natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det fremgår af forsyningsbalancen for mælk i tabel 3, at selv den samlede garantimængde på 97,2 mio t, der i indledningen til Rådets forordning (EØF) nr. 856/84 (5. betragtning) anføres som en passende mæng¬ de »i betragtning af det interne forbrug og de nuværende eksportmuligheder«, var sat mindst 5 mio t for højt ud fra de seneste års erfaringer og fremtidsudsigterne. 
The milk balance figures in Table 3 show that even the level of 97,2 Mio tonnes set out in the fifth recital to Council Regulation (EEC).No 856/84 as the level at which this quantity should be fixed, 'in the light of internal consumption and current export possibilities' was at least 5 Mio tonnes too high, on the basis of experience of the previous few years and known prospects.
Rådet fastsatte oprindelig den samlede garantimængde for det første mejeriår 1984/85 til 99,4 mio t. Dette tal omfattede en ekstra tildeling på 872 000 t for det første år, plus en EF-reserve på 393 000 1. 
In the event, the quantity for the first year 1984/85 was set initially by the Council at 99,4 Mio tonnes, which included an extra 872 000 tonnes for the first year of the system, plus a Community reserve of 393 000 tonnes.
Den faktiske samle¬ de mængde blev yderligere forhøjet til 99,9 mio t for 1984/85 som følge af godkendelse af nettooverførsler på 500 000 t fra direkte salg til leverancer. 
The effec¬ tive total was further increased for 1984/85 to 99,9 Mio tonnes by the approval of net transfers of 500 000 tonnes from direct sales quantities to deliveries.
3.11. 
3.11.'
1 1985/86 førte den planlagte ophævelse af hele den ekstra tildeling på 872 000 t for 1984/85 i praksis til en nedsættelse på kun 445 000 1 på grund af yderligere nettooverførsler af 427 000 t fra direkte salg til leveran¬ cer, hvorved den samlede mængde blev nedsat til 99,5 3.14. telser af EF-garantimængden, der blev vedtaget i decem¬ ber 1986, vil få leverancerne ned på et niveau, hvor den strukturelle uligevægt er fjernet. Dette afhænger for en stor del af de dele af kvoteordningen, som omtales i pkt. 
In 1985/86 the planned withdrawal of the whole of the extra 872 000 tonnes allowed for 1984/85 was effectively moderated to a reduction of only 445 000 tonnes because of further net transfers of 427 000 tonnes from direct sales quantities to deliveries, 3.13. mates for 1982 1986 prepared by the Commission and set out in the two Communications to the Council of September and November 1986 (see Table 3), average internal consumption in the Community is approxi¬ mately 85 Mio tonnes per annum with exports at the level of 12 Mio tonnes per annum.
5. 10. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 266/7 TILLÆGSAFGIFTENS PRÆVENTIVE VIRKNING Afgiftens betydning for producenten 3.15. 
5. 10. 87 Official Journal of the European Communities No C 266/7 THE DISSUASIVE EFFECT OF THE LEVY Impact on the individual producer 3.15.
Det var hensigten, at afgiften på leverancer ud over kvoten skulle være så høj, at den ville afholde producenterne fra at overskride deres kvoter. 
The levy on deliveries in excess of quota was intended to be sufficiently high to dissuade producers from exceeding their individual quotas.
Afgiften blev fastsat til 75 % af indikativprisen for mælk efter formel A, og til 100 % efter formel B. Begundelsen for disse forskellige satser var oprindelig, at producenten efter formel A betaler afgift direkte af sine egne over-skudsleverancer, mens opkøberen efter formel Β i første omgang betaler afgift af en overskudsmængde, som er nettosaldoen af alle producenternes leverancer over eller under deres kvoter. 
It was set at 75 % of the target price of milk under formula A, and 100 % under formula B. The reason for setting different rates initially is that under formula A the producer pays the levy directly on his individual overdeliveries, whereas under formula Β the purchaser pays in the first instance on an excess which is the net balance of the over and underdeliveries of all producers.
