natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sidstnævnte forhold skyldes, at statsobligationsrenterne i 2019 i gennemsnit var lavere end i 2018, hvilket også kan være resultatet af de positive forventninger til de budgetforanstaltninger, Italien vedtog i december 2018 og juli 2019 efter en dialog med Kommissionen. 
The latter factor is due to lower average sovereign bond yields in 2019 compared to 2018, which can be considered also as being the result of the positive market perception of budgetary measures adopted by Italy in December 2018 and July 2019 following a dialogue with the Commission.
Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 forventes Italiens offentlige gæld at stige fra 134,8 % af BNP i 2019 til 158,9 % i 2020, hvilket især afspejler udviklingen i BNP og en primær saldo, der forventes at blive negativ for blot anden gang siden euroens indførelse. 
According to the Commission 2020 spring forecast, Italy's general government debt is expected to rise from 134.8% of GDP in 2019 to 158.9% in 2020, mainly reflecting GDP dynamics and a primary balance expected to turn negative for only the second time since the launch of the euro.
Ifølge de data, der blev indberettet af Italien den 22. april 2020 og efterfølgende valideret af Eurostat 1 , udgjorde Italiens offentlige underskud 1,6 % af BNP i 2019, mens den offentlige bruttogæld udgjorde 134,8 % af BNP. 
Data notified by the Italian authorities on 22 April 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Italy reached 1.6% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 134.8% of GDP.
Hvad angår opfyldelsen af gældskriteriet i 2019 er de relevante forhold: ii) de observerede makroøkonomiske forhold, hvor den afmatning, der er konstateret siden 2018, kan hævdes delvis at forklare Italiens betydelige manglende overholdelse af gældsreduktionsmålet, ii) visse fremskridt med gennemførelsen af vækstfremmende strukturelle reformer i de senere år, og iii) det forhold, at der ikke er nogen solid dokumentation for en væsentlig afvigelse fra den forebyggende del i 2019 og i løbet af 2018 og 2019 samlet set. 
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors considered are: (i) the observed macroeconomic conditions, whereby the slowdown recorded since 2018 can be argued to partly explain Italy's large gaps to compliance with the debt reduction benchmark; (ii) some progress with the implementation of growth enhancing structural reforms in past years; and (iii) the fact that there is no robust evidence of a significant deviation from the preventive arm in 2019 and over 2018 and 2019 taken together.
Det samlede underskud faldt fra 2,2 % af BNP i 2018 til et historisk lavt niveau på 1,6 % i 2019. 
The headline deficit fell from 2.2% of GDP in 2018 to a historic low of 1.6% in 2019.
Italiens offentlige gældskvote stabiliserede sig på omkring 134,8 % mellem 2018 og 2019. 
Italy's government debt-to-GDP ratio stabilised at around 134.8% between 2018 and 2019.
Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager højde for konsekvenserne af covid-19-pandemien, forventes det reale BNP at falde med 9,5 % i 2020. 
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 9.5%.
Særligt den gældsøgende "sneboldeeffekt" (1,8 % af BNP i 2019 grundet renteudgifter på ca. 3,4 % af BNP og nominel BNP-vækst på 1,2 %) blev udlignet af det samlede primære overskud (1,7 % af BNP) og den meget marginalt gældsreducerende virkning af stock-flow-tilpasningen. 
Specifically, the debt-increasing "snowball effect" (1.8% of GDP in 2019, due to interest expenditure of around 3.4% of GDP and nominal GDP growth at 1.2%) was offset by the headline primary surplus (1.7% of GDP) and the very marginal debt-reducing impact of the stock-flow adjustment.
Italien forventer ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 et underskud på 10,4 % af BNP i 2020 og en gæld på 155,7 % af BNP. 
According to the 2020 Stability Programme, Italy plans a deficit of 10.4% of GDP in 2020, while debt is planned at 155.7% of GDP.
De offentlige investeringer skønnes at være steget en smule fra ca. 2,1 % af BNP i 2018 til ca. 2,3 % i 2019, hvilket er mere end forventet i det samlede offentlige underskud, der blev registreret i 2019. 
Public investment is estimated to have slightly increased from around 2.1% of GDP in 2018 to around 2.3% in 2019, which is higher than the general government deficit recorded in 2019.
