natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Resultaterne af analysen fremgår af Tabel 6.2. 
The analysis results appear from Table 6.2.
Tabel 6.2 Koncentration af flygtige stoffer i headspace ved 80 C i µg Kemisk betegnelse 
Table 6.2 Concentration of volatile substances in headspace at 80 C in µg Chemical substance
N-nitroso-dipropylamin 
N-nitroso-piperidine
Afgivelse i mg/kg (%RSD) 
Content mg/kg (%RSD)
N-nitroso-dimethylamin 
N-nitroso-dimethylamine
N-nitroso-dipropylamin 
N-nitroso-dipropylamine
N-nitroso-dibutylamin 
N-nitroso-dibutylamine
N-nitroso-pyrrolidin 
N-nitroso-pyrrolidine
N-nitroso-morpholin 
N-nitroso-morpholine
N-nitroso-piperidin 
N-nitroso-piperidine
N-nitroso-diphenylamin 
N-nitroso-diphenylamine
Fuldstændig karakterisering umuliggjort pga. sammenfaldende toppe i TIC af ekstraktet. 
Complete characterisation impossible due to coinciding peaks in TIC of the extract.
Tabel 7.3 Afgivelse af udvalgte nitrosaminer - Ballon nr. 6 CAS-nr. 
Table 7.3 Migration of selected nitrosamines - Balloon no. 6 CAS-no.
Fuldstændig karakterisering umuliggjort pga. sammenfaldende 
Complete characterisation impossible due to coinciding
toppe i TIC af ekstraktet. 
peaks in TIC of extract.
Dobbeltbestemmelser afviger mere end 25 %. 
Double determination differs more than 25%.
Tabel 7.4 Afgivelse af udvalgte nitroserbare forbindelser - ballon nr. 6 CAS-nr. 
Table 7.4 Migration of selected nitrosatable compounds - balloon no. 6 CAS-no.
Fuldstændig karakterisering umuliggjort pga. 
Complete characterisation impossible due to coinciding
Tabel 7.6 Afgivelse af udvalgte nitroserbare forbindelser - ballon nr. 16. 
Table 7.6 Migration of selected nitrosatable compounds - balloon no. 16.
Fuldstændig karakterisering umuliggjort pga. sammenfaldende toppe i TIC af ekstraktet. 
Complete characterisation impossible due to coinciding peaks in TIC of extract.
Tabel 7.7 Afgivelse af udvalgte nitrosaminer - Ballon nr. 20 CAS-nr. 
Table 7.7 Migration of selected nitrosamines - Balloon no. 20 CAS-nr.
Tabel 7.8 Afgivelse af udvalgte nitroserbare forbindelser - ballon nr. 20 CAS-nr. 
Table 7.8 Migration of selected nitrosatable compounds - balloon no. 20 CAS-nr.
Ikke uventet er det N-nitrosodibutylamin og N-nitrosodimethylamin der er de nitrosamintyper, der optræder, og de nitroserbare stoffer er ligeledes domineret af dibutylamin og dimethylamin. 
Not unexpectedly N-nitrosodibutylamine and N-nitrosodimethylamine are the present nitrosamine types and the nitrosatable substances are likewise dominated by dibutylamine and dimethylamine.
Sammenligner man resultaterne med de krav, der gælder for sutter og nipler til sutteflasker, må det konstateres, at ballonerne overskrider disse krav betydeligt. 
A comparison of the results with the regulations on soothers and bottle teats shows that the balloons are violating these requirements significantly.
Omregnet til µg/kg for den totale afgivelse af nitrosaminer og nitroserbare stoffer fås således de i tabellen angivne sumtal for indhold i de fire udvalgte balloner: 
Conversion of the total migration of nitrosamines and nitrosatable substances to µg/kg gives the grand totals stated in the table.
Det fremgår af Tabel 7.9, at ballon nr. 20 med hensyn til nitrosaminer lever op til kravene for sutter og nipler til sutteflasker. 
Table 7.9 shows that balloon no. 20 as to the nitrosamine complies with the requirement to soothers and bottle teats.
Det er muligvis også tilfældet for nr. 6. 
This may also be the case for sample no. 6.