Ifølge de ordninger, der er indført af alle de medlemsstater, der har valgt formel Β (med undtagelse af Danmark), fulgte man den fremgangsmå¬ de, at når afgiftsbeløbet skulle opkræves hos de produ¬ center, der havde overskredet kvoten, var den faktiske afgift pr. kg, der skulle betales af producenten, lavere end den, der var betalt af opkøberen. 
Under the arrangements adopted by all the Member States using the Β formula (except Denmark), when the levy amount was recovered from the producers who were in excess, the effective levy rate per kilogramme that the producer paid was less than that paid by the purchaser. This is known as levy dilution.
Afgiftens betydning for den samlede produktion 3.20. 
Impact on total production 3.20.
Retten har søgt at gennemgå omfanget af en¬ keltproducenternes kvoteoverskridelser i 1985/86 for at vurdere, i hvor høj grad en større afgiftsformindskelse svækker produktionsopbremsningen. 
The Court sought to analyse the extent of individual producers' overdeliveries in 1985/86 in order to see the extent to which increased dilution of the levy reduces the dissuasive impact on production.
Desværre har de medlemsstater, der har valgt formel B, ikke pligt til at indsamle statistiske oplysninger på producentniveau, og i Forbundsrepublikken Tyskland, som anvendte pro¬ ducentafgiften (formel A) direkte og uden nogen form for formindskelse af afgiftstilsvaret, foretages der ingen central registrering af data om producentkvoter og -leverancer, således som det kræves ifølge artikel 12 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 
Unfortu¬ nately under formula Β Member States are not required to collect statistics at producer level, and the FR of Germany which applied the formula A levy directly without any dilution does not centralise statistics on quotas and deliveries by producer, despite the require¬ ments of Article 12 of Commission Regulation (EEC) No 1371/84 to do so (see paragraph 5.12 below for observations concerning the adequacy of management information).
Det har derfor ikke været muligt at foretage en udtømmende analyse. 
It is not possible, therefore, to present a complete analysis.
Det fremgår dog af de foreliggende oplysninger, at i de tilfælde, hvor afgiftstilsvaret var blevet stærkt formindsket, gik pro¬ ducenterne ikke af vejen for at overskride deres kvoter med betydelige mængder. 
However, the data that exist indicate that where the levy was substantially diluted, producers were prepared to exceed their quotas by considerable amounts.
I Det Forenede Kongerige, Danmark og Belgien konstateredes det, at for henholds¬ vis 32 % , 44 % og 38 % af de producenter, der overskred Tanken var, at den højere afgift efter formel Β 3.16. ville resultere i nogenlunde den samme faktiske afgifts¬ sats for producenterne efter begge systemer, jf. det tredje eksempel på formel Β i bilaget. 
In the United Kingdom, Denmark, and Belgium, 32%, 44% and 38% respectively of those Table 5 presents, as far as the available data 3.18. allow, the impact of levy dilution on the rates of levy Thus, where formula Β and/or quota offsetting 3.19. were applied,.producers were able to a great extent to avoid the impact of the levy.
Nr. C 266/8 De EuropæiskeFællesskabers Tidende 5. 10. 
No C 266/8 Official Journal of the European Communities 5. 10.
87 deres kvoter, var overskridelsen på 10% eller derover, mens dette kun var tilfældet for 8 % af producenterne i Nederlandene, hvor der ikke sker en afgiftsformind-skelse. 
87 producers who exceeded their quotas did so by 10% or more whereas in the Netherlands, where there was no levy dilution, only 8% did so.
Der er et vist belæg for, at producenterne i de områder i Frankrig, hvor der i 1985/86 betaltes en lav faktisk afgift, eller hvor der slet ikke betaltes afgift, søgte at kompensere herfor i 1986/87 og forøgede pro¬ duktionen ret hurtigt. I de områder, hvor afgiften var højere, og landbrugernes nettoindkomster ramtes hårdt, stiger produktionen derimod ikke så hurtigt. faktiske afgift, der skal betales pr. kg for den mængde, hvormed producenterne har overskredet deres kvoter (jf. pkt. 3.15 og bilaget). 