Den forventede overskridelse betragtes som exceptionel, men ikke som midlertidig som omhandlet i stabilitets- og vækstpagten. 
The planned excess is considered exceptional but not temporary for the purposes of the Treaty and the Stability and Growth Pact'.
Overordnet set antyder analysen, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/1997 ikke er opfyldt. 
Overall, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fulfilled.
I betragtning af den strukturelle karakter af udviklingen i indtægter, som er mere positiv end forventet på grundlag af den reelle BNP-udvikling, fremhæves det i en overordnet vurdering, at der ikke er nogen solid dokumentation for, at Italiens afvigelse fra den henstillede tilpasningssti i retning af den mellemfristet budgetmålsætning var væsentlig i 2019 eller i løbet af 2018 og 2019 samlet set. 
Given the structural nature of the more positive revenue developments than expected on the basis of real GDP dynamics, an overall assessment thus highlights that there is no robust evidence that Italy was in significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019 and over 2018 and 2019 taken together.
Overordnet fører analysen til den konklusion, at der ikke foreligger tilstrækkelig dokumentation til at konkludere, om gældskriteriet som defineret i traktaten og forordning (EF) nr. 1467/1997 er opfyldt eller ikke er opfyldt. 
Overall, the analysis leads to the conclusion that there is no sufficient evidence that the debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is or is not complied with.
Den strukturelle saldo blev forbedret i 2019 med 0,8 procentpoint af BNP, hvilket (efter at have taget højde for klausulen om usædvanlige begivenheder) tyder på overholdelse af den anbefalede tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning både i 2019 og i løbet af 2018-2019 samlet set. 
The structural balance improved by 0.8 percentage points of GDP in 2019, thus pointing (after considering the unusual event clause) to compliance with the recommended adjustment towards the medium-term budgetary objective both in 2019 and over 2018-2019 taken together.
Når det fradrag på 0,18 % af BNP, som blev indrømmet i henhold til klausulen om usædvanlige begivenheder, trækkes fra kravet i den forebyggende del 4 , er resultatet en afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning på 0,4 % af BNP, hvilket tyder på en vis afvigelse i 2019 og på en betydelig afvigelse i løbet af 2018-2019 samlet set. 
Once the 0.18% of GDP allowance granted under the unusual event clause is subtracted from the preventive arm requirement 4 , this leads to a deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective of 0.4% of GDP, thus pointing to some deviation in 2019 and to a significant deviation over 2018-2019 taken together.
Den offentlige gæld lå stort set stabilt på ca. 134,8 % af BNP mellem 2016 og 2019, eftersom den gældsforøgende effekt af renteudgifter (som dog viser en faldende tendens) og stock-flow-tilpasninger stort set blev udlignet af det vedvarende samlede primære overskud og en lav, men dog positiv nominel BNP-vækst. 
General government debt remained broadly stable at around 134.8% of GDP between 2016 and 2019, since the debt-increasing effect of interest expenditure (although on a decreasing trend) and stock-flow adjustments was largely offset by a consistent track record of headline primary surpluses and low yet positive nominal GDP growth.
Når der foreligger mere detaljerede oplysninger, skal de kompetente statistiske myndigheder undersøge, hvorvidt disse foranstaltninger har umiddelbar indvirkning på den offentlige saldo eller ej. Sammen med faldet i den økonomiske aktivitet vil disse foranstaltninger føre til væsentligt større offentlige underskud og højere gæld. 
Subject to more detailed information, the competent statistical authorities are to examine whether those measures entail an immediate impact on the general government balance or not.
Italiens offentlige bruttogæld udgjorde 134,8 % af BNP ved udgangen af 2019, hvilket er et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. 
Italy's general government gross debt stood at 134.8% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value.
Disse foranstaltningers direkte følger for budgettet skønnes at være 4,5 % af BNP i 2020. 
It estimates the direct budgetary impact of these support measures at around 4.5% of GDP in 2020.
Ifølge stabilitetsprogrammet forventes Italiens offentlige underskud i 2020 at stige til 10,4 % af BNP, hvilket er over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. 
According to the Stability Programme, Italy's general government deficit in 2020 is planned to increase to 10.4% of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value.
Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventes Italiens offentlige underskud i 2020 at udgøre 10,4 % af BNP, hvilket er over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. 
Based on the 2020 Stability Programme, Italy's general government deficit is expected to reach 10.4% of GDP in 2020, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
For at sikre stadige og effektive fremskridt hen imod opfyldelsen af målet i overgangsperioden bør Spanien samtidigt opfylde følgende to betingelser: 
In order to ensure continuous and effective progress towards compliance during the transition period, Spain should respect simultaneously the following two conditions:
De finanspolitiske udsigter på mellemlangt sigt er fortsat meget usikre. 
The medium-term fiscal outlook remains subject to high uncertainty.
Der henvises også til metodologiske spørgsmål vedrørende målingen af finanspolitiske mål og den finanspolitiske indsats. 
It also makes reference to methodological issues related to the measurement of fiscal targets and fiscal effort.
Navnlig aflønningen af ansatte og sociale overførselsindkomster, herunder pensioner, bidrog til den hurtige stigning i udgifterne. 
In particular, compensation of employees and social transfers, including pensions, contributed to the rapid expansion of expenditure.
Den 11. maj 2020 fremsendte de spanske myndigheder et brev vedrørende relevante forhold, jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97. 
On 11 May 2020, the Spanish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Sidstnævnte betød, at visse planlagte indtægtsforøgende foranstaltninger ikke blev vedtaget. 
The latter prevented the adoption of some planned revenue-increasing measures.
Fremskrivningerne af realvæksten i BNP er foretaget efter den såkaldte EPC/OGWG T+10-metode. 
Real GDP growth is projected according to the so-called EPC/OGWG T+10 methodology.
Hvad angår selve indholdet tyder dette dog ikke på grundlæggende forskelle i den samlede vurdering af krisens indvirkning på de offentlige udgifter. 
On substance, however, this does not point to fundamental differences in the overall assessment of the impact of the crisis on government expenditure.
Endelig fremføres også argumentet om, at den usædvanligt lave inflation har bremset gældsnedbringelsen. 
Finally, it also puts forward the argument that exceptionally low inflation has slowed down the pace of debt reduction.
Efter 2021 antages det, at der vil ske en gradvis tilpasning af finanspolitikken i overensstemmelse med den økonomiske og finanspolitiske samordning og rammerne for overvågning i EU. 
Beyond 2021, a gradual adjustment of fiscal policy is assumed, consistent with the EU economic and fiscal coordination and surveillance frameworks.
Stabilitetsprogrammet indeholder oplysninger om de omfattende foranstaltninger, der er truffet for at inddæmme pandemien og støtte økonomien, og der rapporteres om i alt ca. 3 % af BNP i støtteforanstaltninger som reaktion på krisen. 
The Stability Programme provides information on substantial measures taken to contain the pandemic and support the economy and reports a total of around 3% of GDP in support measures in response to the crisis.
Der er usædvanlig stor usikkerhed om pandemiens udvikling og tempoet i lempelsen af restriktionerne for den økonomiske aktivitet og de private aktørers kortsigtede reaktion herpå. 
There is an exceptionally high level of uncertainty about the evolution of the pandemic and the pace of relaxation of the restrictions to economic activity and the short-term response of private agents to it.
Pandemiens udbrud i begyndelsen af marts førte imidlertid til vedtagelsen af strenge foranstaltninger til inddæmning af virusset, som forventes at føre til en kraftig nedgang i produktionen i første halvdel af året. 
However, the outbreak of the pandemic in early March led to the adoption of strict virus containment measures that are expected to result in a sharp contraction of output in the first half of the year.
Selv om produktionen burde stige kraftigt, når restriktionerne ophæves, forventes genopretningen ikke at blive den samme i alle sektorer, og den tabte produktion forventes ikke indhentet fuldt ud inden for prognoseperioden. 
While output should rebound strongly once restrictions are lifted, the recovery is expected to be uneven across sectors, and the lost output is not expected to be fully recovered within the forecast horizon.
Samlet set viser vurderingen af gældsbæredygtigheden, at gælden på trods af risiciene fortsat er holdbar på mellemlang sigt, når der tages hensyn til vigtige formildende omstændigheder (herunder gældsprofilen). 
Overall, the debt sustainability assessment indicates that notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium-term, which takes account of important mitigating factors (including the debt profile).
