natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med henblik på at vurdere projekternes effektivitet, målt efter i hvilken udstrækning de konkret har bidraget til at forbedre miljø-og trans-portsektorerne, undersøgte Retten: a) om miljøprojekterne var i overensstemmelse med EU’s direktiver på områderne vandforsyning og spildevand b) om transportprojekterne havde bidraget til færdiggørelsen af de transeuropæiske transportnetværk. 
In order to assess the effectiveness of the projects in terms of concrete contributions to improvement of the environment and transport sectors, the Court examined: (a) whether the environmental projects were consistent with EU directives in the fields of water supply and wastewater; (b) whether transport projects contributed to the completion of the trans-European transport network.
Da revisionen blev gennemført, forelå der kun endelige rapporter om et begrænset antal af de 279 infrastrukturprojekter, der var medfinansieret af ISPA og Retten kunne derfor ikke drage endelige konklusioner. 
As at the time of the audit final reports were available on only a limited number of the 279 infrastructure projects co-financed by ISPA, only partial conclusions could be drawn.
EU’S MILJØSTANDARDER OVERHOLDES I HØJERE GRAD 39. 
COMPLIANCE WITH EU ENVIRONMENTAL STANDARDS HAS INCREASED 39.
Kun tre af de 16 miljøprojekter i stikprøven var afsluttet, da revisionen blev gennemført. 
In the environmental sector, out of 16 projects in the sample, only three were completed at the time of the audit.
Vurderingen af disse projekter viser, at de på trods af visse mangler bidrager til overholdelsen af EU’s miljøstandarder (jf. tekstboks 10). 
The assessment of these projects shows that, in spite of some shortcomings, they are contributing to compliance with EU environmental standards (see Textbox 10).
23 TEKSTBOKS 10 I Letland var målet for et projekt at forbedre vandforsynings-og spildevandstjenesterne og sikre, at drikkevand og renset spildevand opfyldte de nationale bestemmelser og kravene i EU-direktiverne. 
23 TEXTBOX 10 In Latvia, the objective of one project was to improve water supply and sewage services, ensuring that drinking water and purified sewage conform to the national legislation and the requirements of the EU directives.
Ifølge den endelige rapport havde projektet sikret en tilfredsstillende kvalitet af det behandlede vand i overensstemmelse med direktivet om rensning af byspildevand (91/271/EØF) og af drikkevandet. 
According to the final report, the project has ensured adequate quality of the treated water according to the EU urban wastewater treatment directive (91/271/EEC) and of the drinking water.
I Letland var målet for et projekt at forbedre drikkevandskvaliteten og udvikle spildevandstjenesterne. 
In Latvia, the objective of one project was to develop drinking water quality and wastewater services.
EU-standarderne for drikkevandskvalitet var opfyldt. 
The EU standards for drinking water quality have been met.
Men retskravene vedrørende spildevand var endnu ikke opfyldt fuldt ud. 
However, for wastewater, full compliance with legal requirements had not yet been achieved.
Et biologisk spildevandsbehandlingsanlæg var blevet saneret og moderniseret, men nitrogen-og fosforindholdet i det udledte spildevand lå stadig over EU-normerne og de lokale normer, da revisionen blev gennemført. Særberetning nr. 12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 
The rehabilitation and upgrading of a biological wastewater treatment plant had been completed but the nitrogen and phosphorus content in the effluent still exceeded the EU and local norms at the time of the audit. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
På trods af en række mangler burde de projekter, der ikke var afsluttet på revisionstidspunktet, såfremt de gennemføres som planlagt, kunne bidrage til, at EU’s miljøstandarder bliver overholdt (jf. tekstboks 11). 
In spite of some shortcomings, the projects that were not completed at the time of the audit, if implemented as planned, are likely to contribute to compliance with EU environmental standards (see Textbox 11).
SAMMENHÆNGEN MED DE TRANSEUROPÆISKE TRANSPORTNETVÆRK ER BLEVET BEDRE 41. 
IMPROVEMENTS IN LINKS TO THE TRANSEUROPEAN TRANSPORT NETWORK 41.
Kun to af de 16 transportprojekter i stikprøven var blevet afsluttet, da revisionen blev gennemført. 
In the transport sector out of 16 projects contained in the sample only two had been completed at the time of the audit.