There is also some limited evidence from France that, in those regions where in 1985/86 the effective levy rate paid was low, or no levy was paid, producers tended to compensate in 1986/87 and increased production fairly rapidly, whereas in those regions where the levy was higher and farmers' net revenue was substantially hit, production is not increasing so fast. quota deliveries (see paragraph 3.15 and the Annex), the authorities calculate at the end of the year by how many percentage points they can increase each overproduced quota by transferring to him on a tem¬ porary basis the unutilised quota of underproducers.
Kun de producenter, hvis leverancer herefter stadig overstiger denne justerede kvote, betaler den fulde, ikke-formindskede afgift for kvoteoverskridelsen efter justeringen. 
Only those producers whose deliveries still exceed the adjusted quota allocation pay levy, at the full, undiluted rate on their adjusted over-quota deliveries.
I 1985/86 var der således i Danmark tilstrækkelige uudnyttede basisande¬ le til, at der kunne lægges 34,3 % til den oprindelige basisandel for de producenter, der havde overskredet deres kvote. Af de 17 700 producenter (62% af de danske mælkeproducenter), som havde overskredet deres oprindelige kvote for 1985/86, skulle kun 326, som havde leveret mere end 34,3 % ud over deres basisandel, betale afgiften på 100% af indikativprisen for mælk for den justerede kvoteoverskridelse. 
Thus in 1985/86 in Denmark there was sufficient unused quota to add 34,3% to each overproducers' initial quota: out of 17 700 producers (62 % of Danish milk producers) whose deliveries exceeded their initial quotas for 1985/ 86 only 326 producers, whose deliveries were more than 34,3% above their initial quotas, paid levy, at 100% of the target price for milk on their adjusted over quota deliveries.
Så længe man anvender formel Β og kvotemod¬ 3.21. regning, kan producenterne regne med, at der altid vil forekomme uudnyttede kvoter, som i det mindste delvis kan udligne deres egne kvoteoverskridelser. 
So long as formula Β and quota offsetting 3.21. are applicable, producers can anticipate that there will always be underdeliveries to offset, at least in part, their own overdeliveries.
Formel Β og kvotemodregningen virker derfor til fordel for de producenter, der løber en velovervejet risiko for at overskride deres kvoter på bekostning af dem, som søger at holde sig inden for kvoterne. 
This means that formula Β and quota offsetting benefit the producer who takes a calculated risk to deliver in excess of his quota, at the expense of those who take steps to remain within quota.
Det kan fremføres, at efterhånden som producenterne får større kendskab til, hvordan kvoteordningen fungerer, vil et stigende antal, som ikke udnytter kvoten fuldt ud, nærme sig den fulde kvoteudnyttelse og dermed begrænse mu¬ ligheden for modregning. 
It can be argued that, as producers obtain experience under the quota system, more and more of those under-delivering will produce close to their quota, thus reduc¬ ing the impact of offsetting.
Dette kan blive tilfældet, men det er fortsat uvist, på hvilket niveau den manglende kvoteudnyttelse vil komme til at ligge. 
This may be so, but it remains unknown at what level underdeliveries will stabilise.
Der vil altid være producenter, der producerer mindre enten af personlige grunde, på grund af dyrenes sundhedstilstand m.v., eller som følge af dårlige vejrforhold i det pågældende område. 
There will always be some producers whose deliveries are reduced for personal, animal health, and other reasons, as well as such factors as adverse regional weather conditions.
Generelt gælder det efter formel B, at jo større opkøberen er, jo større er muligheden for at modregne mellem manglende kvoteudnyttelse og kvoteoverskri¬ delser. 
