natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den manglende opfyldelse af kravene i den forebyggende del udgør en skærpende omstændighed i forbindelse med vurderingen af Belgiens umiddelbart manglende opfyldelse af gældskriteriet i 2019. 
The lack of compliance with the preventive arm requirements is an aggravating factor for the assessment of Belgium's prima facie non-compliance with the debt criterion in 2019.
Den offentlige gældskvote faldt fra 99,8 % i 2018 til 98,6 % i 2019. 
The government debt-to-GDP ratio decreased from 99.8% in 2018 to 98.6% in 2019.
Det samlede underskud steg fra 0,8 % af BNP i 2018 til 1,9 % i 2019, især som følge af et betydeligt fald i de løbende indkomst- og formueskatter. 
The headline deficit increased from 0.8% of GDP in 2018 to 1.9% in 2019, notably due to a large drop in current taxes on income and weath.
Belgien forventer ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 et underskud på 7,5 % af BNP i 2020, mens gælden forventes at nå op på 115 % af BNP. 
According to the 2020 Stability Programme, Belgium plans a deficit of 7.5% of GDP in 2020, while debt would attain 115% of GDP.
Den offentlige gæld faldt i perioden 2016-2018 støt fra 104,9 % til 99,8 % af BNP som følge af stigende primære overskud og faldende rentebetalinger. 
Government debt declined steadily between 2016 and 2018, from 104.9% to 99.8% of GDP, due to increasing primary surpluses and declining interest payments.
Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager højde for konsekvenserne af covid-19-pandemien, forventes det reale BNP at falde med 7,2 % i 2020. 
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 7.2%.
4.4 Den offentlige gæld på mellemlang sigt 
Medium-term government debt position
Særlig forventes det, at de automatiske stabilisatorer bidrager med 5 procentpoint af BNP til det forventede underskud, selv om foranstaltningerne til imødegåelse af covid-19-pandemien kun udgør 1,2 % af BNP. 
Specifically, while the measures adopted to counter the COVID-19 pandemic amount to 1.2% of GDP, automatic stabilisers are planned to contribute 5 percentage points of GDP to the planned deficit.
I den aktuelle situation udgør covid-19-pandemien og dens økonomiske følger, som har betydelig indvirkning på budgetstillingen og skaber stor usikkerhed om fremtidsudsigterne, et vigtigt yderligere forhold, der skal tages med i betragtning vedrørende 2020. 
In the current situation, a key additional factor to take into consideration regarding 2020 is the economic impact of the COVID-19 pandemic, which has a very substantial impact on the budgetary situation and results in a highly uncertain outlook.
Ifølge stabilitetsprogrammet forventes det, at Belgiens offentlige underskud i 2020 stiger til 7,5 % af BNP, hvilket er over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. 
According to the Stability Programme, Belgium's general government deficit in 2020 is planned to increase to 7.5% of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value.
Analysen baseret på de endelige tal for 2019 antyder således, at gældskriteriet umiddelbart ikke er opfyldt. 
The analysis thus suggests that prima facie the debt criterion is not fulfilled based on the 2019 outturn data.
Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventes Belgiens offentlige underskud i 2020 at udgøre 7,5 % af BNP, hvilket er over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. 
Based on the 2020 Stability Programme, Belgium's general government deficit in 2020 is expected to reach 7.5% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Yderligere forhold, som ikke er anført ovenfor, er: 
Additional factors not yet mentioned above are:
Den positive finanspolitiske udvikling fortsatte i de to første måneder af 2020. 
The positive fiscal trend was continuing in the first two months of 2020.
På denne baggrund har Kommissionen derfor udarbejdet nærværende rapport. 
Against this backtround, the Commission has therefore prepared this report.
4.2 Den økonomiske situation på mellemlang sigt, herunder strukturreformer 
4.2 Medium-term economic position, including structural reforms
Den 15. maj 2020 fremsendte de italienske myndigheder et brev vedrørende relevante forhold, jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97. 
On 15 May 2020, the Italian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Ifølge myndighederne skyldtes den svage makroøkonomiske udvikling i Italien også eksterne faktorer og deflationsmekanismer i euroområdet. 
According to the authorities, the weak macroeconomic performance of Italy was also due to external factors and deflationary mechanisms within the euro area.
Italien gjorde mere specifikt væsentlige fremskridt med at bekæmpe skatteunddragelse, blandt andet ved at fremme obligatorisk brug af elektronisk betaling. 
