natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Offentlige udvalg, kommissioner og lign., der er nedsat af en minister til at forberede fastsættelse af regler eller planlægning af samfundsmæssig betydning, bør ifølge ligestillingsloven have en ligelig sammensætning af mænd og kvinder. 
Public councils, commissions, etc. that are established by a minister to improve how rules are set or planning of societal importance, should have an equal gender balance of men and women according to the Gender Equality Act.
Det fremgår også af loven, at myndigheder og organisationer, der skal stille forslag om et medlem til de omfattede bestyrelser mv., skal foreslå både en kvinde og en mand, når en ny post skal besættes. 
The law also states that when authorities and organisations have to propose a member to one of these boards, then there should be both a male and female candidate for a newly open position.
Reglerne gælder for såvel Det Frie Forskningsråds (DFF’s) bestyrelse og DFF’s faglige forskningsråd, Danmarks Grundforskningsfond (DG’s) bestyrelse og Innovationsfondens (IF’s) bestyrelse. 
These rules apply to board of the Danish Council for Independent Research (DFF), as well as its thematic research councils, to the board of the Danish National Research Foundation (DG) and to the board of Innovation Fund Denmark (IF).
Bestyrelser og andre kollektive ledelsesorganer, som ikke har en ligelig sammensætning af mænd og kvinder, skal opstille måltal for den fremtidige repræsentation af det underrepræsenterede køn i bestyrelsen og udstikke en tidsramme for, hvornår måltallet skal være opnået (ligestil- lingslovens § 11). 
Boards and other collective management bodies, which do not have an equal gender composition, must set targets for the future representation of the underrepresented gender on the board and lay out a timeframe for when this target must be achieved (Gender Equality Act § 11).
Det gælder også, selvom medlemmerne af bestyrelsen er udpeget af ministeren. 
This is also a requirement when members of the board are appointed by the minister.
Reglerne gør sig gældende for bestyrelser, der har et selvstændigt ledelsesansvar, hvilket for tiden i forhold til de tre ovenstående råd og fonde gælder bestyrelserne i Danmarks Grundforsk- ningsfond og i Innovationsfonden. 
The rules are also applied to boards which have independent management responsibility, which currently include the boards of the Danish National Research Foundation and Innovation Fund Denmark.
Evalueringspaneler, ekspertgrupper og underudvalg, som de nævnte råd og fonde selv nedsætter, er ikke omfattet af ligestillingslovens regler om kønssammensætning i offentlige udvalg, kommissioner og lignende, fordi de netop ikke er nedsat af ministeren. 
Evaluation panels, expert groups and sub councils, which the aforementioned councils and foundations establish, are not covered by the Gender Equality Act’s rules on gender composition of public councils, commissions, etc. as they are not established by the minister.
Kønsfordelingen i forskningsråd og -fonde 
Gender balance in research councils and foundations
Når man ser på kønsfordelingen i bestyrelserne for Danmarks Grundforskningsfond (DG), Det Frie Forskningsråd (DFF) og Innovationsfonden (IF), er der pr. 1. januar 2015 i alle tre bestyrelser fire kvinder og fem mænd. 
The gender balance of the boards of the Danish National Research Foundation (DG), the Danish Council for Independent Research (DFF), and Innovation Fund Denmark (IF) contains four women and five men on each of the three boards as of 1 January 2015.
I Grundforskningsfonden er formanden en kvinde. 
The chair of the Danish National Research Foundation is a woman.
I Det Frie Forskningsråd er næstformanden en kvinde og i Innovationsfonden er den ene næstformand en kvinde. 
The Danish Council for Independent Research has a woman as its vice-chair, as does Innovation Fund Denmark.
Tabel 10 
Table 10
Bestyrelsesmedlemmer pr. 1. januar 2015 
Board members as of 1 January 2015
Andel kvinder i % 
Percentage women
Når man ser på de fem faglige forskningsråd i DFF, vil andelen af kvindelige medlemmer pr. 1. januar 2015 svinge fra 17 procent i Det Frie Forskningsråd | Sundhed og Sygdom til 50 procent i Det Frie Forskningsråd | Kultur og Kommunikation. 