Generally speaking, under formula B, the larger the purchaser, the greater the scope for offsetting under and overdeliveries: thus producers in the United Kingdom, where the centralised Milk Mar¬ keting Boards qualify as purchasers, tend to benefit to a greater extent than producers in, for example, France or Luxembourg.
Frankrig eller Luxembourg. På samme måde synes ordningen inden for én og samme medlemsstat at være til større fordel for de producenter, Dette system har den fordel, at afgiften udeluk¬ der leverer mælk til større opkøbere, end for dem, der leverer til mindre opkøbere. a) b) c) 3.26. har valgt formel B, og dem, som går ind for at bibeholde kvotemodregningssystemet, mener, at disse fremgangs-Som følge af disse forhold er der en strukturelt 3.22. betinget tendens til, at mælkeproducenterne producerer mere end landets garantimængde, hvis afgiften af deres individuelle kvoteoverskridelser er lavere end marginal¬ indkomsten fra deres mælkeproduktion. 
Similarly, within a Member State, producers delivering to large purchasers tend to benefit more than those delivering to small purchasers. This system has the advantage that it concen¬ As a result there is a structural tendency for (a) because of inevitable individual anomalies which have resulted when allocating quotas to producers in varying circumstances according to a set of cri¬ teria with limited flexibility, some producers have been less fortunate than others in the amount of quota they have obtained in relation to their needs: these less fortunate producers, as well as those who have continued to expand production irresponsibly in order to take advantage of the weaknesses in the system, will be heavily penalised; (b) the vast majority of producers who exceed their individual quota pay no levy at all; (c) the concept of individual quotas, already weakened by the introduction of quota offsetting, is further undermined, and that of national quotas strength¬ ened.
Ændringer i reglerne om afgiftstilsvaret 3.23. 
Amendments to the system oflevy liability 3.23.
Formålet med den afgørelse, der blev truffet i december 1986, om at anvende det danske system for beregning af afgiftstilsvaret, er at tilskynde til, at pro¬ duktionen holdes inden for garantimængden. 
The decision in December 1986 to adopt the Danish system for assessing levy liability is aimed at encouraging production to remain within the national quantity.
Ifølge det danske system fordeler man ikke det samlede afgiftstil¬ svar på alle de producenter, der har overskredet deres kvoter, med den deraf følgende formindskelse af den Retten er klar over, at de medlemsstater, som 3.24. kende skal betales af de producenter, som forholdsmæs¬ sigt har den største kvoteoverskridelse. Formålet er at sørge for, at afgiften for den justerede overskudsmæng¬ de mere end opvejer marginalindkomsten for denne mængde, og derved medvirker systemet i det mindste i princippet til at sikre, at de samlede leverancer holdes inden for garantimængden. 
Under the Danish system, instead of spreading the total levy liability over all producers who have exceeded their quotas, with the dilution of the effective levy rate paid on each kilogram of the producers' over 3.24. trates the levy on those producers who proportionately exceed their quotas the most, and by aiming to ensure that the levy paid on the adjusted over quota deliveries wipes out the marginal revenue from those deliveries, tends, in principle at least, to limit overall deliveries to the national quantity.
Dette opkrævningssystem har dog også andre 3.25. konsekvenser. 
On the other hand, recovering the levy in this 3.25. way has other consequences, for example:
5. 10. 87 De Europæiske' Fællesskabers Tidende Nr. C 266/9 måder er med til at gøre systemet smidigt, hvilket er absolut nødvendigt for at opnå en yderligere struktur¬ omlægning i mejerisektoren, og for at sikre, at kvote¬ systemet ikke bliver for stift. 
5. 10. 87 Official Journal of the European Communities No C 266/9 favour of the retention of quota offsetting consider that the flexibility which they provide is essential to permit further restructuring of the dairy sector and to ensure that the quota system does not become too rigid.
Som det fremgår af be¬ mærkningerne i dette afsnit af beretningen, kan der være tale om en meget forskellig grad af smidighed fra den ene medlemsstat til den anden, såvel som inden for én og samme medlemsstat. Den nødvendige smidighed kunne imidlertid indføres inden for visse faste rammer i et system, som udelukkende var baseret på producent¬ kvoter (formel A). 
