natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Indhold side I Meddelelser Revisionsretten Særberetning nr. 4/91 om den fælles markedsordning for sukker og isoglucose med Kommissionens svar 1 Ì De Europæiske Fællesskabers Tidende ISSN 0378-7001 C 290 34. årgang " \ 7. november 1991 Dansk udgave Informationsnummer 91/C 290/01 Meddelelser og oplysninger 
> Official Journal of the European Communities C 290 Volume 34 7 November 1991 English edition Notice No 91/C 290/01 Information and Notices Contents I Information Court of Auditors Page Special report No 4/91 on the operation of the common organization of the market in the sugar and isoglucose sector accompanied by the replies of the Commission . .
I anden, tredje og fjerde del analyseres følgerne af ordningens funktion. > Den travle læser finder i femte del konklusionerne af denne særberetning. INDHOLD 1. Den fælles markedsordning Sukker og isoglucose i Fællesskabet: Landbrugs-og industriaspektet Generelle bemærkninger Landbrugsaspektet Industriaspektet : en tung industri Produktion og forbrug i Fællesskabet Det fælles sukker-og isoglucosemarked Oprettelsen af en fælles markedsordning Periodiske revisioner Tiltrædelserne Isoglucose Ordningens forvaltningsinstrumenter Produktionskvoterne Priserne De øvrige aspekter Importregler Eksportregler Fødevarehjælp Produktionsrestitutionsordningen for den kemiske industri Oplagring Punkt 1.1 1.29 1.1 1.6 1.1 1.2 1.3 1.5 1.6 1.7 1.10 1.7 1.8 1.9 1.10 1.11 1.21 1.11 1.15 1.16 1.17 1.21 1.17 1.18 1.19 1.20 1.21 7.11.91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 290/1 
Those readers who have not the time to read all of the report will find its conclusions set out in the fifth part. i TABLE OF CONTENTS 1. Presentation of the common organization of the market Sugar and isoglucose in the Community: agricultural and industrial aspects General matters Agricultural aspect Industrial aspect: a heavy industry Production and consumption in the Community The common market in sugar and isoglucose Setting-up of a common organization of the market Periodic reviews Accessions Isoglucose The mechanisms by which the system is managed Production quotas The prices The other aspects Rules on importation Rules on exportation Food aid The system of production refunds for the chemical industry Storage Paragraph reference 1.1 1.29 1.1 1.6 1.1 1.2 1.3 1.5 1.6 1.7 1.10 1.7 1.8 1.9 1.10 1.11 1.21 1.11 1.15 1.16 1.17 1.21 1.17 1.18 1.19 1.20 1.21 7.
2.162.20 Rettens undersøgelse mål og metoder Rettens tidligere bemærkninger Kontrolmål Revisionens gennemførelse .· . 2. De interne makro-økonomiske følger af den fælles markedsordning Kvoteordningens historiske udvikling Den første fælles markedsordning for sukker (1968-1975) Den anden sukkerforordning og den første udvidelse af Fællesskabet (1975-1981) ' Den tredje sukkerforordning og den anden udvidelse af Fællesskabet (1981-1986) Den fjerde sukkerforordning og den tredje udvidelse af Fællesskabet (1986-1991) Ordningens videreførelse i 1991 Generel vurdering af udviklingen i kvoteordningen Udviklingen i markedsforsyningen Forsyningsoverskuddet Forsyningssikkerheden Rationalisering af produktionen, kvotefordelingen og reaktionen i fagkredse Begrebet specialisering Specialiseringskvoternes oprettelse og deres anvendelse på sukkerroe¬ dyrkningen 2.212.27 2.28 2.29 2.30 Den reelle kvotefordeling »Nationalisering« af kvoterne . · 2.34 2.38 2.34 2.35 2.36 2.37 2.38 2.392.48 De øvrige generelle bestemmelser, der indvirker på den økonomiske effektivitet De blandede priser De områdeopdelte priser National støtte Anmodning om sukkerroekvoter Særlige problemer i en række medlemsstater Omstruktureringen i Italien Overgangsordningen for Spanien Forsyningen af det portugisiske marked Roesukkerproduktionen i Grækenland Situationen for isoglucose Afsluttende bemærkning 3. 