When examining the five research councils under DFF, the percentage of women as of 1 January 2015 swings from 17 per cent in the Danish Council for Independent Research | Medical Sciences to 50 per cent in the Danish Council for Independent Research | Humanities.
Tabel 11 
Figure 11
Kønsfordelingen blandt de faglige råd under DFF pr. 1. januar 2015 
Gender balance among the five councils under DFF as of 1 January 2015
Faglige råd under DFF 
Councils under DFF
Innovationsfonden har i 2014 haft en række underudvalg. 
Innovation Fund Denmark had a number of sub councils in 2014.
Også her gælder, at andelen af kvinder i underudvalgene generelt er mindre end i bestyrelsen. 
The percentage of women in the sub councils is generally lower than that of the board.
Andelen af kvinder i fondens underudvalg ligger samlet på 39 procent (pr. 1. december 2014). 
The percentage of women in the fund’s sub committees totals 39 per cent (as of 1 December 2014).
Innovationsfonden er i gang med en omstrukturering, og de faglige underudvalg forventes derfor afviklet i løbet af 2015. 
Innovation Fund Denmark is in a period of restructuring and the sub councils are expected to be developed further in 2015.
Danmarks Grundforskningsfond har ingen underudvalg. 
The Danish National Research Foundation has no sub councils.
I en række tilfælde sender DG, DFF og IF ansøgninger ud til ekstern faglig bedømmelse. 
In a number of cases, DG, DFF and IF send applications out for external evaluation.
Trods opmærksomhed på kønsfordelingen blandt eksterne bedømmere har alle tre råd og fonde problemer med at finde lige så mange kvindelige bedømmere som mandlige. 
Despite attention given to gender balance among external evaluators, all three councils and foundations have problems finding as many female evaluators as male.
Andelen af kvindelige eksterne bedømmere er derfor relativt lavt. 
The percentage of female external evaluators is therefore relatively low.
Tabel 12 
Figure 12
Kønsfordelingen blandt bedømmelsespaneler og eksterne bedømmere pr. 1. december 2014 
Gender balance among evaluation panels and external evaluators as of 1 December 2014
Såvel bestyrelsen for Danmarks Grundforskningsfond, Innovationsfonden og Det Frie Forskningsråd udpeges af uddannelses- og forskningsministeren. 
The boards of the Danish National Research Foundation, the Danish Council for Independent Research, and Innovation Fund Denmark are appointed by the Minister for Higher Education and Science.
Alle tre råd og fonde angiver imidlertid også selv, at det er vigtigt for dem med en ligelig kønsbalance i bestyrelsen. 
All three councils and foundations also state that they themselves think it is important to have an equal gender balance on the board.
Det Frie Forskningsråd har f.eks. i deres ligestillingspolitik angivet, at de vil stræbe efter en ligelig kønssammensætning i rådet og har en målsætning om, at der i bestyrelsen, de faglige råd og underudvalg samt gruppen af eksterne bedømmere skal være mindst 40 procent af det underrepræsenterede køn. 
The Danish Council for Independent Research for example, states in its equality policy that they will strive to have an equal gender composition in the council and have an objective that there should be at least 40 per cent of the underrepresented gender on the board, in the thematic councils and sub committees, as well as within groups of external evaluators.
Bestyrelsen har i sine drøftelser af fondens fremtidige virke bl.a. haft fokus på fondens rolle i forhold til social ansvarlighed i forskning og innovation (Responsible Research and Innovation) – herunder køn og ligestilling. 
The board’s discussions on the fund’s future have already focused on the fund’s role in responsible research and innovation – including gender and equality.
Både Danmarks Grundforskningsfond (DG) og Det Frie Forskningsråd (DFF) er opmærksomme på kønsfordelingen, når der sammensættes bedømmelsespaneler og udpeges eksterne evaluatorer. 