Det ses i chromatogrammet, ved at dibutylamin stadig optræder i chromatogrammet, selvom den er nitroserbar. 
It can be seen that dibutylamine is still present in the chromatogram, although it is nitrosatable.
Det skal anføres, at N-nitroso-diphenylamin, som er konstateret i ballon nr. 6, anvendes som retarder ved vulkanisering af gummi (sænker reaktionshastigheden), men at den næppe bruges ved fremstilling af gummiprodukter i Europa på grund af stoffets sundhedsmæssige problematiske egenskaber(sundhedsskadelig Xn R22, R43, R51/53, S24, S36, S60, S61). 
It should be mentioned that N-nitroso-diphenylamine, which has been detected in balloon no. 6, is used as retarder by vulcanisation of rubber (reducing the reaction velocity), but it is not likely that it is used by production of rubber products in Europe due to its harmful properties (Xn R22, R43, R51/53, S24, S36, S60, S61).
N-nitroso-piperidin kan stamme fra anvendelsen af piperidin pentamethylen dithiocarbamat som vil fraspalte piperidin ved vulkaniseringstemperaturen. 
N-nitroso-piperidine may originate from the use of piperidine pentamethylene dithiocarbamate which will liberate piperidine at the vulcanisation temperature.
8 Analyse for biotilgængelige tungmetaller 
8 Analysis for bioavailable heavy metals
Resultaterne af analyse af de tre ballontyper, der var udvalgt til bestemmelse af afgivelse af tungmetaller efter DS/EN 71-3, fremgår af Tabel 8.1. 
The analysis results of the three balloon types selected for determination of release of heavy metals according to DS/EN 71-3, appear from Table 8.1.
Tabel 8.1 Biotilgængelige tungmetaller efter DS/EN 71-3 Lab. mrk. 
Table 8.1 Bioavailable heavy metal according to DS/EN 71-3 Lab. mark.
Ballon nr. 10 Ballon nr. 16 Ballon nr. 20 
Balloon no. 10 Balloon no. 16 Balloon no. 20
”-” angiver mindre end detektionsgrænsen, som er 1/10 af kravværdien listet i standarden. 
”-” less than the detection limit, which is 1/10 of the requirement value in the standard
Ni er ikke omfattet af standarden, men blev medtaget i undersøgelsen. 
Ni is not comprised by the standard but is included in the analysis.
Som det fremgår af Tabel 8.1, er der ikke fundet biotilgængeligt tungmetal i de undersøgte balloner, hvilket må tolkes sådan, at der ikke har været anvendt tungmetalholdige acceleratorer (eksempelvis nikkel dithiocarbamatsalte) eller farvestoffer ved fremstillingen af ballonerne. 
As can be seen from Table 8.1, bio available heavy metals have not been detected in the analysed balloons, which means that no heavy metal-based accelerators (e.g. nickel dithiocarbamate salts) nor colorants have been used in the manufacture of the balloons.
For 20 forskellige typer balloner indkøbt i detailleddet viste det sig, at flere af ballonerne ikke var mærket korrekt. 
It was established that several of the 20 different types of balloons purchased at retailers did not comply with the requirements to labelling.
Der var således eksempler på, at ballonerne bar CE-mærkning, selvom kravene i EN 71 ”Safety of Toys” til mærkning og advarsel om brug til mindre børn ikke var overholdt. 
Some of the examples had a CE-label, although the requirements to the labelling according to EN 71 ”Safety of Toys” was not complied with.
Tre forskellige typer balloner i farverne gul, rød og orange, der blev analyseret for afgivelse af tungmetaller efter EN 71-3, viste ikke afgivelse af målelige mængder til kontaktvæsken ved en detektionsgrænse ti gange lavere end kravsværdierne. 
Three different balloon types in the colours yellow, red, or orange, which were analysed for release of heavy metals according to EN 71-3, did not liberate measurable amounts to the contact liquid at a detection limit which was ten times lower than the requirement values.
Analyser for afgivelse af nitrosaminer og nitroserbare stoffer bestemt efter EN 12868 i fire udvalgte typer af balloner viste, at ingen af ballonerne kunne leve op til grænseværdikravene, der er gældende for sutter og nipler til sutteflasker. 
