natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nitratdirektivet sætter en grænse for mængden af kvælstof fra husdyrgødning pr. hektar til 170 kg N. Dette element er beskrevet nærmere i afsnit 2.1.1. 
The Nitrates Directive specifies the amount of livestock manure per hectare to 170 kg N. This element is described in further detail in section 2.1.1.
På grund af denne tilpasning af harmonireglerne introduceres der en ny og direkte fosforregulering, som er beskrevet nærmere i afsnit 2.1.3. 
Due to this alignment of the harmony rules, a new direct phosphorus regulation is introduced, which is described in detail in section 2.1.3.
Denne nye målrettede kvælstofregulering vil introducere en begrænsning, efter behov, på den enkelte bedrifts udvaskning af kvælstof i henhold til vandrammedirektivet. 
This new targeted regulation of nitrogen will introduce a restriction, where needed, on the individual farm's leaching of nitrogen pursuant to the Water Framework Directive.
I overensstemmelse med den politiske Aftale om Fødevare- og landbrugspakken fra december 2015 vil den målrettede regulering blive baseret på fire hovedprincipper: 1. 
According to the political agreement on a Food and Agriculture Package of December 2015, the targeted regulation will be based on four main principles: 1.
Adgangen til udvaskning i hvert enkelt kystvandsområde differentieres geografisk for at opfylde kvælstofmålet i de enkelte kystvandområder (i alt 90 kystområder i Danmark). 
The leaching access in each coastal water body is differentiated geographically in order to meet the nitrogen target in each coastal water body (in total 90 coastal water bodies in Denmark).
Ved beregningen af udvaskningsadgangen tages der højde for den gennemsnitlige retention fra rodzonen til kystvandsområdet. 
In the calculation of the leaching access, the average retention from the root zone to the coastal water body is taken into account.
2. For hver bedrift bliver der fastsat en tilladelse for udvaskning til vandmiljøet. 
2. For each farm, a leaching permit to the aquatic environment is appointed.
Tilladelsen beregnes som den maksimale mængde kvælstof, der udvaskes fra rodzonen pr. hektar (kg N pr. hektar). 
The permit is calculated as the maximum nitrogen leaching from the root zone per hectare (kg N per hectare).
Hver bedrift inden for et afstrømningsområde får fastsat den samme udvaskningstilladelse pr. hektar. 
Each farm within a catchment area will be appointed the same leaching permit per hectare.
3. Hver landmand får mulighed for at vælge blandt forskellige tiltag (f.eks. efterafgrøder, bræmmer, reduceret udbringning af kvælstof osv.) til at overholde udvaskningstilladelsen. 
3. Each farmer is given flexibility in the choice of instruments (e.g. catch crops, buffer strips, reduced nitrogen application etc.) in order to comply with the leaching permit.
Antallet af virkemidler, som landmændene kan vælge blandt, forventes at stige op til implementeringen af den målrettede regulering. 
The number of instruments that the farmers can choose from will expectedly be increased up to the implementation of the targeted regulation.
4. Der gives kompensation til landmænd for omkostninger forbundet med overholdelsen af den reducerede udvaskningstilladelse. 
4. Compensation to farmers for costs involved with the compliance of the reduced leaching permit.
Det forventes, at den målrettede regulering vil bidrage til et reduceret kvælstofbidrag i kystvandsområderne. 
It is expected that the targeted regulation will contribute to a reduced nitrogen contribution to the coastal water bodies.
Detaljerne i de specifikke principper og elementer i den målrettede regulering er ved at blive udviklet i øjeblikket. 
The specific principles and elements for the targeted regulation are currently being developed in detail.
1.3 MÅLSÆTNINGER FOR REGULERINGEN AF NÆRINGSSTOFFERNE 
1.3 OBJECTIVES OF REGULATING NUTRIENTS IN AGRICULTURE
I LANDBRUGET MED HENSYN TIL DEN FREMTIDIGE UDVIKLING AF VANDMILJØET 
WITH RESPECT TO THE FUTURE DEVELOPMENT OF THE AQUATIC ENVIRONMENT
Effekten af implementeringen af nitratdirektivet bidrager også til opfyldelsen af målsætningerne i vandrammedirektivet. 
