natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Antallet af atomkraftværker i Europa, der allerede er under nedlæggelse, eller som vil blive nedlagt på kort/mellemlang sigt, er stigende. 
There is a growing number of nuclear plants across Europe that are already being decommissioned or will be in the short/mid term.
Ved udgangen af juni 2011 var der 220 atomreaktorer i Den Europæiske Union. 
At the end of June 2011, there were 220 nuclear reactors in the European Union.
Som det fremgår af figur 1, var 77 af disse reaktorer lukket ned, og de fleste af dem var under nedlæggelse. 
As shown in Figure 1, 77 of these reactors had been shut down and most of them were under decommissioning.
Endvidere skal omkring en tredjedel af de 143 reaktorer, som i dag er i drift i 14 EU-medlemsstater, nedlukkes inden 20253. 
Also, around one third of the 143 reactors operating in 14 EU Member States will need to be shut down by 20253.
Endelig er det muligt, at medlemsstaterne og kernekraftværksopera-tørerne må se i øjnene, at yderligere kraftværker skal lukkes tidligt som følge af de »stresstest« af atomreaktorer, der skal gennemføres inden udgangen af 20114. 
Finally, it is possible that Member States and nuclear operators will have to face the early closure of further plants as a result of the ‘stress tests’ to be undertaken on nuclear reactors by the end of 20114.
KOM(2007) 794 endelig af 12. december 2007, s. 
3 See COM(2007) 794 final of 12 December 2007, p.
10 – Anden rapport om anvendelsen af de finansielle ressourcer beregnet til nedlæggelse af kernekraftværker. 
10 — Second report on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear installations, spent fuel and radioactive waste.
4 Efter uheldet på Fukushima-Daiichi-atomkraftværket i marts 2011 vedtog Det Europæiske Råd, at sikkerheden i forbindelse med alle EU’s nukleare anlæg bør kontrolleres på grundlag af en omfattende og gennemsigtig risiko-og sikkerhedsvurdering (»stresstest«). 
4 Following the incident at the nuclear power plant of Fukushima Daiichi in March 2011, the European Council decided that the safety of all EU nuclear plants should be reviewed following a comprehensive and transparent risk and safety assessment (‘stress tests’).
Det Europæiske Råd vedtog at vurdere de første resultater inden udgangen af 2011 på grundlag af en rapport fra Kommissionen (jf. formandskabets konklusioner af 24-25. marts 2011, punkt 31). 
The European Council resolved to assess initial findings by the end of 2011, based on a report from the Commission (see Presidency Conclusions 24–25 March 2011, paragraph 31).
9 FIGUR 1 ATOMREAKTORER I EU PR. JUNI 2011 EU i alt: 220 reaktorer Sikker indeslutning: 3 reaktorer 143 reaktorer Kilde: Den internationale Atomenergiorganisations kraftreaktorinformationssystem. 
9 FIGURE 1 NUCLEAR POWER REACTORS IN THE EU AS AT JUNE 2011 Dismantled: 2 reactors Safe enclosure: 3 reactors EU Total: 220 reactors Under decommissioning: 72 reactors Source: International Atomic Energy Agency’s Power Reactor Information System.
16/2011 – EU’s finansielle bistand til nedlæggelse af kernekraftværker i Bulgarien, Litauen og Slovakiet: resultater og fremtidige udfordringer Demonterede: 2 reaktorer Under nedlæggelse: 72 reaktorer I drift: 
Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges In operation: 143 reactors
EU’S FINANSIELLE BISTAND TIL STØTTE AF NEDLÆGGELSE AF KERNEKRAFTVÆRKER I BULGARIEN, LITAUEN OG SLOVAKIET 5. 
EU FINANCIAL ASSISTANCE TO SUPPORT NUCLEAR DECOMMISSIONING IN BULGARIA, LITHUANIA AND SLOVAKIA 5.
Tjernobylulykken i 1986 og de grænseoverskridende følger heraf viste, at nuklear sikkerhed er af global vigtighed. 
