendes i sin stedafhængige form til identifikation af de væsentligste kilder til stedbestemt variation og til at begrænse variationen til det ønskede niveau. 
Where relevant to the goal of the LCA, the EDIP2003 methodology can be used in its site-dependent form to identify the main sources of spatially determined variation for the non-global impact categories and to reduce the variation to the desired level.
For påvirkningskategorierne forsuring, fotokemisk ozondannelse og terrestrisk eutrofiering kan de stedafhængige UMIP2003 faktorer anvendes direkte til karakterisering. 
For the impact categories acidification, photochemical ozone formation and terrestrial eutrophication, the site-dependent EDIP2003 factors can be used directly for characterisation.
Indtil metodikken er blevet implementeret i et PC-værktøj er den mest operationelle måde at udføre stedafhængigg karakterisering på ved at: 
Until the methodology has been implemented in a PC tool, the most operational way of performing spatial characterisation will be
først anvende UMIP2003 ikke-stedafhængige karakteriseringsfaktorer og dernæst 
first to apply the EDIP2003 site-generic characterisation factors and then
For påvirkningskategorierne human toksicitet, øko-toksicitet og akvatisk eutrofiering kan den udviklede stedlige karakterisering anvendes som en del af en følsomhedsanalyse for at undersøge betydningen af den stedlige variation i eksponeringen, som ignoreres når ikke-stedafhængig karakterisering anvendes. 
For the impact categories human toxicity, ecotoxicity and aquatic eutrophication the developed spatial characterisation can be applied as part of a sensitivity analysis to examine the spatial variation in exposure that is disregarded when site-generic characterisation is used.
Den praktiske anvendelse af stedafhængig karakterisering er beskrevet i generelle træk i afsnit 1.4 og mere detaljeret beskrevet for hver af de ikkeglobale påvirkningskategorier i de respektive kapitler i resten af denne vejledning. 
The practical application of spatial characterisation is outlined in Section 1.4 and described for each of the non-global impact categories in the respective chapters throughout the rest of this Guideline.
Valget af at anvende stedlig differentiering i LCIA skal træffes på baggrund af formålet med studiet. 
The choice of whether or not to apply spatial differentiation in the LCIA must be made according to the goal of the study.
I mange anvendelser af LCA er det i tråd med formålet at miljøvurderingen skal give den bedste forudsigelse af miljøpåvirkningen hidrørende fra emissioner fra produktsystemet, og her er det relevant at begrænse den stedbestemte variation på resultaterne. 
For many applications of LCA, it is in line with the goal of the study that the impact assessment should give the best prediction of the environmental impacts that are caused by the emissions from the product system through reduction of the spatially determined variation.
Der er imidlertid anvendelser af LCA, hvor informationen om stedafhængige variationer i miljøpåvirkningen fra en emission ikke er relevant i forhold til formålet med studiet. 
There are, however, applications of LCA, where the information provided through inclusion of spatial differentiation may not be relevant to the goal of the study.
Dette kan være tilfældet ved udarbejdelse af miljøvaredeklarationer. 
This can be the case for preparation of environmental product declarations and ecolabel criteria.
Her kan målet være at vejlede forbrugeren til at købe produkter fra virksomheder der seriøst arbejder for at begrænse emissioner gennem et produkts levetid. 
Here, the goal may be to guide consumers to buy products from companies that seriously work on emission reductions over the product's life cycle.
Tilsvarende overvejelser kan gøres for anvendelsen af LCA i udvikling af miljø-mærke kriterier, hvor skelnen i henhold til lokaliteten af virksomheden kan ses som en skjult handelshindring. 
Similar considerations can be made for the application of LCA for development of ecolabel criteria where distinction according to the location of the company may be seen as a hidden tradebarrier.
I sådanne anvendelser skal man bruge UMIP2003 i sin ikke-stedafhængige form, eller alternativt UMIP97. 
For such applications, EDIP2003 in its site-generic form or alternatively EDIP97 should be used.