The internal macro-economic consequences of the Community scheme Background to the quota system The first sugar scheme (1968-1975) The second sugar regulation and the first enlargement 'of the Community (1975-1981) The third sugar regulation and the second enlargement (1981-1986) The fourth sugar regulation and the third enlargement (1986-1991) The extension of the scheme decided upon in 1991 General assessment of the evolution of the quota system Evolution of market supply conditions The supply surplus Security of supply The rational development of production, the distribution of quotas and the attitude taken by the trade The concept of specialization Application to sugar beet cultivation and the creation of specialization quotas The actual distribution of quotas The 'nationalization' of quotas The other general provisions affecting economic effectiveness Mixed prices Regionalized prices National aid Call for sugar-beet quotas Specific problems in some Member States Restructuring in Italy The transitional arrangements for Spain Supplies to the Portuguese market Sugar-beet production in Greece The situation with regard to isoglucose Conclusion 3.
De internationale makro-økonomiske aspekter og verdenssukkermarkedet Verdensmarkedet Verdensmarkedets karakteristika EF's position på verdensmarkedet Fødevarehjælp De økonomiske virkninger af C-sukker C-sukkerproduktionens relative omfang De økonomiske betingelser for produktion ud over kvoten Overførselsmekanismens indvirkning Indvirkningen af C-sukkereksporten på omkostningerne ved kvotesukkereksport 2.39 2.44 2.45 2.48 2.49 2.49 2.54 2.57 2.60 2.63 2.68 3.1 3.1 3.1 3.4 3.7 3.8 3.8 3.11 3.14 3.16 2.43 2.47 2.62 2.53 2.56 2.59 2.62 2.67 3.25 3.6 3.3 3.6 3.20 3.10 3.13 3.15 2.30 .2.31 2.33 2.33 3.17 
International macro-economic aspects and the world sugar market The world market Characteristics of the world market The Community's place in the world market Food aid The economic impact of C sugar The relative importance of C sugar production Economic conditions for non-quota production The influence of the carry-over mechanism The effect of C sugar exports on the cost of quota sugar exports 1.22-1.22 1.23 1.27-1.27 1.28 1.29 1.26 1.26 1.29 .
11. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 290/3 ... 3.20 3.22 3.25 3.24 4.20 4.5 4.3 4.14 4.8 4.10 4.12 Virkningen af den.store eksport af C-sukker med en gunstig verdensmarkedspris Virkningerne af sukkerprotokollen indgået med AVS-landene og Indien 3.18-3.21- 3.23-3.23- 4.1 - 4.1 4.2 - 4.2 - 4.4 4.5 4.6 - 4.6 - 4.9 - 4.11-4.13 4.14 4.15-4.15 4.16--4.17 4.18--4.20 5.1 - -5.20 5.1 - -5.3 5.4 - -5.15 5.16--5.20 Side . 
11. 91 Official Journal of the European Communities No C 290/3 The effect of the predominance of C exports in a favourable world price situation ' The effect of the ACP and Indian sugar protocol The international negotiations 3.18-3.21- 3.23-3.23- 4.1 - 4.1 4.2 - 4.2 - 4.4 4.5 4.6 - 4.6 - 4.9 - 4.11-4.13 4.14 4.15-4.15 4.16-3.20 3.22 3.25 3.24 4.20 4.5 4.3 4.14 4.8 4.10 4.12 4.17 4.17 The international sugar agreements GATT 3.25 4.184.20 5.1 5.20 5.15.3 5.4 5.15 5.16 5.20 Pages 48 56
Nr. C 290/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 11. 
No C 290/4 Official Journal of the European Communities 7. 11.
DEN FÆLLES MARKEDSORDNING Sukker og isoglucose i Fællesskabet: Landbrugs-og industriaspektet Generelle bemærkninger 1.1. 
Industrial aspect: a heavy industry ORGANIZATION OF THE MARKET Sugar and isoglucose in the Community: agricultural and industrial aspects General matters 1.1.
Sukker er traditionelt et basisnæringsmiddel. 
Sugar is traditionally a basic foodstuff.
Det søde udgør sammen med det sure, det bitre og det salte de fire grundlæggende smagsindtryk. 