Both the Danish National Research Foundation (DG) and the Danish Council for Independent Research (DFF) are aware of gender balance when establishing evaluation panels and appointing external evaluators.
Både DG og DFF oplyser, at de løbende arbejder på at sikre en mere ligelig kønsfordeling blandt de eksterne bedømmere, men at det er et internationalt problem at skaffe tilstrækkeligt med højtkvalificerede forskere (både mænd og kvinder) til bedømmelsespaneler og individuelle eksterne bedømmelser. 
Both DG and DFF confirm that they are working on ensuring a more equal gender distribution among external evaluators, but that there is a problem internationally attracting enough highly qualified researchers (both men and women) to evaluation panels and as external evaluators.
Der efterspørges ofte bedømmere på professorniveau, hvorfor antallet af kvindelige kandidater er begrænset. 
Evaluators are often sought among professors, which is why the number of female candidates is limited.
Samtidig er der stor efterspørgsel efter eksterne bedømmere, og der modtages mange afslag, når mulige bedømmere kontaktes. 
There is also great demand for external evaluators and many requests are rejected.
Det er derfor ofte i praksis ikke muligt at sikre en ligelig kønsrepræsentation, når der udpeges bedømmere. 
Therefore it is often not possible to ensure equal gender representation when appointing evaluators.
Integration af køn i forskningen 
Integrating gender in research
God forskning er forskning, der tager højde for alle relevante faktorer, der har betydning for forskningsområdet. 
Good research is research that takes all relevant factors that are important to the research area into account.
Derfor er det vigtigt, at vi i forskningen husker at tage højde for, at mænd og kvinder ikke altid er ens. 
It is therefore important that in research we remember that men and women are not always alike.
Der er biologiske forskelle mellem mænd og kvinder, som f.eks. kan betyde, at sygdomme udvikler sig forskelligt i mænd og kvinder, eller som kan betyde, at mænd og kvinder har brug for forskellig behandling. 
There are biological differences between men and women which could mean for example, that illness develop in different ways depending on gender or that men and women need different types of treatment.
Og der er sociale og kulturelle forskelle, som f.eks. kan have betydning for vores relationer til hinanden og oplevelse af samfundet. 
There are also social and cultural differences which could for example impact our relationships with each other and experience of society.
Hvis ikke vi er opmærksomme på kønsforskelle i forskningen, når det er relevant, risikerer vi at overse væsentlige forsknings- og innovationspotentialer, og vi risikerer i værste fald at drage forkerte konklusioner. 
If we do not pay attention to gender differences in research, when relevant, then we risk missing significant research and innovation potential and in the worst case, we risk drawing the wrong conclusions.
Inddragelse af kønsaspekter i forskningen, når det er relevant, bidrager derfor til at sikre høj kvalitet i forskningen og er også med til at sikre forskningens samfundsre- levans. 
Including gender aspects in research, when relevant, helps ensure high quality research and also helps ensure the societal relevance of the research.
EU har i det seneste rammeprogram for forskning ”Horizon 2020” taget en række vigtige skridt i retning af at sikre et større fokus på, at der i de udvalgte forskningsemner i arbejdsprogrammerne inddrages kønsaspekter, når det er relevant. 99 emner i det første arbejdsprogram under Horizon 2020 (2014-15) er markeret for at vise, at det her er særligt relevant for ansøgere at tage højde for kønsperspektiver i deres ansøgninger. 
The EU in its latest research framework programme ”Horizon 2020” has taken a number of important steps towards ensuring greater focus on including gender aspects where relevant in the chosen research themes of the work programmes. 99 themes in the first work programme under Horizon2020 (2014-2015) are noted to show that it is particularly relevant for applicants to consider gender perspectives in their applications.
EU- kommissionen vil løbende evaluere effekten af deres indsat og fra 2015 indsamle information om, hvorvidt der indgår et kønsperspektiv i de projekter, der bevilges, med henblik på statistik. 