Analyses for content of nitrosamines and nitrosatable chemical substances according to EN 12868 showed that none of the balloon samples were complying with the requirement to limit values for soothers and bottle teats.
Alle øvrige var over grænsen. 
All others did not meet the requirements.
Den ballontype, som overholdt begge krav, var ifølge emballagen kvalitetstestet af TÜV. 
The balloon type which complied with both requirements was according to the packaging certified by TÜV.
I sammenfatning og konklusion er der en mere detaljeret redegørelse for undersøgelsens resultat. 
The chapter ”Summary and Conclusion” documents the analysis results in more detail.
De bruges som input i produktion og forbrug. 
It is necessary to utilise the resources of nature.
Ressourcerne danner grundlag for øget velfærd. 
They are used as production and consumption input.
Et langsigtet pejlemærke er at øge ressourceeffektiviteten markant inden for en generations tid. 
A long-term aim is to increase resource efficiency significantly during the course of one generation.
Vi skal specielt begrænse forbruget af naturressourcer, som er knappe, særligt følsomme eller særligt forurenende, når de anvendes. 
First of all, we must limit the use of natural resources that are particularly scarce or vulnerable or particularly harmful to the environment when exploited.
I det videre arbejde er der behov for yderligere at konkretisere indsatsen på ressourceområdet. 
There is a need for further specification of initiatives concerning the use of resources in the future.
Forbrug af naturens ressourcer påvirker miljøet. 
The use of natural resources affects the environment.
Prioritering og forsvarlig brug af naturens ressourcer er nødvendig. 
It is imperative to give high priority to natural resources and to use them prudently.
Forbruget skal i højere grad baseres på fornybare ressourcer og genanvendelige materialer. 
Consumption must increasingly be based on renewable resources and recyclable materials.
Men de fornybare ressourcer må ikke anvendes hurtigere, end de kan gendannes. 
But renewable resources must be used at a pace that allows for regeneration.
Brug af ikke-fornybare ressourcer skal ske under hensyn til den samlede beholdning og muligheder for at erstatte ressourcen med andre materialer. 
The use of non-renewable resources must take into account total volumes and possibilities of replacing the resources with other materials.
Naturens ressourcer indgår i mange aktiviteter i samfundet. 
Natural resources are utilised for many activities in society.
Energi anvendes blandt andet i industrien og husholdninger til transport og opvarmning. 
Energy is used in industry and households, for transport and heating.
Råstoffer anvendes til at fremstille produkter. 
Raw materials are used to manufacture products.
Jord er en naturressource, som anvendes til at bygge huse og veje på, dyrke afgrøder på og drive skovbrug. 
Soil is a natural resource on which houses and roads are built and crops and forests grown.
Vand er ligeledes en ressource, som anvendes til både mennesker og dyr, enten som drikkevand, input i produktionen eller som levested for eksempelvis fisk, dyr og planter. 
Water is also a resource used for people and animals as drinking water, production input or as habitat for fish, animals, plants, etc. The sea also represents a great food resource.
Mange virksomheder har indført miljøstyring, renere teknologi og arbejde med renere produkter, som samlet har ført til lavere ressourceforbrug og miljøbelastning. 
Because of measures taken in the chemicals field, more substances harmful to the environment will be removed from waste in the future.
Indsatsen på kemikalieområdet betyder, at flere miljøbelastende stoffer fremover fjernes fra affaldet. 
Finally, water consumption has dropped considerably over the last decade.
Endelig er det lykkedes at nedbringe vandforbruget betydeligt gennem de seneste ti år. 
But more drastic steps are needed to ensure sustainable use of natural resources.
Virksomheden er internationalt førende inden for sit felt. 
The most acute needs must therefore be given priority.
Virksomhedens miljøstyring omfatter kortlægning og sortering af affald og skrot for at genbruge og genanvende så meget som muligt. 
And raw materials must be extracted in a careful manner to allow subsequent use of the area for other purposes.
Mængden af skrot er reduceret. 
The company is an international market leader.
Ressourceforbruget i byggesektoren spiller en central rolle for samfundets samlede forbrug af ressourcer og miljøbelastning. 
Resource consumption in the construction sector is vital to society's total resource consumption and environmental impact.