More specifically, Italy made substantial progress in fighting tax evasion, including by strengthening the compulsory use of electronic payments.
De makroøkonomiske udsigter er dog præget af en usædvanlig grad af usikkerhed med hensyn til pandemiens varighed og de økonomiske konsekvenser. 
However the macroeconomic outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty related to the duration of the pandemic and its economic impact.
En teknisk genrejsning forventes i andet halvår af 2020 understøttet af politiske foranstaltninger og fulgt af en delvis genopretning i 2021. 
A technical rebound is expected in the second half of 2020, supported by policy measures, and followed by a partial recovery in 2021.
Konsekvenserne for BNP-væksten vil afhænge dels af pandemiens varighed, dels af de tiltag, der iværksættes af de nationale myndigheder og på europæisk og globalt plan for at inddæmme spredningen, beskytte produktionskapaciteten og understøtte den samlede efterspørgsel. 
The consequences for GDP growth will depend both on the duration of the pandemic and on the measures taken by national authorities and at European and global level to slow its spread, protect production capacities and support aggregate demand.
(V)Den prioritet, som social inklusion fik i Italiens reformdagsorden for 2018-2019, også i betragtning af risikoen for produktivitetsfremmende reformer, der undergraver social samhørighed. 
(V)The priority given to social inclusion in Italy's 2018-2019 reform agenda, also given the risk of productivity-enhancing reforms undermining social cohesion.
(I)Den strukturelle saldo i 2019, som blev forbedret i højere grad, end hvad Rådet havde henstillet, hvilket var understøttet af politiske foranstaltninger til bekæmpelse af skatteunddragelse og ledsaget af betydelige fremskridt med hensyn til social inklusion og stigende offentlige investeringer. 
(I)The structural balance in 2019 improving more than requested by the Council, which was supported by policy measures against tax evasion and accompanied by major progress on social inclusion and rising public investment.
Dette udgør en formildende omstændighed i forbindelse med vurderingen af Italiens opfyldelse af underskudskriteriet i 2020. 
This a mitigating factor in the assessment of Italy's compliance with the deficit criterion in 2020.
Forskellen mellem de to indikatorer skyldes primært ekstraordinære indtægter (0,5 procentpoint af BNP) og ændringen i renteudgifter (0,3 procentpoint af BNP). 
The difference between the two indicators is mainly due to revenue windfalls (0.5 percentage points of GDP) and the change in interest expenditure (0.3 percentage points of GDP).
Covid-19-pandemien har ført til et større økonomisk chok, som har betydelig negativ indvirkning i hele Unionen. 
The COVID-19 pandemic has led to a major economic shock that is having a significant negative impact throughout the Union.
Kommissionen vurderede i sin landerapport for 2020 2 , at Italien havde gjort visse fremskridt med at efterleve de landespecifikke henstillinger for 2019, hvilket kan anses for en yderligere formildende faktor. 
In its 2020 Country Report 2 , the Commission assessed that Italy made some progress in addressing the 2019 Country Specific Recommendations, which can be considered as a further mitigating factor.
(III)Undervurderingen af afmatningen i Italiens økonomi efter den i fællesskab aftalte metode, hvis resultater for Italien hævdes at være tvivlsomme på et komparativt grundlag. 
(III)The underestimation of the slack in Italy's economy based on the commonly agreed methodology, whose results for Italy are argued to be debatable on a comparative basis.
(II)Den lave nominelle BNP-vækst i 2019, som stod i vejen for gældsreduktionsbestræbelserne. 
(II)The low nominal GDP growth in 2019, which hindered debt reduction efforts.
Gældsreduktionsstrategien vil bygge på strukturelle reformer, investerings- og innovationspolitikker som skal øge økonomiens vækstpotentiale, samt en hensigtsmæssig finanspolitisk kurs. 
The debt-reduction strategy will rest on structural reforms, investment and innovation policies aimed at raising the growth potential of the economy coupled with an adequate fiscal stance.
Italien overholdt ikke gældsreduktionsmålet i 2019. 
Italy did not comply with the debt reduction benchmark in 2019.
På grundlag af de foreliggende tal og Kommissionens prognose oversteg væksten i udgifter udgiftsmålet. 
Based on outturn data and the Commission forecast, expenditure growth exceeded the benchmark.