More¬ over, as this section has shown, the flexibility offered can be very variable and uneven both between and within Member States. The necessary degree of flexi¬ bility could, however, be operated in a more orientated manner within the context of an exclusively producer-based (i.e. formula A) quota system.
3.30. Tabel 6 viser budgetkontiene vedrørende af¬ giftsprovenuet og dets anvendelse til finansiering af ophørspræmier. 
THE LEVY AND THE FINANCING OF SURPLUS DISPOSAL 3.30. Table 6 sets out the budgetary accounts con¬ cerning the levy proceeds and its utilisation to finance cessation premiums.
Det fremgår af tabellen, at der af af¬ giftsprovenuet for 1984/85 og 1985/86, blev anvendt 81,2 mio ECU til finansiering af ophørspræmier, mens kun 212,9 mio ECU var til rådighed til afsætning af overskuddene. 
This shows that of the levy col¬ lected in respect of 1984/85 and 1985/86, 81,2 Mio ECU was used to finance cessation premiums, and only 212,9 Mio ECU was available for surplus disposal.
Dette bør sammenholdes med en anslået udgift på budgettet på mindst 2 688 mio ECU i forbin¬ delse med afsætning af den overskydende mælkepro¬ duktion på 9,6 mio t i 1986 og samlede udgifter på . 6 571 mio ECU i mejerisektoren i 1985. 
This com¬ pares with an estimated cost to the budget of at least 2 688 Mio ECU for the disposal of the 9,6 Mio tonnes surplus milk production in 1986, and total expenditure in 1985 of 6 571 Mio ECU in the milk sector.
Kommissionen skønner, at de marginale bud¬ getmæssige omkostninger ved afsætningen af den over¬ skydende mælkeproduktion stort set svarer til indika¬ tivprisen for mælk, som er 278,4 ECU pr. t i 1986/ 87. 
The Commission estimates that the marginal budgetary cost of disposing of surplus milk production is roughly equivalent to the target price of milk, 278,4 ECU/tonne in 1986/87.
Ifølge Kommissionens argumentation er en faktisk afgiftssats på producentniveau på 100 % af indikativpri¬ sen for mælk derfor nødvendig, hvis de budgetmæssige udgifter til afsætning af de leverancer, som overstiger kvoterne, skal kunne dækkes af afgiftsprovenuet. 
Within the logic of the Com¬ mission's reasoning, therefore, an effective levy rate after adjustments to the producer of 100 % of the target price of milk is needed if the budgetary cost of disposing of above quota deliveries is to be met by levy proceeds.
Under disse omstændigheder var de afgiftssatser, som blev anvendt for 1984/85, 1985/86 og 1986/87 og som skulle have været 75 % af indikativprisen for formel A og Β (jf. pkt. 3.15 og 3.16) ikke tilstrækkelige til at dække de samlede marginale omkostninger på budget¬ tet. 
In these circumstances the levy rates applied for 1984/ 85, 1985/86 and 1986/87, which were supposed to be at 75 % of the target price for both formulas A and Β (see paragraphs 3.15 and 3.16 above), were not suf¬ ficient to cover the full marginal disposal cost to the budget.
I december 1986 vedtog Rådet at fastsætte afgifts¬ satsen til 100 % af indikativprisen for mælk efter begge formler. 
In its December 1986 decisions, the Council set the levy rate at 100% of the target price of milk for both formulas.
Begge disse ændringer indebærer, at hovedpar¬ 3.32. en række overslag over de potentielle afsætningsmu¬ ligheder og over, hvor længe overskudsproduktionen skal oplagres i form af smør og skummetmælkspulver, kan de budgetmæssige marginalomkostninger på nuværende tidspunkt antages at overstige 300 ECU pr. t mælkeækvivalent. 