Energiforbrug til byggeri og drift af bygninger udgør halvdelen af Danmarks energiforbrug, mens materialeforbrug ved byggeri og anlæg udgør hovedparten af forbruget af danske råstoffer. 
Construction and operation of buildings account for half of Denmark's energy consumption, while consumption of construction materials constitutes the major part of raw materials consumption in Denmark.
Byggeri og anlæg producerer store affaldsmængder, men til gengæld bliver langt det meste genanvendt. 
Construction generates large amounts of waste, but the greater part is recycled.
Genanvendelsen var i 1999 oppe på 90 procent. 
In 1999, the recycling share amounted to 90 per cent.
Vi skal alle medvirke til, at der ikke produceres mere affald end højst nødvendigt og til at genbruget øges. 
However, waste amounts from a number of sectors continue to grow, and measures must be taken to reduce them.
Ikke alle materialer er lige velkomne i affaldet, og indsatsen må i første omgang rettes mod de materialer, der giver anledning til mest miljøbelastning eller til det største ressourceforbrug. 
Not all materials are equally popular ingredients in waste and, first of all, measures must be targeted at materials containing substances that have the most serious environmental impact.
Affald, som vi ikke kan undgå, skal så vidt muligt genanvendes, så ressourcerne bliver i kredsløbet. 
Unavoidable waste must be recycled to the greatest possible extent to retain resources in the cycle.
Danmark har en lang tradition for at genanvende en stor del af affaldet. 
Denmark has a long tradition of recycling a large part of all waste.
Men vi skal blive endnu bedre. 
But we must do even better.
Der vil være behov for udvikling af ny behandlingsteknologi, der sikrer en effektiv udnyttelse af ressourcerne samtidig med, at problemerne med de miljøbelastende stoffer elimineres. 
New treatment technologies will be needed to ensure the efficient utilisation of resources and the elimination of problems of environmental impact.
Dog er det vigtigt, at der ved valg af behandlingsform sker en afvejning af de miljø-, energi og ressourcemæssige samt økonomiske forhold. 
However, when we decide on the form of treatment, we must balance environmental, energy and resource conditions against economic conditions.
Forbruget af ressourcer skal nedbringes. 
Resource consumption must be reduced.
I dag sigter dansk miljøpolitik i vid udstrækning på at fremme et forsvarligt brug af ressourcer. 
Today, Danish environmental policy aims primarily at promoting a balanced use of resources.
I den fremtidige indsats vil der blandt andet blive fokuseret på at finde data og udvikle metoder til at vurdere produkters og materialers samlede ressourcetræk og miljøbelastning. 
In the future, measures must focus on finding data and developing methods to assess the overall resource consumption and environmental impact of products and materials, including hidden material flows.
Regeringen vil undersøge, om målene om ressourceeffektivitet og affaldsforebyggelse mest effektivt nås gennem en mere målrettet anvendelse af markedsbaserede virkemidler. 
If we do not succeed in considerably reducing resource consumption, we may have to introduce taxes on raw materials and other materials.
Ny teknologi vil uden tvivl komme til at spille en vigtig rolle i udvikling af renere produkter. 
Consumers must have sufficient and relevant information on the impact of products and goods on the environment.
Det skal være nemt og attraktivt for forbrugerne at vælge miljørigtigt og ressourcebevidst. 
But individual citizens must also commit themselves to environment friendly consumer patterns and lifestyles.
Forbrugere skal have tilstrækkelig og relevant oplysning om produkters og varers påvirkning af miljøet. 
Instruments may include eco-labels and energy labels and environmental declarations of contents.
Produktion, markedsføring og forbrug af miljøvenlige og mindre ressourcekrævende produkter og tjenesteydelser vil være prioriteret i strategien. 
Production, marketing and consumption of environment-friendly and less resource intensive products and services are key priorities of this strategy.
Ved at genanvende affaldet sparer vi på jomfruelige ressourcer. 
By recycling waste we save virgin resources.
En bæredygtig råstofanvendelse i Danmark skal realiseres ved at udvikle ny teknologi, øge koordinering af råstofindvinding og ved at øge viden om de samlede resterende råstofreserver. 
In Denmark, sustainable use of raw materials must be achieved by developing new technologies, increased coordination of the extraction of raw materials, and increased knowledge concerning total remaining raw material reserves.