The European Commission will conduct ongoing evaluations on the effect of their efforts and in 2015, collect statistical information on how much gender perspectives are part of the funded projects.
EU har i samarbejde med Stanford University i USA gennemført et projekt målrettet udviklingen af en række nye forskningsmetoder, der sigter mod en evidensbaseret inddragelse af kønsaspekter i forskningen (Gendered Innovations). 
In cooperation with Stanford University in the USA, the EU carried out a project to develop a number of new research methods aimed at the evidence-based inclusion of gender aspects in research (Gendered Innovations).
Projektet har udviklet forskningsmetoder inden for f.eks. brug af dyreforsøg og stamceller i forskningen, inden for miljøforskning, forskning i fødevarer, transport og sundhed og medicin. 
The project has developed research methods in e.g. the use of animal testing and stem cells in research, in environmental research, and in food, transport, health and pharmaceutical research.
Metoderne er gjort tilgængelige via hjemmesiden: http://genderedinnovations.stanford.edu/ 
The methods are available via the website: http://genderedinnovations.stanford.edu/
Grundforskningsfonden lægger vægt på inddragelse af relevante metodiske overvejelser, herunder kønsperspektiver, i evalueringen af projektansøgninger. 
The Danish National Research Foundation considers the inclusion of relevant methodical considerations, including gender perspectives, when evaluating project applications.
En række af fondens centre arbejder således med køn som en naturlig parameter i deres forskningsfokus (se case-boks). 
A number of the foundation’s centres work with gender as a natural parameter of their research focus (see cases below).
Det Frie Forskningsråd forventer, at ansøgere til rådets midler redegør for eventuelle relevante kønsperspektiver i deres projektbeskrivelser på linje med andre relevante perspektiver. 
The Danish Council for Independent Research expects applicants to account for possible relevant gender perspectives in their project descriptions, in line with other relevant perspectives.
Under Det Frie Forskningsråd | Samfund og Erhverv (FSE) nævnes kønsforskning som et af de områder, der støttes af rådet. 
Under the Danish Council for Independent Research | Social Sciences, gender research is
Projektet vil blandt andet se på, hvordan politiske forandringer og demokratisering påvirker forskellige sociale grupper – herunder kvinder og mænd – forskelligt. 
The project will look at how political changes and democratisation affect different social groups – including men and women – in different ways.
KVINFO indgår i projektets rådgivende praktikerpanel. 
The women’s network organisation KVINFO is part of the project’s advisory practitioner panel.
Københavns Universitet (KU) har igangsat efteruddannelse og afholder workshops, der har til formål at udbrede kendskabet til kønsperspektiver i forskning og øge bevidstheden omkring kønsbias i forskning. 
University of Copenhagen (KU) has implemented further education and hold workshops aimed at spreading knowledge of gender perspectives in research and increasing awareness about gender bias in research.
CASES: Kønsperspektiver i grundforskningscentrene 
Ministry of Higher Education and Science
Center for Vitaminer og Vacciner (CVIVA) Centerleder Christine Stabell Benn: 
Center Leader Christine Stabell Benn:
Et kerneområde i forskningen på Center for Vitaminer og Vacciner (CVIVA) er forståelsen af, at drenge og piger har forskelligt immunsystem og kan have brug for forskellige vaccinationer og vitaminer. 
A central research area at the Center for Vitamins and Vaccines (CVIVA) is the understanding that boys and girls have different immune systems and could need different vaccinations and vitamins.
Populært sagt arbejder centret ud fra en opfattelse af, at vi skal behandle drenge og piger forskelligt for at behandle dem ens. 
Generally speaking, the centre works from the idea that we should treat boys and girls differently to provide the same treatment.
Det er et erklæret mål for centret, at opnå en mere generel accept af at mænd og kvinder / drenge og piger responderer forskelligt på vacciner og vitaminer, og at der er behov for at teste og behandle kønsspecifikt. 