I landerapporten for 2020 1 vurderede Kommissionen, at Spanien har gjort begrænsede fremskridt med at opfylde de landespecifikke henstillinger for 2019. 
In its 2020 Country Report 1 , the Commission assessed that Spain has made limited progress in addressing the 2019 Country Specific Recommendations.
Der var også kun gjort begrænsede fremskridt med at mindske skolefrafaldet og forbedre de uddannelsesmæssige resultater, øge samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder, fremme innovation og opgradere banegodsinfrastruktur og energisammenkoblingerne samt gennemføre loven om markedsenhed. 
There was also only limited progress in reducing early school leaving and improving educational outcomes, in increasing cooperation between education and businesses, in fostering innovation, and in upgrading rail freight infrastructure and energy interconnections, as well as in implementing the Law of Market Unity.
(3) Basisscenariet er baseret på Kommissionens forårsprognose 2020. 
(3) The baseline is based on the Commission spring 2020 forecast.
Efter ophævelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i juni 2019 er Spanien underlagt en treårig overgangsperiode for at sikre tilstrækkelige fremskridt hen imod opfyldelsen af gældsreduktionsmålet. 
Following the abrogation of the excessive deficit procedure in June 2019, Spain is subject to a three-year transition period to ensure sufficient progress towards compliance with the debt reduction benchmark.
Yderligere forhold, som ikke er anført ovenfor, er vanskelighederne i 2019 med at danne en regering med fulde beføjelser, hvilket førte til, at der blev afholdt to parlamentsvalg, og at det ikke lykkedes parlamentet at vedtage budgetloven for 2019. 
Additional factors not mentioned above are the difficulties in 2019 to form a government with full powers, which resulted in two general elections being held, and the failure to have the 2019 budget bill adopted by parliament.
(2) Rådets henstilling af 13. juli 2018 om Spaniens nationale reformprogram for 2018 og med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2018 (EUT C 320 af 10.9.2018 s. 33). 
(2) Council Recommendation of 13 July 2018 on the 2018 National Reform Programme of Spain and delivering a Council opinion on the 2018 Stability Programme of Spain, OJ C 320, 10.9.2018 p 33
Kommissionen anslår disse foranstaltningers budgetmæssige virkninger til at være mindre (0,8 % af BNP), da den betragter en stor del af udgifterne til arbejdsfordelingsordninger som en del af den måde, hvorpå de automatiske stabilisatorer normalt fungerer, hvorimod disse ordningers bruttovirkninger i programmet synes at være opført under de budgetforanstaltninger, der er truffet som reaktion på krisen. 
The Commission estimate of the budgetary imapct of these measures is smaller (at 0.8% of GDP), as it considers a large share of the expenditure on short-term work schemes as part of the normal operation of the automatic stabilisers, whereas the programme appears to report the gross impact of these schemes under the budgetary measures taken in response to the crisis.
Ifølge Kommissionens vinterprognose 2020 forventedes den at forblive robust på 1,6 % i 2020. 
The Commission 2020 winter forecast projected it to remain robust at 1.6% in 2020.
Kommissionen har derfor udarbejdet nærværende rapport, hvori den undersøger Spaniens overholdelse af traktatens underskudskriterie og gældskriterie. 
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Spain's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty.
Nærmere bestemt har Spanien gjort visse fremskridt med at modernisere og øge arbejdsformidlingernes og socialforvaltningernes kapacitet, mens der kun er gjort begrænsede fremskridt med at forbedre de finanspolitiske rammer og reglerne for offentlige udbud, mindske brugen af tidsbegrænsede kontrakter og forbedre familiestøtten og huller i dækningen af arbejdsløshedsunderstøttelse og sociale ydelser. 
Concretely, Spain made some progress in modernising and increasing the capacity of employment and social services, whereas limited progress was achieved in improving the fiscal and public procurement frameworks, in reducing the use of temporary contracts, and in improving family support and coverage gaps in unemployment and social benefits.
I brevet henvises der også til den seneste gældsudvikling, og det anføres, at afvigelsen i forhold til gældsreduktionsmålet vil være lille sammenlignet med de afvigelser, der tidligere er registreret af andre medlemsstater, hvilket rejser spørgsmålet om rimelighed og ligebehandling. 