Vurderingen af disse projekter viser, at de bidrager til færdiggørelsen/udbygningen af de transeuropæiske netværk (jf. figur 8 og 9 og tekstboks 12 og 13). 
The assessment of these projects shows that they are contributing to the completion/ development of trans-European networks (see Figures 8 and 9 and Textboxes 12 and 13).
De øvrige projekter, som ikke var afsluttede på revisionstidspunktet, er i overensstemmelse med TEN-T-netværket (jf. for eksempel tekstboks 11 og figur 11). 
The other projects that at the time of the audit were not completed are consistent with the TEN-T network (see for example Textbox 11 and Figure 11).
I Rumænien skulle projektet »Bucharest Cer-navoda« f.eks. øge trafikflowet mellem Bukarest og Constanta, og det forventes at bidrage til udviklingen af den europæiske transportkorridor nr. 7, Igumenitsa-Patras-Athen-Sofia-Budapest (jf. figur 10). 
For example in Romania, the Bucharest Cernavoda project should speed up the traffic between Bucarest and Constanta and is expected to contribute to the development of European Transport Corridor No 7, Igumenitsa–Patras–Athens–Sofia–Budapest (see Figure 10).
24 TEKSTBOKS 11 TEKSTBOKS 12 TEKSTBOKS 13 I Polen var målet med et spildevandsbehandlingsprojekt at øge den procentvise andel af indbyggere i byen Wrocław, som var tilknyttet spildevandsnetværket, til 97 %. 
24 TEXTBOX 11 TEXTBOX 12 TEXTBOX 13 In Poland, a wastewater treatment project should increase the percentage of the population of the city of Wrocław who are connected to the sewage network to 97 %.
Byen, som har mere end 600 000 indbyggere, var anset for at være den største forurener af Oder-floden. 
This city, with a population of more than 600 000 inhabitants, was considered the main polluter of the river Odra.
I Rumænien omhandlede et projekt sanering og modernisering af et spildevandsbehandlingsanlæg, et spildevandsnetværk og et drikkevandsnetværk. 
In Romania, a project consisted of the rehabilitation and upgrading of a wastewater treatment plant, a sewage network and a drinking water network.
På grund af forsinkelser i projektdelen vedrørende spildevandsbehandlingsanlægget er der fortsat risiko for forurening af floden. 
Due to delays concerning the wastewater treatment plant, the risk of pollution of the river remains.
I Den Tjekkiske Republik er projektet for modernisering af strækningen Zabori-Prelouc en del af den paneuropæiske multimodale korridor IV fra Dresden til Bratislava. 
In the Czech Republic the project ‘Modernisation of the line section Zabori–Prelouc’ is in the pan-European multimodal corridor IV from Dresden to Bratislava.
Figur 8 viser de projekter, der er medfinansieret af ISPA i Den Tjekkiske Republik. 
In Figure 8, the projects co-financed by ISPA in the Czech Republic are highlighted.
I Letland blev trafik-og fodgængersikkerheden samt trafikflowet forbedret ved moderniseringen af motorvejen fra Riga til Adazi (den strækning af Via Baltica, som forbinder Warszawa med Tallinn), idet vejstrækningen blev bragt i overensstemmelse med de europæiske vejstandarder og -normer (jf. figur 9). Særberetning nr. 12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 
In Latvia, the upgrading of the motorway from Riga to Adazi, which is a section of Via Baltica linking Warsaw to Tallinn, improved the traffic and pedestrian safety as well as the traffic fluidity by bringing this road section in compliance with European road standards and norms (see Figure 9). Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
FIGUR 8 25 ISPAPROJEKTER I DEN TJEKKISKE REPUBLIK Trans-European transport network ISPA projects Ceska Republica D8 motorway Prague – Usti nad Labem — Czech/German border Section 807 Trmice-border Modernisation of the line section Usti nad Orlici — Ceska Trebova Modernisation of the line section Zabori–Prelouc Optimisation of Zabreh na Morave – Krasikov railway section Road R/48 Frydek Mistek — Dobra Road I/48 Belotin by-pass Expressway r48 Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–Tosanovice © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008 TEN railway TEN road Særberetning nr. 