One of the centre’s objectives is to achieve a more general acceptance of men and women / boys and girls responding differently to different vaccines and vitamins and that there is a need for gender specific tests and treatments.
Center for Selvbiografisk Hukommelsesforskning (CON AMORE) Centerleder Dorthe Berntsen: 
Center on Autobiographical Memory Research (CON AMORE) Center Leader Dorthe Berntsen:
I forskningsprojekterne under Center for Selvbiografisk Hukommelsesforskning (CON AMORE) undersøges kønsforskelle i erindringer og fremtidsforestillinger i Danmark og i Qatar. 
Research projects in the Center on Autobiographical Memory Research (CON AMORE) study gender differences in memory and prediction in Denmark and in Qatar.
Ligeledes undersøges køns- og kulturforskelle i personlige mål, og hvorvidt man oplever, at disse forskelle er sat udefra (f.eks. af kulturen) eller indefra (af en selv). 
Gender and cultural differences in personal objectives are also studied, to see how much these differences come from outside (e.g. from culture) or inside (from oneself).
Center for Sociolingvistiske Sprogforandringsstudier (LANCHART) Centerleder Frans Gregersen: 
Center for Language Change in Real Time (LANCHART) Center Leader Frans Gregersen:
Køn viser sig meget ofte relevant i centrets forskningsprojekter, og køn indgår altid som en af de variabler, der undersøges hos talere. 
Gender has been shown to be often relevant in the centre’s research projects, and gender is always one of the variables when studying speakers.
Andre variabler er f.eks. klasse, alder og regional placering. 
Other variables include class, age and regional location.
Centret fremhæver særligt to forskningsresultater i forhold til inddragelse af et kønsperspektiv: Det første er publiceret i det internationalt førende tidsskrift Language in Society i februar i 2014 en artikel om, hvad det såkaldt fremskudte s betyder blandt københavnske unge. 
The first was published in the leading international journal Language in Society in February 2014 in an article on the meaning of the so-called projected S among young people in Copenhagen.
Det påvises her, at køn indgår i et kompliceret samspil med etnicitet. 
The article shows that gender is part of a complex interaction with ethnicity.
Centeret arbejder også med at påvise, at variablen ENG (forskellen mellem en e-agtig udtale af ord som engelsk over for en æ-agtig) er stærkt kønsfølsom. 
The centre is also working on showing that the variable ENG (the difference in how one pronounces the letter E in Danish) is strongly connected to gender.
Center for Tekstilforskning (CTR) Centerleder Marie-Louise Nosch: 
Center for Textile Research (CTR) Center Leader Marie-Louise Nosch:
Centret, som fokuserer på tekstilhistorie, anlægger altid et kønsperspektiv i både udvikling og besvarelse af de forskningsspørgsmål, der arbejdes med i centret. 
The centre, which focuses on textile history, always adopts a gender perspective in the development and response of research questions that the centre works on.
Vilkår for bevillinger 
Terms and conditions for grants
Januar 2015 
January 2015
Styrelsen for Forskning og Innovation Bredgade 40 
The Danish Agency for Science, Technology and Innovation Bredgade 40
DK-1260 København K Tlf. 
DK-1216 Copenhagen K Denmark
+45 3544 6200 
Telephone: +45 3544 6200
Fax +45 3544 6201 
Facsimile: +45 3544 6201
EAN nummer 5798000416697 
EAN number 5798000416697
Danske Bank (0216) 406 906 2652 www.ufm.dk fi@fi.dk 
Danske Bank (0216) 406 906 2652 www.ufm.dk fi@fi.dk
Publikationen kan hentes på Styrelsen for Forskning og Innovations hjemmeside: ufm.dk/fi/bevilling 
This publication is also available at the website of the Danish Agency for Science, Technology and Innovation: ufm.dk/fi/bevilling.