(IV)De forholdsvis høje renter på statsobligationer sammenlignet med andre store lande i euroområdet, som ifølge myndighederne ikke stemmer overens med Italiens budgetresultater og delvis skyldes internationale organisationers pessimistiske vurdering af Italiens vækstpotentiale. 
(IV)The relatively high sovereign yields in comparison to other large euro area countries, which according to the authorities are at odds with Italy's budgetary performance and partly due to a pessimistic assessment of Italy's growth potential by international organizations.
Virksomhederne forventes endvidere at reducere investeringsudgifterne midt i et sammenbrud i efterspørgslen, hvilket dræner likviditetsstrømmen og skaber stor usikkerhed. 
Moreover, firms are expected to cut investment spending amid a collapse in demand, draining cash flows and high uncertainty.
Faldet i den økonomiske aktivitet forventes at mindske statens indtægter, mens de offentlige udgifter forventes at stige på grund af omkostninger til automatiske stabilisatorer og politiske tiltag. 
The drop in economic activity is expected to reduce government revenues, while government expenditure is set to rise due to the cost of automatic stabilisers and the policy response.
Hvad angår den klare overtrædelse af gældskriteriet, er analysen af de relevante faktorer særlig berettiget, da gældsdynamikken i højere grad påvirkes af forhold, der ligger uden for regeringens kontrol, end underskuddet. 
For the apparent breach of the debt criterion, the analysis of the relevant factors is particularly warranted, given that debt dynamics are to a larger extent influenced by factors outside the control of the government than is the case for the deficit.
Navnlig vil BNP ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 falde med 9,5 % i indeværende år, bl.a. fordi nedlukningsforanstaltningerne sætter en brat stopper for privatforbruget, og eksportmarkederne svinder drastisk ind, med turismen blandt de hårdest ramte sektorer. 
Specifically, the Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 9.5% in the current year, in particular as the lockdown measures put an abrupt break on private consumption and export markets shrink sharply, with tourism among the hardest-hit sectors.
Myndighederne understreger i den forbindelse, at den italienske økonomi som følge af det aktuelle chok vil få brug for en periode, hvor der sættes skub i væksten uden kontraproduktiv finanspolitisk konsolidering, idet en bæredygtig gældsreduktionsstrategi bør baseres på en primær saldo i overskud og på en styrkelse af Italiens potentielle vækst på grundlag af store offentlige og private investeringer. 
In that context, the authorities stress that, following the current shock, the Italian economy will need a period in which growth is relaunched without counterproductive fiscal consolidations, while basing a sustainable debt-reduction strategy on a primary balance in surplus and on strengthening Italy's potential growth on the back of ambitious public and private investments.
(VI)Regeringens plan om at begynde at nedbringe det samlede underskud med budgettet for 2022, afhængigt af hvordan den makroøkonomiske udvikling ser ud i midten af 2021. 
(VI)The government's plan to start reducing the headline deficit with the 2022 budget, depending on macroeconomic developments by mid-2021.
Heri analyseres, om Italien overholder traktatens underskuds- og gældskriterier. 
It analyses Italy's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty.
Endvidere gjorde Italien ingen fremskridt med at mindske den andel, som udgifterne til alderspension udgør af de offentlige udgifter, således at der skabes mulighed for at afholde andre sociale og vækstskabende udgifter; eller med at fjerne begrænsninger på konkurrencen, bl.a. ved en ny årlig konkurrencelov. 
Moreover, Italy made no progress in reducing the share of old-age pensions in public spending to create space for other social and growth-enhancing spending; and addressing restrictions to competition, including by means of a new annual competition law.
Italien oplevede endvidere økonomisk afmatning allerede inden den aktuelle krise med både en realvækst i BNP og BNP-deflator på under 1 % siden 2018. 
Moreover, Italy had been experiencing a macroeconomic slowdown already before the current crisis, with both real GDP growth and the GDP deflator below 1% since 2018.
Gældsholdbarhedsanalysen, som er ajourført med Kommissionens forårsprognose 2020, bekræfter, at Italiens gældssituation trods risici forbliver bæredygtig på mellemlang sigt, idet der tages hensyn til betydelige formildende faktorer som den offentlige gælds profil og stillingen over for udlandet 6 . 