The effect of the implementation of the Nitrates Directive also contribute to fulfillment of the objectives of the Water Framework Directive.
I overensstemmelse med vandområdeplanerne for 2015-2021 vedrørende kystvand er fokus på reduktionen af kvælstofbelastningen, da den primære årsag til den manglende opfyldelse af de miljømæssige målsætninger er en for høj kvælstofbelastning. 
According to the River Basin Management Plans (RBMPs) for 2015-2021 concerning coastal waters, the focus is on reducing the nitrogen loads, as the primary reason for the missing fulfillment of the environmental objectives is a too high nitrogen load.
Den vigtigste menneskeskabte kilde til kvælstofbelastningen i kystvande er kvælstoftabet fra landbrugsarealer. 
The most important anthropogenic source to the nitrogen load to coastal waters is the loss of nitrogen from arable land.
I Danmark er vandløb og åer relativt korte sammenlignet med de større floder i Europa. 
In Denmark, watercourses and streams are relatively short compared to major rivers in Europe.
Det landsdækkende overvågningsprogram og de videnskabelige undersøgelser indikerer, at den økologiske vandkvalitet i danske vandløb og åer ikke er væsentligt påvirket af kvælstof- og fosforudledninger. 
The national monitoring programme and the scientific studies indicate that the ecological water quality in Danish rivers and streams is not affected significantly by emissions of nitrogen and phosphorus.
Tab af fosfor udgør det vigtigste pres for at opnå en god økologisk vandkvalitet i søer. 
Emissions/discharges of phosphorus are the most important pressures to obtain good ecological water quality in lakes.
En række nye foranstaltninger vil reducere udledningen af fosfor i afstrømningsområder til søer. 
A range of new measures will reduce the discharge of phosphorus in the catchment areas to lakes.
I dette kapitel beskrives den generelle regulering af landbruget i forhold til begrænsning og reduktion af næringsstoftab fra landbrugsaktiviteter til vandmiljøet. 
In this chapter, the general agricultural regulation with respect to limiting and reducing nutrient losses from agricultural activities to the aquatic environment is described.
Sammen med de specifikke elementer i nitrathandlingsprogrammet (kapitel 3) bidrager disse foranstaltninger i væsentlig grad til at opfylde målsætningerne i nitratdirektivet og vandrammedirektivet. 
In combination with the specific elements in the Nitrates Action Programme (chapter 3), these measures contribute considerably to meeting the objectives of the Nitrates Directive and of the Water Framework Directive.
Emnerne i dette kapitel skal ses som en ikke-udtømmende opstilling af centrale elementer i den danske regulering af næringsstoffer i landbruget. 
The features in this chapter are to be understood as a non-exhaustive list of the central elements in Danish regulation of nutrients in agriculture.
Udover disse elementer bidrager en række supplerende initiativer, som f.eks. kommunale handlingsplaner for drikkevandsområder eller oplysningskampagner, også til beskyttelsen af vandmiljøet mod forurening forårsaget af næringsstoftab fra landbruget. 
In addition to these key elements, a number of supplementary initiatives, as e.g. municipal action plans for drinking water areas or awareness and education campaigns, are also contributing to the protection of the aquatic environment against pollution, caused by nutrient losses from agriculture.
2.1 OPTIMERING AF KVÆLSTOFKREDSLØBET I 
2.1 OPTIMIZING NUTRIENT FLOWS IN AGRICULTURAL
Et centralt mål i den danske landbrugsregulering er at optimere kvælstofkredsløbet indenfor landbrugsproduktionen ved at øge (gen-)anvendelsen af næringsstoffer fra organiske kilder, som f.eks. gylle og ved at begrænse tilførslen af handelsgødning til en holdbar mængde, samtidigt med at næringsstoftabet reduceres til et miljømæssigt foreneligt niveau. 