The Chernobyl accident in 1986 and its cross-border impact highlighted the global importance of nuclear safety.
Ulykken medførte udbredt bekymring om, hvordan de ikke-opgraderbare atomreaktorer i Central-og Østeuropa fungerede. 
This event generated broad concern with regard to the operation of non-upgradeable nuclear reactors in central and eastern Europe.
For at øge den nukleare sikkerhed vedtog det internationale samfund og navnlig Den Europæiske Union derfor fra begyndelsen af 1990’erne at yde forskellige former for finansiel bistand til adskillige lande5. 
Hence, with a view to increasing nuclear safety, the international community, and the European Union in particular, decided, from the early 1990s, to provide various forms of financial assistance to several countries5.
Inden for rammerne af tiltrædelsesforhandlingerne til Den Europæiske Union forpligtede Bulgarien, Litauen og Slovakiet sig til tidlig nedlukning og efterfølgende nedlæggelse af otte reaktorer (jf. figur 2). 
In the framework of the accession negotiations to the European Union, Bulgaria, Lithuania and Slovakia committed themselves to the early closure and subsequent decommissioning of eight reactors (see Figure 2).
5 De vigtigste instrumenter for EU-finansieringen var Tacis-programmet (faglig bistand til partnerstater i Østeuropa og Centralasien) og Phare-programmet (støtte til finansielt og teknisk samarbejde i kandidatlandene i Central-og Østeuropa). 
5 The main vehicles for EU funding were the TACIS programme (providing technical assistance to the partner States in eastern Europe and central Asia) and the PHARE programme (supporting financial and technical cooperation with the candidate central and eastern European countries).
En række lande modtog denne bistand (Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Litauen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Armenien, Kasakhstan, Rusland og Ukraine). 
A number of countries benefited from this assistance (Bulgaria, Czech Republic, Hungary, Lithuania, Romania, Slovakia, Slovenia, Armenia, Kazakhstan, Russia and Ukraine).
Retten rapporterede om brugen af disse midler i særberetning nr. 25/98 (EFT C 35 af 9.2.1999, s. 
The Court reported on the use of these funds in its Special Report No 25/98 (OJ C 35, 9.2.1999, p.
10 FIGUR 2 Atomkraftværk Reaktorblok (og type) Start på kommerciel drift Teoretisk nedlukningsdato (ifølge udformningen) Faktisk nedlukningsdato (efter aftale) Nedlæggelse fuldført (nuværende prognose) Kozloduy (Bulgarien) Blok 1 (VVER 440 / 230) 1974 2004 2002 2035 Blok 2 (VVER 440 / 230) 1975 2005 2002 2035 Blok 3 (VVER 440 / 230) 1981 2011 2006 2035 Blok 4 (VVER 440 / 230) 1982 2011 2006 2035 Ignalina (Litauen) Blok 1 (RBMK 1500) 1984 2013 2004 2029 Blok 2 (RBMK 1500) 1987 2017 2009 2029 Bohunice V1 (Slovakiet) Blok 1 (VVER 440 / 230) 1980 2008 2006 2025 Blok 2 (VVER 440 / 230) 1981 2010 2008 2025 ATOMKRAFTVÆRKER OMFATTET AF TIDLIG NEDLUKNING Kilde: Revisionsretten på grundlag af Den internationale Atomenergiorganisations kraftreaktorinformationssystem og den tekniske dokumentation, som Revisionsretten indhentede under revisionen. Særberetning nr. 16/2011 – EU’s finansielle bistand til nedlæggelse af kernekraftværker i Bulgarien, Litauen og Slovakiet: resultater og fremtidige udfordringer 
10 FIGURE 2 Nuclear power plant Reactor unit (and type) Start of commercial operation Theoretical closure date (as per design) Actual closure date (in line with agreement) End of decommissioning (current forecast) Kozloduy (Bulgaria) Unit 1 (VVER 440 / 230) 1974 2004 2002 2035 Unit 2 (VVER 440 / 230) 1975 2005 2002 2035 Unit 3 (VVER 440 / 230) 1981 2011 2006 2035 Unit 4 (VVER 440 / 230) 1982 2011 2006 2035 Ignalina (Lithuania) Unit 1 (RBMK 1500) 1984 2013 2004 2029 Unit 2 (RBMK 1500) 1987 2017 2009 2029 Bohunice V1 (Slovakia) Unit 1 (VVER 440 / 230) 1980 2008 2006 2025 Unit 2 (VVER 440 / 230) 1981 2010 2008 2025 NUCLEAR PLANTS SUBJECT TO EARLY CLOSURE Source: European Court of Auditors, on the basis of the International Atomic Energy Agency’s Power Reactor Information System and the technical documentation gathered during the audit. Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges
EU erkendte, at denne forpligtelse udgjorde en ekstraordinær byrde for de berørte lande på grund af det væsentlige tab af produktionskapacitet. 