FIGURE 8 25 ISPA PROJECTS IN THE CZECH REPUBLIC Trans-European transport network ISPA projects Ceska Republica D8 motorway Prague – Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-border Modernisation of the line section Usti nad Orlici – Ceska Trebova Modernisation of the line section Zabori–Prelouc Optimisation of Zabreh na Morave – Krasikov railway section Road R/48 Frydek Mistek – Dobra Road I/48 Belotin by-pass Expressway r48 Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–Tosanovice © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008 TEN railway TEN road Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 FIGUR 9 LATVIJA 26 VEJNETVÆRKET I LETLAND LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) SCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) STRASSEN ROADS ROUTES Bestehend Existing Existant Geplant Planned Planifié © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005 Særberetning nr. 
FIGURE 9 LATVIJA 26 ROAD NETWORK IN LATVIA LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) SCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) STRASSEN ROADS ROUTES Bestehend Existing Existant Geplant Planned Planifié © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 FIGUR 11 28 TENTNETVÆRK © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008 Særberetning nr. 
FIGURE 11 28 TENT NETWORK © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 ISPA projects 2004–08 countries ISPA project TEN railway TEN road
29 KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER 43. 
29 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 43.
Rettens vigtigste konklusioner er følgende: a) Der var etableret en sammenhængende strategisk ramme, og de nationale ISPA-strategier viste sig at være et godt programme-ringsredskab, der gjorde det muligt klart at identificere behov, mål og ressourcer. 
The Court’s main conclusions are as follows. (a) A coherent strategic framework was in place and national ISPA strategies proved to be a good programming tool clearly identifying needs, objectives and resources.
Alligevel forberedte ansøgerne ikke altid projekterne på en hensigtsmæssig måde, bl.a. fordi Kommissionen udleverede tre vigtige dokumenter med retningslinjer sent i forhold til den første bølge af ansøgninger (jf. punkt 16-24). b) Projekterne blev ofte ikke gennemført som planlagt. 
This was partly due to the fact that three important guidance documents were provided late in relation to the first wave of applications by the Commission (see paragraphs 16 to 24). (b) Projects were often not implemented as planned.
Det var nødvendigt at tilpasse finansieringsplanerne til de ændrede forhold, og næsten alle projekterne blev væsentligt forsinket, primært som følge af procedurernes varighed (på kommissionsniveau og i modtagerlandene) og svagheder i planlægningsprocessen (i modtagerlandene) (jf. punkt 25-36). c) Rettens revision omfattede fem afsluttede projekter og 27 igangværende projekter. 
Financing plans had to be adjusted to changed circumstances and almost all the projects were experiencing significant delays, mainly related to the length of the procedures (at the level of the Commission and of the beneficiary countries) and to weaknesses in the planning process (at the level of beneficiary countries) (see paragraphs 25 to 36). (c) The Court’s audit included five completed projects and 27 projects which are still in progress.
Tre af de afsluttede projekter vedrørte miljø. 
Three of the completed projects were environmental.
Revisionen viste, at projekterne medfører, at EU’s miljødirektiver oftere overholdes i modtagerlandene. 
The audit shows that they increase the compliance with EU environmental directives in the respective beneficiary states.
De sidste to afsluttede projekter var transportrelaterede. 
The other two completed projects were transport related.
Revisionen viste, at projekterne bidrager til at forbedre de transeuropæiske netværk i modtagerlandene. 
The audit shows that they contribute to the improvement of the trans-European network in the respective beneficiary states.
Endvidere ser det ud til, at målene for de 27 igangværende projekter vil blive opfyldt, hvis projekterne gennemføres som planlagt (jf. punkt 37-42). 
Furthermore, the audit suggests that the 27 projects still in progress are likely to achieve the objectives if implemented as planned (see paragraphs 37 to 42).
Retten anbefaler, at Kommissionen følger nøje op på gennemførelsen af ISPA. 
The Court recommends that the Commission closely follows up the implementation of ISPA.
Kommissionen bør navnlig undersøge, hvordan man kan undgå eller reducere forsinkelser i forbindelse med gennemførelsen af projekter i fremtiden, når lignende instrumenter implementeres. 
The Commission should, in particular, examine how delays in the implementation of projects could be avoided or reduced in the future, when implementing similar instruments.
Efter Rettens opfattelse forudsætter det, at projektansøgerne/-lederne planlægger projekterne mere omhyggeligt og realistisk, og at såvel Kommissionen som de nationale myndigheder i modtagerlandene finder ud af, hvordan de kan fremskynde deres procedurer. 
In the Court’s view, this may require more rigorous and realistic planning by projects’ applicants/managers and ways to speed up the procedures, both at the Commission level and within national administrations of beneficiary countries.
Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 11. december 2008. 
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 11 December 2008.
På Revisionsrettens vegne Vítor Manuel da Silva Caldeira Formand Særberetning nr. 12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 
For the Court of Auditors Vítor Manuel da Silva Caldeira President Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
33 RESUMÉ III. 
33 EXECUTIVE SUMMARY III.
Den dårlige forberedelse af visse projekter skyldtes i vidt omfang kapacitetsmangel og de korte frister for programmernes tilrettelæggelse. 
The poor preparation of some projects was due to a large extent to a lack of capacity and the short time frame in which projects had to be developed.
De detaljerede ansøgningsskemaer og de eksisterende forklaringer af indkøbsprocedurerne indeholdt også vejledende information. 
Guidance was also given through the detailed application forms and existing explanations of procurement procedures.
De forsinkelser og de ændringer, der forekom i mange af de tidlige projekter, havde det været vanskeligt at undgå, da de skyldtes mangel på erfaring med forvaltningen af store infrastrukturprojekter og kravet om en forudgående kontrol af udbudsprocedurerne. 
The delays and changes in planning which occurred in many of the early projects were hard to avoid given the lack of experience in managing major infrastructure projects and the need for ex ante control of tendering procedures.
Kommissionen er enig i Revisionsrettens anbefaling. 
The Commission agrees with the Court’s recommendation.
Kommissionen vil fortsætte med at følge op på tidligere ISPA-projekter; nogle af disse vil blive taget op som led i den efterfølgende evalueringsrunde i 2000-2006 og undersøgt for overskridelser og forsinkelser. 
It will continue to monitor ex-ISPA projects and some will be evaluated in the 2000–06 ex post evaluation exercise, paying particular attention to cost overruns and delays.
Erfaringerne fra ISPA har allerede medført, at Kommissionen har taget skridt til at tilbyde større hjælp med projektforberedelsen, bl.a. via Den Europæiske Investeringsbanks og Kommissionens særlige ordning for faglig bistand, den såkaldte JASPERS-ordning. 
The experience with ISPA has already led the Commission to take steps to offer greater assistance with project preparation, such as the special EIB/Commission technical assistance facility, Jaspers.
Kommissionen vil videreføre og udbygge faglig bistand af denne art under den nye førtiltrædelsesordning, IPA. 
It will continue and intensify such technical assistance under the new pre-accession instrument IPA.
Kommissionen har også drøftet forsinkelsesproblemerne med medlemsstaterne. 
The Commission has also discussed the problems of delays with Member States.
INDLEDNING 6. 
INTRODUCTION 6.
Tilskudssatsen ligger ofte under 75 %. 
In practice, the grant rate is often lower than 75 %.
Således var gennemsnitssatsen i Rumænien 73 %, i Bulgarien 56 % og i Slovakiet 54 %. c) Den foregående udgave af »Guide to cost-benefit analysis of investment projects«, som indeholder en forklaring på hovedprincipperne bag cost-benefit-analyser, har stået til rådighed siden 1997. 
For example, in Romania the average rate was 73 %, in Bulgaria 56 % and in Slovakia 54 %.
REVISIONSOMFANG OG METODE 9. 
AUDIT SCOPE AND APPROACH 9.
De fleste projekter i Revisionsrettens stikprøve var udvalgt blandt de ældre ISPA-projekter, der var blevet godkendt i løbets af ordningens første — eller tidligste — år. 
Most of the Court’s sample was selected from among the older ISPA projects approved in the first or early years of use of the instrument.
Nogle var blevet forberedt endog tidligere. 
Some had been prepared even earlier.
Den yderst korte frist for gennemførelsen af ISPA-ordningen havde konsekvenser både med hensyn til projekteternes modenheds-grad, og hvor godt forberedte de nationale myndigheder var på ordningens indførelse. 
The very short time frame in which ISPA had to be implemented had implications for project maturity and the readiness of national authorities.
REVISIONSBEMÆRKNINGER 13. 
AUDIT OBSERVATIONS 13.
Kommissionen sørgede for, at ansøgerlandene udarbejdede nationale strategier for transport-og miljøsektoren på grundlag af nationale investeringsplaner og -programmer, uanset at dette ikke var noget lovfæstet krav. 
The Commission secured the national strategies for the transport and environment sectors in the candidate countries based on national investment plans and programmes, despite this not being a regulatory requirement.