One central objective of the Danish agricultural regulation is to optimize the Nitrogen cycle within the agricultural production system by increasing efficiency of (re)using nutrients from organic sources, as e.g. animal slurry, within the system and by limiting the introduction of chemical fertilizers to the system to a maintainable amount, while reducing losses from the system to an environmentally compatible level.
At følge og optimere kvælstofkredsløbet både på bedriftsniveau og på landsplan er de primære målsætninger i den danske landbrugsregulering, som beskrives kort i de følgende afsnit. 
Following and optimizing the Nitrogen flow both at farm and at national level are the main objectives of the elements in Danish agricultural regulation, which are briefly described in the following sections.
2.1.1 De danske "harmoniregler" 
2.1.1 Danish “harmony rules”
Harmoniregler fastsætter kravene til minimumsstørrelsen af det areal, der skal være tilgængeligt for et husdyrbrug til udbringning af husdyrgødning fra den pågældende husdyrproduktion. 
Harmony rules set requirements for the minimum size of the area a livestock holding must have available for spreading livestock manure from the respective livestock production.
Kravet defineres som en begrænsning i antal dyreenheder pr. hektar (DE/ha), baseret på kvælstofindholdet i den pågældende husdyrgødning (ab lager), hvor 1 DE svarer til 100 kg N i husdyrgødning i det staldsystem med mindst kvælstoftab. 
The requirement is defined as a limitation in livestock units per hectare (LU/ha), based on the content of nitrogen in the respective livestock manure (ex. storage), where 1 LU is equal to 100 kg N in livestock manure in the best modern production system with the lowest ammonia emission.
Derved implementerer harmonireglerne nitratdirektivets krav om at begrænse mængden af kvælstof i husdyrgødning pr. hektar til maksimalt 170 kg N, svarende til 1,7 DE/ha i det staldsystem med mindst kvælstoftab. 
Thereby the harmony rules implement the Nitrates Directive's requirement to limit the amount of manure per hectare to max. 170 kg N, corresponding to 1.7 LU/ha in the best production system.
Fra august 2017 ændres harmonireglen til en begrænsning i kg N fra husdyrgødning pr. hektar. 
From August 2017, the LU requirements are defined as a limitation in kg N per hectare.
Hvis husdyrgødning afsættes uden for bedriften, skal antallet af afsatte dyreenheder beregnes på baggrund af kvælstofindholdet. 
If livestock manure is transferred outside the farm, the numbers of transferred livestock units must be calculated on the basis of the nitrogen content.
Dette indebærer, at husdyrbedrifter kan udbringe husdyrgødning på et mindre areal, hvilket fører til lavere transportomkostninger. 
This implies that farms producing livestock can spread manure on a smaller area leading to lower costs of transportation.
Men hverken gødningsnormerne for de pågældende afgrøder eller forpligtelsen til at overholde nitratdirektivets grænse på 170 kg N/ha på bedriftsniveau bliver kompromitteret. 
However, neither fertilizing standards for the respective crops, nor the obligation to comply with the Nitrates Directive limit of 170 kg N/ha on farm scale is compromised.
Derudover har landmanden stadig et incitament for at bruge næringsværdien i gødning i et større område, hvis denne værdi(f.eks. udbringning af organisk materiale) overstiger transportomkostningerne. 
Furthermore, the farmer still has an incentive to utilize the nutritious value of manure on a larger area, if this value (e.g. co-application of organic matter) exceeds the costs of transportation.
Det optimale forhold mellem afgrødernes kvælstofbehov og kvælstoftilførsel fastsættes hvert år på baggrund af bl. 
The optimal relationship between the nitrogen requirements of the crops and nitrogen supply is set every year on basis of trials.
a. markforsøg på forskellige jordtyper, som dækker typiske jordtyper i Danmark, og kunstvandet sandet jord. 