The EU recognised that, given the significant proportion of production capacity loss, this commitment represented an exceptional burden for the countries concerned.
For at hjælpe dem med at opfylde denne forpligtelse vedtog EU derfor at yde et finansielt bidrag med det dobbelte formål: a) at støtte modtagerlandenes bestræbelser på at nedlægge deres lukkede atomreaktorer (»nedlæggelsesforanstaltnin-ger«) og b) at bidrage til at afhjælpe konsekvenserne af tidlig nedlukning (»afbødningsforanstaltninger«). 
Therefore, in order to help them meet this commitment, the EU decided to provide a financial contribution with the twofold objective of: (a) supporting recipient countries’ efforts to decommission their closed nuclear reactors (‘decommissioning meas-ures’); and (b) contributing towards addressing the consequences of the early closure (‘mitigation measures’).
Den finansieringsordning, Kommissionen foreslog, var ikke baseret på en omfattende forudgående vurdering6. 
The funding scheme put forward by the Commission did not benefit from a comprehensive ex ante evaluation6.
Finansieringen skulle stilles til rådighed som en generel tildeling, der var baseret på modtagerlandenes faktiske betalingsbehov og absorbtionsevne. 
Funding was to be available as a general allocation, based on beneficiary countries’ actual payment needs and absorption capacity.
Programmerne blev oprettet til at støtte bredt definerede prioriteringer: nedlæggelse, genopretning af miljøet, modernisering og erstatning af den konventionelle produktionskapacitet, andre foranstaltninger, som ligger i forlængelse af beslutningen om at nedlukke, og som bidrager til modernisering af energiproduktionen, -transmissionen og -di-stributionen og til at øge forsyningssikkerheden og forbedre energieffektiviteten. 
The programmes were set to support broadly defined priorities: decommissioning, environmental upgrading, modernisation and replacement of conventional generating capacity, other consequential measures contributing to modernisation of energy production, transmission and distribution and to securing energy supply and improving energy efficiency.
De samlede omkostninger og priorite-ringsrækkefølgen, EU’s andel og tidsfristerne for EU’s intervention var ikke definerede. 
The total cost and the relative importance of these priorities, the EU‘s share of it and time limits for EU intervention were not defined.
Der blev fastsat lofter over de disponible midler for hver enkelt finansiel ramme7. 
Ceilings on funding available were set for each financial framework7.
6 Det er et retskrav i EU, at der forud for frigørelsen af EU-midler foretages en vurdering for at sikre, at de fordele, der opnås herved, svarer til omfanget af de anvendte midler (jf. Rådets forordning (EF, Euratom, EKSF) nr. 2333/95 af 18. september 1995 om ændring af finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 240 af 7.10.1995, s. 
6 It is an EU legal requirement that the mobilisation of EU resources must be preceded by an evaluation to ensure that the resultant benefits are in proportion to the resources applied (see Council Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2333/95 of 18 September 1995 amending the Financial Regulation of 21 December 1977 applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 240, 7.10.1995, p.
4, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 
1); see also Article 27(4) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p.