Genanvendelse og brug af erstatningsmaterialer for ikkefornybare råstoffer skal fortsat prioriteres. 
Recycling and use of substitution materials for nonrenewable raw materials remain key priorities.
Ved produktion af olie og gas skal der tages mest mulig hensyn til sundhed, miljø samt dyre- og plantelivet. 
Oil and gas production must take maximum account of health, the environment, and flora and fauna.
Dette skal, i samarbejde med landene omkring Nordsøen, sikres ved målrettet styring af de stoffer, der udledes til havet. 
This should be achieved in collaboration with North Sea countries through targeted management of substances discharged to the sea.
Det gælder både udledning lokalt til havmiljøet samt den grænseoverskridende forurening gennem luften eller via fødekæden. 
This applies not only to local discharge to the marine environment, but also to transboundary pollution through the air or via the food chain.
I indsatsen for at erstatte de knappe olie- og gasressourcer satser regeringen blandt andet på at udvikle vedvarende energikilder. 
In its effort to substitute scarce oil and gas resources, the Government aims at developing renewable energy resources, etc.
En øget konkurrence om det sparsomme danske areal stiller store krav til planlægningen. 
Increased competition for the scarce Danish land resources makes heavy demands on planning.
Forskellige hensyn skal kombineres for at mindske konflikterne mellem forskellige ønsker til at anvende det samme stykke jord. 
Various considerations must be combined to minimise conflicts between different uses of the same piece of land.
Uden for byerne skal flersidig anvendelse af arealerne fremmes. 
Outside urban areas, diversified land use must be promoted.
Kortlægning samt sundhedsmæssig vurdering af kemiske stoffer i skoletasker, legetasker, penalhuse og viskelædere 
Survey as well as health assessment of chemical substances in school bags, toy bags, pencil cases and erasers
Der er indkøbt 26 forskellige stykker viskelædere, og udvalgt de mest anvendte skoletasker samt et tilfældigt udvalg af legetasker og penalhuse. 
26 different pieces of erasers are bought and the most frequently bought school bags and a random choice of toy bags and pencil cases are selected.
9 ud af 26 af viskelæderne er lavet af PVC med ftalater som blødgører, og skoletasker og legetasker er primært fremstillet af polyestertekstil med plastdele af PVC med ftalater. 
9 out of 26 erasers are made of PVC with phthalate as plasticizer and school bags and toy bags are primarily made of polyester textile with plastic parts of PVC with phthalate.
Der er i alt fire produkter, der overskrider anvendelsesbegrænsningerne for bly og cadmium. 
In total, four products exceed the application limitations for lead and cadmium.
Tre viskelædere har et indhold af DEHP som blødgører. 
Three erasers have a content of DEHP as plasticizer.
Tilsvarende kan det udgøre en sundhedsmæssig risiko dagligt at sutte eller tygge på et viskelæder med indhold af DEHP over en længere periode. 
Correspondingly, it may represent a health risk if a child daily sucks on an eraser with a high content of DEHP during a longer period.
Kortlægning og risikovurdering af partikel- og tungmetalemission fra levende lys 
Survey and Risk Assessment of Particle and Heavy Metal Emissions from Candles
Mange danskere tænder dagligt eller næsten dagligt levende lys i deres bolig, hvilket medfører en højere koncentration af partikler i indeklimaet. 
Many Danes lit candles in their homes daily or almost daily, which leads to a higher concentration of particles in the indoor air.
Formålet med denne rapport er at samle mere viden om den partikelemission, der udsendes fra levende lys, og vurdere om der er en sundhedsmæssig risiko forbundet ved ophold i rum med tændte lys. 
The purpose of this report was to gather more knowledge about the particle emission from candles, and to assess whether there is a health risk associated with the indoor use of candles.
Undersøgelsen var inddelt i tre faser: kortlægning og baggrundsviden, analyse af levende lys og sundhedsmæssig vurdering. 
The study was divided into different phases: a survey and review of exiting knowledge, analyses of candles and a health assessment.
Kortlægningen identificerede 129 forskellige stagelys fordelt på 56 forskellige mærker, herfra blev 32 hvide lys udvalgt til de følgende analyser. 