This is done for four different soil types, covering the range of typical soil types in Denmark and for irrigated sandy soil.
Derudover tages der højde for forholdet mellem priser på kvælstof og afgrøder, og det økonomisk optimale gødningsomfang for den pågældende afgrøde bliver beregnet. 
In addition, the relationship between prices for nitrogen and crops is taken into account, and the economically optimal fertilization rate for the respective crop is calculated.
På baggrund af sammensætningen og fordelingen af afgrøder og jordtyper på virksomhedsniveau samt de afgrødespecifikke kvælstofnormer (i alt mere end 250 forskellige normer), beregnes kvælstofbehovet automatisk for hver virksomhed. 
On the basis of the composition and distribution of crops and soil types at farm level as well as the crop-specific nitrogen standards (in total more than 250 different standards), the nitrogen demand for economic optimal production is automatically calculated for each farm.
Kvælstoftilførslen til afgrøderne fra jorden indgår ved beregning af kvælstofnormerne for den enkelte afgrøde på flere måder. 
The nitrogen supply to the crops from the soil is taken into account in several ways.
Da forskellige mængder kvælstofrester forbliver tilbage efter høsten af en afgrøde, tages disse med i betragtning, når normen for den efterfølgende afgrøde fastsættes. 
As different amounts of nitrogen residues remain after the harvest of a crop, this is taken into account, when the standard of the following crop is set.
Som en konsekvens af dette er de individuelle normer forskellige med hensyn til effekten fra den forudgående afgrøde, som skal trækkes fra standard afgrødenormen det efterfølgende år. 
Consequently, the individual standards are differentiated with regard to the residual effect of the previous crop, which has to be withdrawn from the crop's standard the following year.
Efter princippet om at opnå balance mellem optagelsen af kvælstof i planterne og kvælstoftilførslen til afgrøderne justeres kvælstofkvoten for virksomhederne hvert år i overensstemmelse med den faktiske mængde af tilgængeligt kvælstof til planterne i jorden, også kaldet "kvælstofprognosen". 
Under the principle of having a balance between the uptake of nitrogen in the plants and the nitrogen supply to the crops, the farm nitrogen quota is adjusted every year, according the actual amount of plant available nitrogen in the soil, called “the nitrogen prognosis”.
SEGES tilvejebringer i samarbejde med Aarhus Universitet grundlaget for denne justering, som kan være negativ eller positiv i specifikke geografiske områder det pågældende år, som følge af årlige variationer i temperaturen og mængden af nedbør i vinterhalvåret. 
SEGES, The Knowledge Centre for Agriculture and the Danish Pig Research Centre in cooperation with Aarhus University provide the result on whether the adjustment is negative or positive in specific geographical areas in the respective year, due to yearly variations in temperature and extent of rainfalls in the wintertime.
Således afhænger den samlede kvote for virksomheden af kvælstofnormen for den specifikke afgrøde, men også af jordtypen, den forudgående afgrøde, klimatiske forhold, nedbør og kunstvanding. 
Hence, the overall nitrogen standard quota predominantly depends on the specific crop, but also on the type of soil, the pre-crop, climatic conditions, precipitation and irrigation.
Den samlede anvendelse af kvælstof fra husdyrgødning, fra handelsgødning og fra andre gødningstyper må ikke overstige den samlede kvote for kvælstof på virksomhedsniveau. 
The total use of livestock manure, chemical fertilizers and other fertilizers must not exceed the standard nitrogen quota on farm level.
Enhver anvendelse af kvælstofgødning, der overstiger kvoten anses som en overtrædelse af reglerne. 
Any surplus application of nitrogen fertilizers compared to the quota is regarded as a violation to the rules.
Der udføres kontrol (se også afsnit 2.3) på virksomhedsniveau, hvor alle parametre i produktionen kontrolleres. 
Controls (see also section 2.3) are performed at farm level, where all parameters of the production are checked.