7 I dokumentet »Et budget for Europa 2020«, Del I, KOM(2011) 500 endelig af 29. juni 2011 foreslår Kommissionen, at EU’s finansielle støtte til nedlæggelse af atomkraftværker fortsætter i perioden 2014-2020 (Udgiftsområde – Smart og inklusiv vækst). 11 Særberetning nr. 16/2011 – EU’s finansielle bistand til nedlæggelse af kernekraftværker i Bulgarien, Litauen og Slovakiet: resultater og fremtidige udfordringer 
7 In its document ‘A Budget For Europe 2020’, Part I, COM(2011) 500 final of 29 June 2011, the Commission proposes the continuation of the EU financial support for decommissioning for the period 2014–20 (Heading — Smart and inclusive growth). 11 Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges
FIGUR 3 FORDELING AF EU‐STØTTEN PR. PROGRAM UDNYTTELSE OG FORVALTNING AF EU’S FINANSIELLE BISTAND 9. 
FIGURE 3 BREAKDOWN OF EU SUPPORT BY PROGRAMME UTILISATION AND MANAGEMENT OF EU FINANCIAL ASSISTANCE 9.
Som vist i figur 3 beløber den samlede EU-finansiering sig til 2 850 millioner euro for perioden 1999-2013. 
As shown in Figure 3, total EU funding amounts to 2 850 million euro for the 1999–2013 period.
31. december 2010 havde Kommissionen indgået forpligtelser for over 70 % af EU’s finansielle bidrag (eller 2 066 millioner euro). 
At 31 December 2010, the Commission had committed over 70 % of the EU financial contribution (or 2 066 million euro).
Betalinger til kontrahenter beløb sig til 1 030 millioner euro og udgjorde dermed næsten halvdelen af de beløb, der var indgået forpligtelser for8. 
Payments to contractors stood at 1 030 million euro, representing almost half of committed amounts8.
Omkring 60 % af dette beløb gik til nedlæggelsesforanstaltninger og 40 % til afbødningsforanstaltninger. 
Out of this amount, some 60 % and 40 % respectively went to decommissioning and mitigation measures.
Der gives en oversigt over programmernes finansielle strømme i bilag II. 
An overview of the programmes’ financial flows is presented in Annex II.
I overensstemmelse med de relevante bestemmelser9 uddelegerede Kommissionen forvaltningen af størstedelen (83 %) af EU’s finansielle bistand til landeprogrammer til Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), der havde forvaltet atomsikkerhedsprojekter og nedlæggelsesfaciliteter siden begyndelsen af 1990’erne. 
In line with the relevant provisions9, the Commission delegated the management of most (83 %) of the EU financial assistance for the country programmes to the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) which had managed nuclear safety projects and decommissioning facilities since the early 1990s.
Til dette formål oprettede man sammen med nogle europæiske lande tre internationale fonde for støtte til nedlæggelse af kernekraftværker i 200110. 
To this end, together with some European countries, three International Decommissioning Support Funds were set up in 200110.
Der blev undertegnet en rammeaftale mellem modtagerlandene, EBRD og bidragsyderne til fonden, (jf. fodnote 10). 
A Framework Agreement was signed between the recipient countries, the EBRD and the fund donors (see footnote 10).
8 Kommissionen øremærker bevillinger til de specifikke aftaler, der er undertegnet med formidlingsorganerne (eller i nogle tilfælde med støttemodtagerne) med godkendelsen af de enkelte forpligtelser. 
8 The Commission earmarks appropriations to the specific agreements signed with the intermediary bodies (or, in some cases, with the beneficiaries) through the authorisation of individual commitments.
Betalingerne godkendes efterfølgende på dette grundlag til formidlingsorganerne, der derefter fordeler disse midler til specifikke projekter og kontrakter. 
Payments are subsequently authorised on this basis to intermediary bodies, which then allocate these resources to specific projects and contracts.
Endelig udbetaler de formidlende organer midlerne til kontrahenterne. 
Ultimately, the resources are disbursed by the intermediary bodies to the contractors.