The survey identified 129 different candles for candlesticks from 56 different brands, including 32 different white candles, which were selected for subsequent analyzes.
Derudover blev indhold af bly og nikkel analyseret i voks og væge samt på opsamlede partikler på filtre. 
The content of lead and nickel were also analyzed in the wax and the wick and in particles collected on filters.
Undersøgelsen fandt at levende lys ved optimal forbrænding udleder et højt antal partikler, men med en relativ lille partikelmasse. 
The study found that lit candles, that burn with an optimal combustion, emit a large number of particles but a relatively small particle mass.
De målte niveauer af bly og nikkel i lysene i denne undersøgelse er under EU´s grænseværdier og der ikke opnås sundhedsmæssigt betænkelige eksponeringsniveauer. 
The measured levels of lead and nickel in the candles were below the EU limit values and the obtained exposure levels did not lead to health concerns.
Det tilrådes derfor at vælge lys som brænder med en rolig og ikke-sodende flamme, hvilket reducerer partikelforureningen betydeligt. 
Based on this the advice is to choose candles that burn with a stable and non-sooting flame, as this will reduce particle emission significantly.
Kortlægning og sundhedsmæssig vurdering af produkter til brug ved ømhed og skader efter sport m.m 
Survey and health risk assessment of products for treatment of sports injuries and pains
1.1.1 Formål 1.1.2 Afgrænsning 1.1.3 Metode/fremgangsmåde 1.1.4 Produktudvælgelse 
1.1.1 Purpose 1.1.2 Definition 1.1.3 Method 1.1.4 Product selection
1.3 INDKØBTE PRODUKTER 1.4 FORBRUG 1.5 PRODUKTER 
1.3 PURCHASED PRODUCTS 1.4 CONSUMPTION 1.5 PRODUCTS
1.5.1 Produktoversigt 1.5.2 Udvælgelseskriterier 1.5.3 Valgte produkter 
1.5.1 Product survey 1.5.2 Selection criteria 1.5.3 Selected products
2.1.1 Analysemetode for GC/MS headspace-analyse 2.1.2 Indholdsstoffer 
2.1.1 Method of GC/MS headspace-analysis 2.1.2 Substances
2.2.2 Klassificering mv. for udvalgte stoffer 3 KVANTITATIVE KEMISKE ANALYSER 
2.2.2 Classification etc. for selected substances 3 QUANTITATIVE CHEMICAL ANALYSES
3.1 KVANTITATIV BESTEMMELSE AF FLYGTIGE OG SEMIFLYGTIGE FORBINDELSER (GC/MS SCREENING) 
3.1 QUANTITATIVE DETERMINATION OF VOLATILE AND SEMI VOLATILE COMPOUNDS (GC/MS SCREENING)
3.1.1 Analysemetode for kvantitativ SPME-GC/MS-metode 3.1.2 Resultater i mg/kg for SPME-GC/MS-analysen 
3.1.1 Method for quantitative SPME-GC/MS analysis 3.1.2 Results of SPME-GC/MS-analysis in mg/kg
3.3 PRIORITERING AF STOFFER I PRODUKTER TIL BRUG VED ØMHED OG SKADER 
3.3 PRIORITISATION OF SUBSTANCES IN PRODUCTS FOR TREATMENT OF SPORT INJURIES AND PAIN
4.1 INTRODUKTION 4.2 KLASSIFICERING AF PRODUKTER 
4.1 INTRODUCTION 4.2 CLASSIFICATION OF PRODUCTS
5.1 INTRODUKTION 5.2 METODE 5.3 UDVALGTE STOFFER 
5.1 INTRODUCTION 5.2 METHOD 5.3 SELECTED SUBSTANCES
5.3.1 Kamfer 5.3.2 Dimethyl sulfon 5.3.3 D-Limonen 5.3.4 Methylsalicylat 5.3.5 2-Phenoxyetanol 5.3.6 α-Pinen 5.3.7 Opløsningsmidler 
5.3.1 Camphor 5.3.2 Dimethyl sulphone 5.3.3 d-Limonene 5.3.4 Methyl salicylate 5.3.5 2-Phenoxyethanol 5.3.6 α-Pinene 5.3.7 Solvents