The letter also refers to recent debt developments and argues that the gap to the debt-reduction benchmark would be small as compared to deviations recorded in the past by other Member States, thereby raising the issue of fairness and equal treatment.
I brevet nævnes desuden visse uforudsete begivenheder med indvirkning på 2019, som myndighederne hævder at være en engangsforeteelse, behovet for at sikre en udligning mellem nedbringelsen af den offentlige gæld og arbejdsløsheden og andre sociale ubalancer og de fremskridt, som Spanien fortsat har gjort med at korrigere de makroøkonomiske ubalancer. 
Moreover, the letter mentions some unforeseen events having an impact in 2019, which the authorities claim to be of a one-off nature; the need to balance the need to reduce government debt against the need to reduce unemployment and other social imbalances; and the progress Spain has continued to make in the correction of macroeconomic imbalances.
Hvad angår opfyldelsen af gældskriteriet i 2019 giver de relevante forhold, navnlig i) de observerede makroøkonomiske forhold, ii) gennemførelsen af vækstfremmende strukturreformer i de foregående år og iii) den væsentlige afvigelse fra den anbefalede tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, anledning til at konkludere, at gældskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/97 ikke er opfyldt. 
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors, in particular (i) the observed macroeconomic conditions; (ii) the implementation of growth enhancing structural reforms in past years, and (iii) the significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium term budgetary objective, leads to the conclusion that the debt criterion as defined by in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not complied with.
Den 13. juli 2018 blev det henstillet til Spanien at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige udgifter, eksklusive diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og engangsforanstaltninger, ikke oversteg 0,6 % i 2019 ("udgiftsmålet"), hvilket svarede til en strukturel tilpasning på 0,65 % af BNP 2 . 
On 13 July 2018, Spain was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, did not exceed 0.6% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.65% of GDP 2 .
Spanien gjorde ikke tilstrækkelige fremskridt hen imod opfyldelsen af gældsreduktionsmålet i 2019. 
Spain did not make sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019.
I den forbindelse skal der ved vurderingen af, om gældskriteriet er opfyldt, som minimum tages hensyn til følgende tre aspekter på grund af deres indvirkning på gældsdynamikken og holdbarheden: i) fastholdelsen af den mellemfristede budgetmålsætning eller af tilpasningsstien i retning heraf, ii) gennemførelsen af strukturreformer og iii) de underliggende økonomiske forhold. 
In that respect, at least the following three main aspects need to be considered when assessing compliance with the debt criterion, given their impact on the debt dynamics and sustainability: (i) adherence to the MTO or the adjustment path towards it, (ii) the implementation of structural reforms, and (iii) the prevailing economic conditions.
Overgangsperioden varer fra 2019 til 2021. 
The transition period started in 2019 and will end in 2021.
Ud fra de endelige tal og Kommissionens prognose oversteg væksten i udgifterne målet og medførte en afvigelse fra den anbefalede tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning på 1,6 % af BNP i 2019, hvilket tyder på en væsentlig afvigelse. 
Based on outturn data and the Commission forecast, expenditure growth exceeded the benchmark, with a deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objecitve of 1.6% of GDP in 2019, thus pointing to a significant devation.
Overordnet set antyder analysen, at underskudskriteriet og gældskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/1997 ikke er opfyldt. 
Overall, the analysis suggests that the deficit and debt criteria as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 are not fulfilled.
a.For det første bør den årlige strukturelle tilpasning ikke afvige mere end 0,25 % af BNP fra den minimale lineære strukturelle tilpasning, der sikrer, at gældsreduktionsmålet opfyldes ved overgangsperiodens udløb. 
a.First, the annual structural adjustment should not deviate by more than ¼% of GDP from the Minimum Linear Structural Adjustment (MLSA) ensuring that the debt reduction benchmark is met by the end of the transition period;
Selv om den økonomiske vækst i Spanien før covid‑19-pandemiens udbrud var moderat, var den i 2019 dog stadig højere end den potentielle vækst og den gennemsnitlige vækst i euroområdet på 2,0 %. 
While the Spanish economy was on a moderating growth path before the outbreak of the COVID‑19 pandemic, it still enjoyed above-potential and above euro area average growth of 2.0% in 2019.