2.1.3 Den reviderede fosforregulering: direkte fosforlofter på 
2.1.3 The revised phosphorus regulation: direct phosphorus ceilings
Indtil videre har de såkaldte danske harmoniregler reguleret udbringningen af fosfor (P) indirekte: ved at fastsætte begrænsninger for den mængde kvælstof fra husdyrgødnings-N, der må udbringes på marken, begrænses brugen af fosfor også via N/P-forholdet i husdyrgødningen. 
So far, the so-called Danish harmony rules have regulated the application of phosphorus (P) in an indirect way: by setting limitations based on the amount of manure-N applied to the field, the use of phosphorus is also limited via the N/Pratio in the manure.
Da N/P-forholdet varierer efter de forskellige husdyrstyper, har niveauet af den indirekte P-begrænsning varieret tilsvarende (se også Tabel 2.1). 
As the N/P-ratio is different for the various livestock types, the level of indirect P limitation has varied correspondingly (see also Table 2.1).
2.1.3.1 Generelle og skærpede fosforlofter Indførelse af direkte P-lofter i forskellige niveauer over hele landet, afhængigt af den geografiske placering (og typen af husdyrgødning): 
2.1.3.1 General and strict phosphorus ceilings Introduction of direct P ceilings, at different levels throughout the country, depending on geographical location (and livestock manure type):
• Generelt P-loft, som dækker mindst 76 % af landbrugsarealet. 
• General P ceilings, which cover at least 76 % of the area.
• Lavere lofter, som dækker op til 24 % af landbrugsarealet, der omfatter 
• Stricter ceilings, which cover up to 24 % of the area, covering catchments of
afstrømningsområder for P-sårbare vandmiljøer. 
P-vulnerable aquatic environment.
1 mg P pr. 
kg P/ha1
1 Mulighed for dispensation for visse særlige produktionssystemer, f.eks. lukkede systemer som drivhuse. 
1 Dispensation opportunity for some special production systems, e.g. closed systems like greenhouses.
2 Lofterne for mink og fjerkræ gælder allerede fra 2019 (indtil 2022). 
2 The ceilings for mink and poultry will already apply from 2019 (until 2022).
På baggrund af gødningsregnskabssystemet (se afsnit 2.1.4) overvåges det faktiske gennemsnitlige gødningsomfang (i kg P/ha), herunder alle former for fosforgødning, dvs. husdyrgødning, organisk affald og handels gødning, årligt efter hver afsluttet - og derfor også rapporteret - planperiode (som varer fra henholdsvis august til juli). 
Based on the fertilizer accounting system (see section 2.1.4) , the actual average fertilization rate (in kg P/ha), including all types of phosphorus fertilizer, i.e. including livestock manure, organic waste and industrial fertilizer will be monitored annually after each completed - and hence reported - planning period (lasting from August to July, resp.).
Der introduceres et yderligere "indikatorsystem", som giver mulighed for en tilnærmelse af den forventede faktiske anvendelse af fosfor allerede i løbet af den pågældende planperiode ved hjælp af data fra landovervågningsprogrammerne (LOOP), det Centrale Husdyrbrugsregister (CHR) og data fra "Danmarks Statistik" (vedrørende salg af fosfor fra handelsgødning). 
An additional “indicator system” is introduced that will allow for an approximation of the expected actual phosphorus application already during the respective planning period, using data from the Danish agricultural monitoring programme (LOOP) , the national husbandry register (CHR) data from “Statistics Denmark” (concerning sales of phosphorus containing industrial fertilizer).
Hvis enten indikatorsystemet eller det nye overvågningssystem viser, at det faktiske gennemsnitlige fosforgødningsomfang for landbrugsjord i Danmark kan komme til at overstige eller reelt har oversteget de niveauer, der er angivet i Tabel 2.3, vil lofterne, inklusiv de generelle lofter (angivet i Tabel 2.1 for tidsperioden 2017-2021) blive reduceret tilsvarende. 