It cor¬ responds to one of the four essential tastes, the others being acid, bitter and salty.
I de industrialiserede lande har sukkerforbruget nået et mætningspunkt, men det er ikke tilfældet i udviklingslandene, hvor det er direkte afhængigt af både indtægt og sukkerpris. 
Whilst sugar consumption has reached saturation level in the developed countries, this does not apply to the poor countries where consumption is directly dependent on income and the price of sugar.
På verdensplan er det årlige gennemsnitsforbrug pr. indbygger i dag ca. 20 kg hvidt sukker. 
The world average per capita consumption amounts at present to about 20 kg of white sugar a year.
Det samlede forbrug på verdensplan er steget med mere end 60 % mellem 1968 og 1988 og er stadig stigende, navnlig på grund af et øget forbrug i udviklings¬ landene. 
Total world consumption rose by more than 60 % between 1968 and 1988 and this upward trend is continuing, mainly because of increasing use in the developing countries.
Det gennemsnitlige forbrug i Fællesskabet er på ca. 34 kg hvidt sukker pr. indbygger om året, varierende fra 25 kg (i Spanien) til 40 kg (i Det Forenede Kongerige). 
Average per capita consumption in the European Community is about 34 kg of white sugar a year, with the national averages ranging from 25 kg (in Spain) to 40 kg (in the United Kingdom).
Sukkerforbruget pr. indbygger er mere eller mindre stabilt i Fællesskabet, mens substitutionsprodukter er ved at vinde indpas på markedet. 
Overall, per capita sugar consumption is more or less stable in the Community, whereas more sugar substitute products are starting to penetrate the market.
Det er i denne forbindelse vigtigt at bemærke, at kun en del af sukkeret forbruges i uforarbejdet stand, størstedelen iblandes i levnedsmidler. 
It is important to note that only some of the sugar consumed is sugar as such, the majority being incorporated into foodstuffs.
Forholdet mellem uforarbejdet sukker og sukker iblandet i levneds¬ midler varierer fra medlemsstat til medlemsstat, men generelt forbruges i Fællesskabet ca 54 i uforarbejdet stand, og Vi indgår i forarbejdede produkter. 
The ratio between these two amounts varies according to the country but for the Community as a whole it is around one third for direct use and two thirds for consumption in the form of processed products.
Det er især inden for sidstnævnte kategori, at substitutionsprodukter anvendes i stedet for sukker. 
It is above all in the latter category that sugar substitutes are being used.
Landbrugsaspektet 1.2. 
Agricultural aspect 1.2.
Sukker (saccharose) er kemisk set et disaccharid, der består af lige dele fructose og glucose, og som i tempererede områder fremstilles af sukkerroer, i tropiske områder af sukkerrør. 
Sugar (sucrose) is, chemically speaking, a disac-charide which is made up of equal parts of fructose and glucose and can be obtained from sugar beet in temperate regions and from sugar cane in tropical areas.
Isoglucose, der er flydende, har samme kemiske egenskaber og kan fremstilles af majsstivelse (fortrinsvis), korn, eller endog af kartofler. 
Isoglucose is a liquid with the same chemical properties which can be manufactured from (preferably) maize starch or from wheat or even potatoes.
Størstedelen af det sukker, der produceres i Europa, fremstilles af sukkerroen, der blev indført af Napoleon under fastlandsspærringen. 
Most of the sugar production in Europe is based on the sugar-beet crop, introduced by Napoleon at the time of the Continental System.
Den europæiske sukkerindustri har på meget kort tid haft en spektakulær udvikling. 
Within a very short space of time, sugar-beet factories sprang up all over Europe.
På verdensplan kan sukkerproduk¬ tionen karakteriseres ved, at den finder sted på grundlag af to produkter, sukkerroer og sukkerrør, afhængigt af det klimatiske område, og det gør sukker til et verdensom spændende produkt. I dag fremstilles ca. 63 % af verdenssukkerproduktionen af sukkerrør og 37 % af sukkerroer. 
Since then, the world sugar economy has been characterized by the cane/beet duality, depending on the climate of the area, thus making sugar a truly international One of the main features of sugar is that the basic 1.3. agricultural production has of necessity to be combined with an industrial process.