The debt sustainability analysis updated with the Commission 2020 spring forecast confirms that, notwithstanding risks, Italy's debt position remains sustainable over the medium-term, which takes account of important mitigating factors like the profile of government debt and the external position 6 .
Dette fald skyldes en positiv udvikling i indtægter, politiske foranstaltninger vedtaget af regeringen, f.eks. for at bekæmpe skatteunddragelse, og et solidt arbejdsmarked. 
That decrease is related to positive revenue developments, supported by policy measures adopted by the government, for instance to fight tax evasion, and a resilient labour market.
Førstnævnte skyldes en stærk stigning i offentlige indtægter på trods af en svag realvækst i BNP, hvilket skyldes en positiv udvikling på arbejdsmarkedet, som primært vedrører faste kontrakter 5 , og i mindre omfang betydelige politiske foranstaltninger til bekæmpelse af skatteunddragelse (f.eks. elektronisk fakturering, elektronisk overførsel af kvitteringer og den ændrede metode til at vurdere skatteyderes indtægt), hvis nærmere skønsmæssige virkning, det stadig er vanskeligt at vurdere. 
The former is related to a strong increase in public revenues despite weak real GDP growth, which is explained by positive labour market developments largely related to permanent contracts 5 and, to a lesser extent, by important policy measures to fight tax evasion (e.g. electronic invoicing, electronic transmission of receipts, and the revised methodology to estimate taxpayers' income), whose exact discretionary impact is still difficult to assess.
Italien gjorde visse fremskridt med at sikre, at den aktive arbejdsmarkedspolitik og socialpolitikken integreres effektivt og når ud til udsatte grupper; med at målrette investeringstiltag inden for den økonomiske politik mod forskning og kvalitet i infrastruktur; med at gøre den offentlige forvaltning mere effektiv; med at fremme omstruktureringen af bankernes saldo og med at forbedre adgangen til finansiering uden for banksektoren for små og innovative virksomheder. 
Italy made some progress in ensuring that active labour market and social policies are effectively integrated and reach out to vulnerable groups; focusing investment-related economic policy on research and innovation and quality of infrastructure; making the public administration more effective; fostering bank balance sheet restructuring; and improving non-bank financing for smaller and innovative firms.
Navnlig gælder, at mens gældssituationen forværres som følge af den aktuelle covid-19-krise, så forventes gældskvoten i basisscenariet at være på en holdbar (nedadgående) kurs på mellemlang sigt (Figur 1) 7 . 
In particular, while the debt position deteriorates as a result of the current COVID-19 crisis, the debt ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term (Graph 1) 7 .
På trods af den vedvarende usikkerhed om de finanspolitiske udsigter på mellemlangt sigt, angiver stabilitetsprogrammet også hovedlinjerne for en langsigtet strategi for nedbringelse af den offentlige gæld efter det historisk høje niveau på 155,7 % af BNP, der forventes i 2020. 
Finally, despite the lingering uncertainty about the medium-term fiscal outlook, the Stability Programme indicates the main traits of a longer-term strategy to reduce public debt, after the historic high of 155.7% of GDP projected for 2020.
Som præciseret i artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97, for så vidt angår opfyldelsen af gældskriteriet i 2020, kan der, eftersom den offentlige gældskvote overstiger referenceværdien på 60 %, og den dobbelte betingelse ikke er opfyldt - dvs. at underskuddet fortsat er tæt på referenceværdien, og at overskridelsen af referenceværdien er midlertidig - ved vurderingen af, om Italien overholder underskudskriteriet ikke tages hensyn til disse relevante forhold i faserne forud for, at det fastslås, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud. 
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Italy.
Covid-19-pandemien og de tilhørende inddæmningsforanstaltninger vil medføre dyb økonomisk recession i Italien i 2020. 
The COVID-19 pandemic and the related containment measures are set to push Italy's economy into a deep recession in 2020.
I den forbindelse skal der ved vurderingen af, om gældskriteriet er opfyldt, som minimum tages hensyn til følgende tre aspekter på grund af deres indvirkning på gældsdynamikken og holdbarheden: i) fastholdelsen af den mellemfristede budgetmålsætning eller af tilpasningsstien i retning heraf, ii) gennemførelsen af strukturreformer og iii) de underliggende økonomiske forhold. 
In that respect, at least the following three main aspects need to be considered when assessing compliance with the debt criterion given their impact on the debt dynamics and sustainability: (i) adherence to the MTO or the adjustment path towards it; (ii) the implementation of structural reforms; and (iii) the prevailing economic conditions.