Should either the indicator system or the new monitoring system show that the actual annual average phosphorus fertilization rate on agricultural soils in Denmark might exceed or has actually exceeded the levels given in Table 2.3, the ceilings, including the general ceilings, (given in Table 2.1 for the time period 2017-2021) for maximum phosphorus application will be reduced accordingly.
Landbrugs- og Fiskeristyrelsen sikrer den obligatoriske registrering af landmænd til Register for Gødningsregnskab via en automatisk it-kontrol baseret på data over alle bedrifter fra Det Centrale Virksomhedsregister (CVR-registret). 
The Danish AgriFish Agency ensures the mandatory signing-up of farmers to the Fertilizer Accounting System's register through an automatic IT-check based on the Danish Central Business Register (CVR) data of all farms.
Hvert år udsteder Landbrugs- og Fiskeristyrelsen regler for landmændene, som omfatter normer for kvælstofgødning for de enkelte afgrøder, normer for kvælstofog fosforindhold i de forskellige husdyrgødningstyper og den krav til den nødvendige kvælstofudnyttelse (se kapitel 2.1.4.1). 
Every year, the Danish AgriFish Agency publishes guidelines to the farmers, which include Nitrogen fertilization standards for all individual crops, the standard nitrogen and phosphorus contents in different livestock manure types and the required minimum nitrogen efficiency rate (see chapter 2.1.4.1).
På baggrund af disse oplysninger foretages der en automatisk beregning af den maksimalt tilladte mængde kvælstof og fosfor, der må bruges på virksomheden i den pågældende planperiode. 
On the basis of this compiled information, the maximum allowed total amount of nitrogen and phosphorus that may be used on the farm within the respective cropping season is automatically calculated.
Landmændene er forpligtet til at indsende deres årlige gødningsregnskab hvert år ved udgangen af marts måned med følgende oplysninger for den forudgående planperiode (august-juli) til Landbrugs- og Fiskeristyrelsen til registrering og kontrol: 
By the end of March each year, farmers are obliged to submit their annual fertilization account containing the following information on the previous cropping season (August-July) to the Danish AgriFish Agency for registration and control:
• Virksomhedens samlede areal og harmoniareal 
• Total area and harmony area of the holding
• Den automatisk beregnede kvælstofkvote (maksimal samlet mængde N, der 
• The automatically calculated nitrogen quota (max. total amount of N to be
skal bruges til gødning, se også detaljerne nedenfor); 
used for fertilization, see also details below);
• Det automatisk beregnede fosforloft (maksimal samlet mængde P, der skal 
• The automatically calculated phosphorus ceiling (max. total amount of P to
bruges til gødning, se også detaljerne nedenfor) 
be used for fertilization, see also details below)
• Brugen af kvælstof og fosfor til gødning: husdyrgødning, handels/uorganiske 
• Use of nitrogen and phosphorus for fertilizer: livestock manure,
gødningstyper samt andre organiske gødningstyper (f.eks. spildevandsslam); 
mineral/inorganic fertilizers as well as other organic fertilizers (e.g. sewage
• Lagrer af husdyrgødning, mineralsk gødning og andre organiske 
• Storage of livestock manure, mineral fertilizer and other organic fertilizers
• Oplysninger om husdyrgødningskontrakter (dvs. skriftlige aftaler om 
• Information on livestock manure contracts (i.e. written agreements on
• Oplysninger om antal husdyr; 
• Area with catch crops
Der fastsættes normer for forskellige typer husdyr, som tager højde for husdyranlægget. 
Standards are set for different types of livestock, taking the housing system into account.
Den tilbageværende kvælstoftilførsel fra udbringning af husdyrgødning i de forudgående år indgår også i den gødningseffektivitet, der skal tages i betragtning (Tabel 2.4). 
The residual nitrogen supply from manure application in previous years is also included in the manures efficiency, which has to be accounted for (Table 2.4).
Flydende del efter gylleseparation 
Liquid fraction after slurry separation