Hverken sukkerroer eller sukkerrør kan forbruges i uforarbejdet stand ; de skal forarbejdes gennem en temmelig kompleks udvindings-og raffineringsproces, hvortil kræves speciali¬ serede anlæg, der er teknologisk avancerede, og som forudsætter store investeringer. 
Neither sugar beet nor sugar cane can be consumed in its natural state; both have to be converted into sugar by means of a relatively complex extraction and refining process, which requires specialized, technologically advanced, heavy-investment plant.
En moderne sukkerfabrik, der forarbejder ca. 10 000 tons om dagen, repræsenterer en investering på omkring 150 mio. 
A modern sugar-beet mill, processing about 10 000 tonnes of beet a day, represents an investment of some 150 Mio ECU.
ECU. Der er tale om en tung industri i ordets egentlige betydning, det vil sige store, tekniske anlæg. 
It is a heavy industry in the true sense of the word, i.e. complexes of large-scale technical plant.
Desuden frembyder råvaren, roen, et økonomisk problem på grund af transport af ikke-nyttevægt (mellem 85 og 90 % er restprodukter af begrænset værdi). 
Furthermore, the raw material, beet, poses an economic problem relating to transport costs, because of the transportation of unneces¬ sary weight (between 85 % and 90 % of low-value residue).
Afstanden mellem roedyrkningsstedet og sukkerfabrikken bør derfor ikke være på mere end 50 km og maksimalt være på 100 km. 1.4. 
Consequently, the sugar-beet factories have to be located near to the beet fields, at a distance of no more than 50 km or at the very most 100 km.
Det færdige produkt, hvide sukkerkrystaller, der fremstilles ved udvinding og raffinering af roerne, er hverken fysisk eller kemisk forskelligt fra rørsukkerkrystal¬ ler. 
The final product crystals of white sugar 1.4. resulting from the process of extracting and refining the beets is indistinguishable both physically and chemically from that obtained from sugar cane.
Rørråsukker er et mellemprodukt, der har gennemgået en første raffineringsproces på stedet med henblik på konservering, og som derefter oftest transporteres til anvendelsesområdet, hvor den endelige raffinering finder sted. Denne arbejdsdeling skyldes navnlig, at det er relativt 
Brown or unrefined cane sugar is an intermediate product, based on cane, which has undergone an initial refining on the spot so that it can be stored and which is then in most cases transported to the regions where it is to be consumed, for final refining.
7. 11. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 290/5 let at transportere råsukker i løs vægt, men også de høje omkostninger forbundet med de anlæg, hvor den sidste raffinering foregår, og den specialviden, der er nødvendig for at bruge disse anlæg, og endelig et traditionelt ønske om økonomisk styring. 
7. 11. 91 .Official Journal of the European Communities No C 290/5 The reason for this division of the labour is threefold : raw sugar is relatively easy to transport in bulk ; the cost of the plant needed for the final refining is high and special skills are required to operate it ; and, traditionally, there has been a desire to exercise economic control.
De raffinaderier, der forarbejder rørråsukkeret, har derfor en stor økonomisk fordel fremfor roesukkerfabrikkerne, for så vidt som de kan arbejde kontinuerligt, hvorimod roesukkerfabrikkerne kun ar¬ bejder i en »sæson«, der strækker sig over ca. tre måneder om året. 
The refineries which process the raw cane sugar thus have a considerable economic advantage over sugar-beet factories insofar as they can run continuously whereas sugar-beet mills operate only during a 'season' lasting about three months per year.
Skal produktionen ændres, er det nødvendigt at gøre opmærksom på ændringerne flere år i forvejen, således at vitksomhederne kan tage dem i betragtning i deres moderniserings-og omstrukture¬ ringsplaner. 
If production needs to be altered, these changes have to be made known several years in advance so that the companies can take account of them in their modernization and restructur¬ ing plans.
Det svarer til at sejle en gigantisk olietanker for at ændre retning skal kaptajnen begynde at dreje roret længe i forvejen. Investeringernes omfang betyder ligeledes, at sukkerfa¬ brikkerne ejes af store virksomheder inden for det agroindustrielle område med i visse tilfælde meget spredte aktiviteter. Især i de seneste år er der inden for disse virksomheder i stadig stigende grad sket interna¬ tionale fusioner. 