9 I finansforordning nr. 1605/2002 (jf. artikel 53-57) er det fastsat, at Kommissionen kan uddelegere gennemførelsesopgaver på visse betingelser. 
9 The Financial Regulation No 1605/2002 (see Articles 53 to 57) provides that subject to certain conditions, the Commission may delegate its implementation tasks.
Det er endvidere specifikt fastsat i tiltrædelsestraktaterne og i de relevante rådsforordninger, at Kommissionen kan gøre dette. 
Moreover, the Accession Treaties and the relevant Council Regulations provide specifically that the Commission could do this.
10 EUerhovedbidragsyder til de tre internationale fonde for støtte til nedlæggelse af kernekraftværker (96 % af de samlede midler). 
10 TheEUisthemaincontributor to the three International Decommissioning Support Funds (96 % of the total).
Andre europæiske donorer har bidraget med 60 millioner euro. 
Other European donors have contributed 60 million euro.
Det drejer sig om: Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige, Norge og Schweiz. 
These are: Belgium, Denmark, Germany, Ireland, Greece, Spain, France, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Poland, Finland, Sweden, the United Kingdom, Norway and Switzerland.
Siden 2004 har EU været den eneste bidragsyder. 
Since 2004, the EU is the only contributor.
12 Program EU‐bidrag (millioner euro) Procentdel af det samlede beløb Kozloduy 870 30,5 % Ignalina 1 367 48,0 % Bohunice 613 21,5 % I alt 2 850 100 % Kilde: Retsgrundlag og Kommissionens regnskab. Særberetning nr. 16/2011 – EU’s finansielle bistand til nedlæggelse af kernekraftværker i Bulgarien, Litauen og Slovakiet: resultater og fremtidige udfordringer 
12 Programme EU contribution (million euro) Percentage of the total Kozloduy 870 30,5 % Ignalina 1 367 48,0 % Bohunice 613 21,5 % Total 2 850 100 % Source: Legal bases and Commission’s accounting. Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges
I henhold til rådsforordningerne skal EBRD forvalte de offentlige midler til programmerne for nedlæggelse af kernekraftværker og overvåge den finansielle forvaltning af disse programmer med henblik på at optimere brugen af offentlige midler. 
Under the framework of the Council Regulations, the EBRD is required to manage the public funds allocated to the programmes for decommissioning nuclear power plants and monitoring the financial management of these programmes so as to optimise the use of public money.
Endvidere skal EBRD udføre de budgetopgaver, Kommissionen overdrager til den i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen11. 
In addition, the EBRD should carry out the budget tasks entrusted to it by the Commission in line with the requirements of the Financial Regulation11.
Med hensyn til Litauen overdrog Kommissionen endvidere en del af bistanden til en parallel struktur, det centrale projekt-styringskontor12 (CPMA). 
In addition, for Lithuania, the Commission delegated part of the assistance to a parallel structure, the Central Project Management Agency12 (CPMA).
Det skete ud fra den betragtning, at landet havde en passende national gennemførelsesstruktur. 
This followed consideration that the country had an appropriate national implementation structure.
Kontorets ledelsesansvar svarer i stor udstrækning til det ansvar, der påhviler EBRD. 
The agency’s management responsibilities are similar to those of the EBRD.
De tre modtagerlande foreslår de projekter, som skal støttes, i samråd med EBRD eller CPMA. 
The three recipient countries propose projects for assistance in consultation with the EBRD or the CPMA.
For så vidt angår de tre støt-tefonde, er det donorforsamlingerne (hvor Kommissionen er repræsenteret), der godkender projekterne. 
In the case of the three support funds, the assemblies of donors (where the Commission is represented) approve the projects.
For så vidt angår finansieringskanalen CPMA, godkender Kommissionen projekterne direkte. 
In the case of the CPMA channel, the Commission directly approves the projects.
I 2007 blev der nedsat en forvaltningskomité med medlemsstaterne til at bistå Kommissionen i gennemførelsen af bistandsprogrammerne. 