The Court's own calculations show that, at the present time, on the basis of certain assumptions about potential disposal outlets, and the length of time that the surplus has to be stored as butter and SMP, the marginal budgetary cost can rise to above 300 ECU/ tonne of milk equivalent.
3.28. ten af afgiften, som oprindelig skulle betales til EUGFL til finansiering af afsætningen af overskuddene, nu for¬ bliver i medlemsstaterne. 
Both of these amendments mean that most of 3.28. the levy which it was originally intended should be paid to EAGGF to finance surplus disposal is retained within the Member States.
Ved kvotemodregning behol¬ der de producenter, der har overskredet deres kvote, og som ellers skulle have betalt afgift, i realiteten afgiftsbe¬ løbet. 
In the case of quota offsetting the levy is, in effect, kept by those overdeliverers who would otherwise have paid it.
Når afgiften opkræves, kan den anvendes til finansiering af ophørspræmier. Herved overføres prove¬ nuet af den afgift, der er betalt af de producenter, der har leveret for meget, til dem, der ophører med mælkeproduktion, uden at den samlede produktion derved reduceres. 
Where the levy is collected it can be used to finance cessation premiums, thereby transferring the benefit of the levy paid by overproducers to those ceasing production without actually reduc¬ ing the overall level of production.
Der gjaldt ingen regler om, at med¬ lemsstaterne ikke måtte genuddele de kvoter, der var opkøbt på denne måde. 
The Member States were not prevented from redistributing quota bought up in this way.
Det har vist sig, at kun to medlemsstater, For¬ bundsrepublikken Tyskland og Nederlandene, har ud¬ nyttet muligheden for at finansiere ophørspræmier ved hjælp af provenuet af tillægsafgiften. 
3.29. In the event, only two Member States, FR of Germany and the Netherlands, have taken advantage of the provision to finance cessation premiums with levy proceeds.
I begge tilfælde har de tildelt kvoter ud over landets garantimængde i strid med artikel 5c, stk. 3, i Rådets forordning (EØF) nr. 804/68 (jf. pkt. 
In both cases they have allocated quota in excess of their national quantities in contravention of Article 5c (3) of Council Regulation (EEC) No 804/ 68 (see paragraphs 4.11 4.14).
De har anvendt afgifts¬ provenuet til at opkøbe kvoter fra de producenter, der ophører med mælkeproduktion, for at bringe de samlede tildelte mængder tilbage på niveau med garan¬ timængden. 
They have used the proceeds of the levy to buy up quota from those ceasing production with the aim of bringing the total allocated back within the limits of their national quantities.
I begge tilfælde er der imidlertid tildelt kvoter ud over landekvoten. 
In both cases, however, the allocated quota remains above these limits.
Nr. C 266/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 10. 
No C 266/10 Official Journal of the European Communities 5. 10.
87 b) at opkøberne efter formel Β skal fordele deres kvoter mellem producenterne, således at de kan få godt¬ gjort et eventuelt afgiftstilsvar hos producenterne, som anført i forordningerne. 
87 (b) under formula Β purchasers are required to subdiv¬ ide their quota amongst their producers so that any levy liability can be recovered from them as required by the regulations.
Mejerierne spiller både efter formel A og formel Β en væsentlig rolle i forbindelse med kvoternes forvalt¬ ning, da de ligger inde med detaljerede opgørelser over producenternes leverancer. 
Likewise, under both formula A and formula Β dairies play an important administrative role in manag¬ ing the quotas as they have the detailed producer rec¬ ords on deliveries.
Under disse omstændigheder er der ikke nogen væsentlig administrativ begrundelse for, at formel A ikke kan anvendes i samtlige medlemsstater. 
In these circumstances there are no convincing administrative or management reasons why formula A cannot be applied in all Member States.
DEN NÆRMERE GENNEMFØRELSE I MEDLEMSSTA¬ TERNE 4.4. 
ADEQUACY OF IMPLEMENTATION BY MEMBER STATES 4.4.