A fitting comparison is that of sailing a super-tanker: in order to change course, manoeuvres have to be started well in advance; e) the size of the investments also means that the sugar refineries are part of large companies, some of which are highly diversified, in the agri-foodstuffs sector. Especially in the last few years, these companies have increasingly been the target of transnational mergers.
Produktion og forbrug i Fællesskabet 1.6. 
Production and consumption in the Community 1.6.
Tabel 1 viser en opgørelse over sukkerforsyningen i EF siden 1981. 
Table 1 shows the sugar supply balances for the Community since 1981.
Det fælles sukker-og isoglucosemarked Oprettelsen af en fælles markedsordning 1.7. 
The common market in sugar and isoglucose Setting-up of a common organization of the market 1.7.
Da den fælles markedsordning blev oprettet i 1968, erstattede den de daværende nationale politikker på sukkerområdet. 
When the common organization of the market (COM) in sugar was set up in 1968, it replaced the national sugar policies of the Member States of that time.
Det havde krævet en stor indsats for at udligne forskellene mellem disse nationale politikker. 
In order to do that, a major alignment was needed to bridge the differences between these national policies.
I alle de sukkerproducerende lande havde de nationale myndig¬ heder traditionelt indført foranstaltninger til beskyttelse af sukkersektoren, og markedet var reguleret. 
Traditionally, in all the sugar-producing countries, this sector has always been highly regulated and protected by the national authorities.
Eftersom de natutlige betingelser for sukkerroeproduktion varierer fra land til land, var der store forskelle på denne regulering, og især varierede de institutionelle priser i de berørte medlemsstater i 1968. 
Since the natural conditions for beet produc¬ tion vary from one country to another, the regulating arrangements and, in particular, the institutional price levels differed considerably between the Member States concerned in 1968.
Således var den italienske og vesttyske produktion garanteret til et prisniveau, der var væsentligt højere end i de øvrige lande med en maksimal forskel på helt op til 50 % . 
For example, in Italy and the FR of Germany production was guaranteed at a price level that was much higher than for the production of other countries, the disparity being in some cases as much as 50%.
Nr. C 290/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 11. 
No C 290/6 Official Journal of the European Communities 7. 11.
91 Produk¬ tionsår 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Gennemsnit 1986/87 1987/88 1988/89 Gennemsnit Periodiske revisioner 1 Lagre ved prod. årets begyndelse 1 120 2 610 3 055 1 871 2 111 2 153 2 752 2 776 2 335 2 621 2 Produk¬ tion 15 028 13 942 11003 12 500 12 720 13 039 14 096 13 211 13 915 13 741 3 Import 1532 1493 1543 1525 1469 1512 1704 1790 1795 1763 4 Forsyning i alt 17 680 18 045 15 601 15 896 16 300 16 704 18 552 17 777 18 045 18 125 S Forbrug 9 597 9 474 9 314 9 555 9 391 9 466 10 907 10 834 10 861 10 867 6 Eksport 5 473 5 516 4 416 4 230 4 570 4 841 4 869 4 608 5 118 4 865 7 Udnyt¬ telse i alt 15 070 14 990 13 730 13 785 13 961 14 307 15 766 15 442 15 979 15 732 (tomt) 8 Lagere ved prod. årets udgang 2 610 3 055 1871 2 111 2 339 2 397 2 776 2 335 2 066 2 392 1.8. 
91 Marketing year 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Average 1986/87 1987/88 1988/89 Average Periodic reviews 1 Stocks at 2 3 5 tion 6 5 473 5 516 4 416 4 230 4 570 4 841 4 869 4 608 5 118 4 865 7 Total uses 15 070 14 990 13 730 13 785 13 961 14 307 15 776 15 442 15 979 15 732 (¡n 000s of t) 8 Stocks at the end of the year 2 610 3 055 .
Grundforordningerne vedrørende sukkermarkedet revideres regelmæssigt, principielt hvert femte år. Det var dog ikke tilfældet for den første forordning ('), der var gældende i syv år. 