In 2007, a Member States’ Management Committee was put in place to assist the Commission in the implementation of the assistance programmes.
Bidraget kan komme op på 100 % af projektomkostningerne. 
The contribution may amount up to 100 % of project costs.
Der er dog en forventning om, at der skal gøres alt, hvad der er muligt for at fortsætte den samfinansieringspraksis, der blev indført som led i førtiltrædelsesbistanden13. 
There is however, an expectation that every effort should be made to continue the co-financing practice established under the pre-accession assistance13.
Normalt gennemføres projekterne af eksterne kontrahenter på støttemodtagernes ansvar14. 
External contractors under the responsibility of the grant recipients usually execute projects14.
De relevante nationale myndigheder, EBRD eller CPMA overvåger projektgennemførelsen. 
The relevant national authorities, the EBRD or the CPMA monitor the project execution.
På grundlag af deres rapporter overvåger henholdsvis donorfor-samlingen og Kommissionen projektgennemførelsen. 
On the basis of their reports, the assemblies of donors and the Commission, respectively, supervise the implementation of the projects.
I sidste ende er det Kommissionen, der er ansvarlig for anvendelsen af EU-midlerne, som forvaltes af Generaldirektoratet for Energi. 
The Commission is ultimately responsible for the use of EU funds, which are managed by its Directorate-General for Energy.
Rådets forordning nr. 647/2010 af 13. juli 2010 (Bulgarien), Rådets forordning nr. 
11 See Council Regulation No 647/2010 of 13 July 2010 (Bulgaria), Council Regulation No 1990/2006 of 21 December 2006 (Lithuania) and Council Regulation No 549/2007 of 14 May 2007 (Slovakia).
EBRD forvalter EU-midler under den fælles forvaltning af budgetgennemførelsen, der indebærer overdragelse af forvaltningsfunktioner til internationale organisationer. 
The EBRD manages EU funds under the ‘joint management’ mode of budget implementation, which involves the delegation of management functions to international organisations.
Denne overdragelse sker på betingelse af, at de internationale organisationer anvender regnskabs-, revisions-og interne kontrolstandarder samt procedurer for indkøb, der frembyder garantier svarende til de internationalt anerkendte standarder (artikel 53d i forordning nr. 1605/2002). 
Delegation is subject to application of standards for accounting, audit, internal control and procurement procedures that offer guarantees equivalent to internationally accepted standards (Article 53d of Regulation No 1605/2002).
12 CPMA forvalter EU-midler ved indirekte central forvaltning af budgetgennemførelsen, hvilket indebærer, at Kommissionen overdrager bestemte opgaver til et nationalt kontor. 
12 The CPMA manages EU funds under the ‘indirect centralised management’ mode of budget implementation, which involves the delegation of selected tasks by the Commission to a national agency.
Denne overdragelse sker på betingelse af, at det nationale kontor anvender regnskabs-, revisions-og interne kontrolstandarder samt procedurer for indkøb, der frembyder garantier svarende til de internationalt anerkendte standarder (artikel 53a, 54-57 i forordning nr. 1605/2002). 
Delegation is subject to application of standards for accounting, audit, internal control and procurement procedures which offer guarantees equivalent to internationally accepted standards (Articles 53a, 54 to 57 of Regulation No 1605/2002).
CPMA forvalter 332 millioner euro, eller 16 % af den samlede støtte, der er indgået forpligtelser for, til de tre lande frem til udgangen af 2010. 
The CPMA manages 332 million euro, or 16 % of the total support committed to three countries until the end of 2010.
13 Rådsforordningernevedtaget i 2006, 2007 og 2010 nævner denne mulighed (jf. fodnote 11). 
13 The Council Regulations adopted in 2006, 2007 and 2010 envisage this possibility (see footnote 11).
13 14 Operatørerne af kernekraftværkerne er de vigtigste store modtagere af nedlæggelsesprojekterne. 
13 14 The plant operators are the main grant recipients of the decommissioning projects.