På anden side gjorde Italien begrænset fremskridt med at flytte beskatningen væk fra arbejdet og nedsætte skatteudgifter og omlægge matrikelsystemet; med at komme sort arbejde til livs; med at støtte kvinders deltagelse i arbejdsmarkedet; med at forbedre uddannelsesresultaterne, bl.a. ved relevant og målrettet investering og opkvalificering; med at afkorte længden af civilretlige sager ved at håndhæve og strømline retsplejereglerne; og med at effektivisere bekæmpelsen af korruption ved at reformere procedurereglerne, således at længden af strafferetssager afkortes. 
On the other hand, Italy made limited progress in shifting taxation away from labour, reducing tax expenditure and reforming the cadastral system; tackling undeclared work; supporting women's participation in the labour market; improving educational outcomes including through adequate and targeted investment and fostering upskilling; reducing the length of civil trials by enforcing and streamlining procedural rules; and improving the effectiveness of the fight against corruption by reforming procedural rules to reduce the length of criminal trials.
Gældskvoten forventes således at begynde at falde allerede i 2021 til 152,7 % som led i en "flerårig indsats for at fastholde holdbare offentlige finanser inden for rammerne af en strategi for fair og bæredygtig udvikling set ud af et samfundsmæssigt og miljømæssigt synspunkt". 
Specifically, it projects the debt-to-GDP ratio to start declining already in 2021, to 152.7%, as part of a "multiannual effort of preserving fiscal sustainability within a strategy of fair and sustainable development from the social and environmental viewpoint".
Figur 1: Gældskvote, Italiens, i % af BNP 
Graph 1:Government debt-to-GDP ratio, Italy, % of GDP
Ifølge de indberettede data overholdt Italien ikke gældsreduktionsmålet i 2019 (se tabel 1), idet forskellen i forhold til målet er 7,4 % af BNP. 
The notified data show that Italy did not comply with the debt reduction benchmark in 2019 (see Table 1), as the gap to the benchmark is 7.4% of GDP.
Desuden peger dataene for 2019 i retning af utilstrækkelige fremskridt hen imod gældsreduktionsmålet, hvilket også umiddelbart tyder på et uforholdsmæssigt stort underskud som defineret i stabilitets- og vækstpagten. 
Moreover, the data for 2019 imply insufficient progress towards the debt reduction benchmark, which also provides evidence of a prima facie existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact.
Den 13. juli 2018 blev det henstillet til Italien at sikre, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter, eksklusive diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og engangsforanstaltninger, ikke ville overstige 0,1 % ("udgiftsmålet") i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,6 % af BNP 3 . 
On 13 July 2018, Italy was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, would not exceed 0.1% (‘the expenditure benchmark') in 2019, corresponding to a structural adjustment of 0.6% of GDP 3 .
Sidstnævntes direkte følger for budgettet skønnes at udgøre ca. 4,5 % af BNP i 2020. 
The direct budgetary impact of the latter is estimated at around 4.5% of GDP in 2020.
Især den reelle BNP-vækst faldt fra 1,7 % i 2017 til 0,8 % i 2018 og til 0,3 % i 2019 og var dermed under den potentielle vækst i det pågældende år (0,6 %), da følgerne af en afmatning i den globale handel spredte sig til økonomien og blev forstærket af en afdæmpet efterspørgsel på hjemmemarkedet. 
Specifically, real GDP growth decelerated from 1.7% in 2017 to 0.8% in 2018 and to 0.3% in 2019, thereby falling below potential growth in that year (0.6%), as the impact of a slowdown in global trade spread to the economy and was amplified by subdued domestic demand.
Generelt må Italiens langvarige makroøkonomiske afmatning med en nominel BNP-vækst under 2 % siden 2018 formodes delvis at forklare den betydelige manglende overholdelse af gældsreduktionsmålet i 2019. 
Overall, Italy's long-lasting macroeconomic slowdown, with nominal GDP growth below 2% since 2018, can be argued to partly explain the large compliance gap with the debt reduction benchmark in 2019.
BNP-deflatoren steg derimod fra 0,7 % i 2017 til 0,9 % i 2018 og forblev stabil i 2019. 
The GDP deflator, in turn, increased from 0.7% in 2017 to 0.9% in 2018 and remained stable in 2019.