Kommissionen forelagde også strategierne for ISPA’s forvaltningsudvalg (medlemstaternes repræsentanter) inden fremlæggelsen af de enkelte projekter. 
The strategies were also presented by the Commission to the ISPA Management Committee (Member State representatives) before the presentation of individual projects.
Kommissionen tilskyndede aktivt de nationale myndigheder til at bygge videre på eksisterende nationale planer (f.eks. med henblik på implementeringen af direktiverne om byspildevand) på grund af den korte tidsfrist. 
The Commission actively encouraged national authorities to build on existing national plans (for example, to implement the urban wastewater treatment directives) because of the limited time available.
ISPA-forordningerne blev vedtaget i 1999, og den første ISPA-vejledning forelå i 2000. 
The ISPA regulations were adopted in 1999 and the first ISPA manual was provided in 2000.
Den vejledning, der blev givet i ISPA-vejled-ningen og gennem forskellige andre kanaler (se svaret på bemærkning 20), måtte først udarbejdes i samarbejde med det pågældende kandidatland på basis af de konkrete omstændigheder omkring implementeringen. 
The advice given in the ISPA manual and through various other channels (see reply to 20) had to be developed together with the candidate countries concerned and to take account of their implementation realities which were evolving.
Ud over det konkrete vejledningsar-bejde blev der gjort en stor indsats for at forberede grundlaget for ISPA inden for meget korte frister; fra 1998 og videre frem blev der således med Phare-støtte afholdt møder om projektplanlægningen med alle kandidatlande. 
In addition to formal guidance, a major effort was made to prepare the ground for ISPA in a very limited time frame, for example through meetings held in all candidate countries from 1998 onwards with support from Phare to prepare project pipelines.
Kommissionen søgte at sikre, at modtagerne begrundede deres projekter ud fra økonomiske og finansielle principper og under henvisning til hensyn såsom at projekter skal være bæredygtige, og at befolkningen skal have råd til dem. 
The Commission attempted to ensure that beneficiaries justified their projects according to an economic and financial rationale, and by reference to considerations such as viability and affordability to the population served.
Cost-benefit-analyser er imidlertid af begrænset relevans for miljøprojekter, hvor der ikke findes alternativer, og et projekt nødvendigvis må gennemføres under alle omstændigheder, fordi det kræves i gældende EU-ret. 
However, for environmental projects cost–benefit analysis was of limited relevance where there were no alternatives and the projects had to be carried out anyway to implement the acquis.
I nogle tilfælde ville en bedre cost-benefit-analyse have forsinket projektet uden at have tilført det nogen større merværdi. 
In some cases a better cost–benefit analysis would have delayed the project without adding much value.
Kommissionen bestræbte sig på enhver måde på at føre tilsyn med projekterne og bistod de nationale myndigheder i arbejdet på at afhjælpe følgerne af forsinkelser. 
The Commission made every effort to monitor the projects and help national authorities to mitigate the consequences of delays.
For de mest problematiske projekter blev der i visse lande iværksat specifikke handlingsplaner. 
Specific action plans were prepared in some countries for the most problematic projects.
Ved udgangen af september 2008 var yderligere tre af projekterne i stikprøven blevet afsluttet forud for den oprindelige dato. 
By the end of September 2008, a further three of the projects in the sample had been completed by the original date.
Forsinkelser er bestemt ikke usædvanlige for større infrastrukturprojekter, men det skal dog anføres, specifikt hvad angår de lande, der modtog bistand under ISPA, at de første ISPA-projekter led under problemer i forbindelse med igangsættelsen af den nye ordning i kandidatlandene. 
While delays are certainly not uncommon for large infrastructure projects, in the particular case of ISPA beneficiary countries the first ISPA projects were victims of the start-up phase of a new instrument in the candidate countries.
Landene havde ingen erfaringer med så store programmer for ekstern investeringsbistand før ISPA. 
There was no experience with external investment assistance programmes on this scale prior to ISPA.
Der skete dog store forbedringer — både i ansøgerlandene og i Kommissionen — allerede fra midt-punktet i programplanlægningsperioden. 
However the learning curve (both in the accession countries and in the Commission) improved significantly from the middle of the programming period onwards.
Hovedårsagen var generelt forsinkelser i udbudsproceduren. 
In general, delayed tendering procedures were the main factor.