ISBN: 978-87-93151-39-0 
ISBN: 978-87-93151-39-0
Vilkår for bevillinger 
Terms and Conditions for Grants
Indledning 3 
Introduction 3
Spørgsmål, indsendelse af materiale, ændringsanmodninger mv. 
Questions, submission of materials, change requests, etc.
Væsentligste ændringer i forbindelse med revidering 
Most substantial changes related to audits
Definitioner 4 
Definitions 4
Bevillingstyper 5 
Grant Types 5
Rammebevillinger 
Framework Grants
Projektbevillinger 6 
Project Grants
Starttidspunkt og bevillingsperiode 6 
Start Date and Grant Period 6
Udbetalingsprofil 6 
Disbursement Profile 7
Bevillinger med fast udbetalingsprofil 
Grants with Fixed Disbursement Profiles
Bevillinger uden fast udbetalingsprofil 
Grants without Fixed Disbursement Profiles
Udbetaling af bevillingen 7 
Disbursement of Grant 7
Generelt om udbetalinger 
General Notes on Disbursements
Særlige forhold vedrørende udbetaling af bevillinger, der administreres af offentlige institutioner i Danmark 8 
Special Conditions for the Disbursement of Grants Administered by Public Sector Institutions in Denmark
Særlige forhold vedrørende udbetaling af bevillinger, der administreres af private danske virksomheder/organisationer 8 
Special Conditions for Disbursement of Grants Administered by Private Enterprises/Organisations
Særlige forhold vedrørende udbetaling af bevillinger, der administreres af udenlandske institutioner 8 
Special Conditions for Disbursement of Grants Administered by Non-Danish Institutions
Særlige forhold for privatpersoner, hvor FI udbetaler personlig indkomst 
Special Conditions for Private Persons where FI Pays Personal Income
Faglig rapportering og evaluering 9 
Academic Reporting and Review 9
Regnskaber 9 
Accounts 10
Generelt om regnskaber 
General Notes on Accounts
Generelt om årsregnskaber 
General Notes on Annual Financial Statements
Generelt om slutregnskab 
General Notes on Final Financial Statements
Særlige forhold for årsregnskab, når administrator er en statsinstitution eller en statsfinansieret selvejende institution 11 
Special Conditions for Annual Financial Statements When an Administrator is a Government Institution or a Government-Financed, Independent Institution 11
Særligt om regnskaber for bevillinger, der omfatter flere deltagere 
Special Notes on Accounts for Grants that Cover Multiple Participants
Særligt om underskudsgaranti og medfinansiering 
Special Notes on Deficit Guarantees and Co-Financing
Særligt om andre indtægter 
Special Notes on Other Income
Statsinstitutioner og statsfinansierede selvejende institutioner 
Government Institutions and State-Financed, Independent Institutions
Alle andre institutioner og virksomheder 
All Other Institutions and Enterprises
Uddannelses- og Forskningsministeriet, Styrelsen for Forskning og Innovation 
The Danish Agency for Science, Technology and Innovation
Ændringer i bevillingsgrundlaget, som kræver forhåndsgodkendelse 14 
Grant Documentation Amendments Subject to Prior Approval 14
Ændring af administrator 
Changing Administrators
Ændring af bevillingshaver 
Changing Grant Holders
Ændring af forskergruppens sammensætning og aktivitetens ledelse 
Changing Research Groups’ Compositions and Management of Activities
Loft for uforbrugte midler 15 
Ceiling for Unspent Funds 15
Loftet for uforbrugte midler (rebudgettering) 15 
Ceiling for Unspent Funds (Re-budgeting)
Ændring af udbetalingsprofil 
Changing Disbursement Profiles
Bevillingens afslutning 16 
Conclusion of Grant 16
Misligholdelse og bortfald af bevilling 16 
Non-performance and Cancellation of Grant 17
Misligholdelse 
Non-performance
Bortfald 
13.2.
Generelt om ansættelsesvilkår og aflønning 
General Notes on Terms and Conditions and Remuneration
Forskeruddannelse med videre 
Researcher Education, Etc.