The basic regulations governing the sugar market are subject to periodic reviews, in theory every five years, except for the first Regulation ('), which was to be reviewed after seven years.
Den anden forordning af 19. decem¬ ber 1974 (2) skulle fornyes efter fem år, det vil sige med virkning fra 1. juli 1980. 
The second Regulation (2), of 19 December 1974, was to be renewed after five years, i.e. with effect from 1 July 1980.
På grund af vanskeligheder i forbindelse med de politiske forhandlinger kunne den tredje ordning ikke træde i kraft i 1980 og fik først virkning fra 1. juli 1981 (3), efter at ordningen for 1975-1980 var blevet forlænget et år. 
Because of the political difficulties which arose during the negotiations, the third sugar scheme was not able to start in 1980 and, after the 1975-1980 scheme had been extended for one year, came into force on 1 July 1981 (3).
Den følgende revision fandt sted som forudset i 1986, og grundforordningen skal således igen fornyes den 1. juli 1991. 
The following review was carried out as planned in 1986, with the result that the next renewal of the basic regulations is due on 1 July 1991.
Den 6. august 1990 foreslog Kommissionen imidlertid i alt væsentligt at forlænge ordningen for 1986-1991 med to år (4). 
On 6 August 1990, however, the Commission proposed for the most part to extend the 1986-1991 arrangements by two years (4).
3330/74 af 19. december 1974 om den fælles markedsordning for sukker, EFT nr. 
1. (2) Council Regulation No 3330/74 of 19 December 1974 on the common organisation of the market in sugar, OJ No L 359, 31.
1974, s. 
1974, p.
1. 1785/81 af 30. juni 1981 om den fælles markedsordning for sukker, EFT nr. 
1. {}) Council Regulation No 1785/81 of 30 June 1981 on the common organisation of the market in sugar, OJ No L 177, 1.7.
(4) Forslag til Rådets forordning (EØF) om ændring af forordning (EØF) nr. 1785/81 om den fælles markedsordning for sukker, forelagt af Kommissionen. 
(4) Proposal for a Council (EEC) regulation amending Regulation (EEC) No 1785/81 on the common organisation of the market in sugar, submitted by the Commission, doc.
9. 1. 
1.9.
3. 
The second Regulation, dating from 1975, was heavily influenced by the accession in 1973 of Denmark, Ireland and above all the United Kingdom.
1. 
Isoglucose 1.10.
7. 
Table 1 Accessions 7.
11. 11. 1. 
11. 91 Official Journal of the European Communities No C 290/7 The mechanisms by which the system is managed Production quotas 1.11.
12. 1. 
1.12.
3. 1. 
1.13.
1. 4. 
1.14.
1. 
The first Regulation expressly stated that these transitional provi¬ sions were to be repealed on 1 July 1975 (4).
1. 
Council Regulation No 1009/67/EEC of 18 December 1967 on the common organisation of the market in sugar, OJ No L 308, 18.
1. 
1. (2) Article 26 of Regulation No 1009/67/EEC.
Rådets forordning (EØF) nr. 
1.
1. 5. 
1. 15.
Rådets forordning (EØF) nr. 1. 1. 
1.
7. 11. 
7. 11.
1. 
7. 1.
1. 1. 
1.
3. 1. 
1. 3.
1. 4. 
1. 4.
1. 5. 
5. 1.
Rådets forordning (EØF) nr. 1. 
12.
2. 5. 
2. 5.
2. 
2. 5.
11. 2. 
11. 2.
11. 7. 
11. 7.
4. 
7.
11. 
11. 7.
C-sukker. 
3.
1. 5. 
5.
Afsluttende bemærkning 2.68. 
Conclusion 2.68.
3. 1. 
3.
3. 4. 
3. 4.
3. 5. 
3. 5.
Væsentlige omkostninger 5.16. 
Substantial costs 5.16.
Kommissionen noterer sig med interesse Revisions¬ rettens regnskabsmæssige forslag om at kontrollere berettigelsen af selvfinansiering på området og kan uden vanskeligheder tilslutte sig dens forslag. 
The Commission notes with interest the Court's suggestion for changes to the accounting system with a view to checking on the self-financing arrangements and can see no objection to this being done.