natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette er vigtigt for at forstå en hændelses potentielle spredning og er en forudsætning for velkoordinerede reaktioner. 
This is essential to understanding the potential spread of an incident and underpins well-coordinated responses.
114 NIS-direktivet sigter mod at styrke beredskabet i vigtige sektorer med ansvar for kritisk infrastruktur. 
114 The NIS Directive aims to enhance readiness in key sectors responsible for critical infrastructure.
Det er imidlertid ikke alle sektorer, der er dækket (jf. tabel 1)175, hvilket ifølge Kommissionen reducerer strategiens effektivitet176: I denne henseende er det særlig vigtigt at sikre valghandlingers demokratiske integritet ved at beskytte mod påvirkning af valgrelateret infrastruktur og mod desinformation 
However, not all sectors are covered (see Table 1)175, which “reduces the effectiveness of the strategy”176: of particular concern in this regard is protecting the democratic integrity of elections from interference in electoral infrastructure and disinformation (see Box 7).
Ud over ændringer af den eksisterende lovgivning vil det derfor være en central udfordring at se på, hvordan disse sektorer kan inddrages i effektive reaktioner på væsentlige hændelser. 
Aside from revising existing legislation, therefore, a key challenge will be seeing how to engage these sectors in effective responses to large-scale incidents.
115 Sårbarhederne i den kritiske infrastruktur standser ikke ved Europas grænser. 
115 Vulnerabilities in critical infrastructure do not stop at Europe’s borders.
Det er en særlig udfordring for Kommissionen at tilskynde kandidatlandene til at vedtage de samme standarder som medlemsstaterne, f.eks. på områder såsom cyberrelateret lovgivning og beskyttelse af kritisk infrastruktur. 
A particular challenge for the Commission is encouraging candidate countries to adopt the same standards as Member States, for example in such areas as cyber-related legislation or the protection of critical infrastructure.
49 Tekstboks 7 Beskyttelse af kritiske samfundsmæssige funktioner: bekæmpelse af valgindblanding I maj 2019 går ca. 400 millioner vælgere til valgurnerne for at stemme i det første valg til Europa-Parlamentet, der finder sted efter GDPR's ikrafttrædelse. 
45 Box7 Protecting critical societal functions: fighting election interference In May 2019, some 400 million voters will go to the polls in the European parliamentary elections, the first to take place under the GDPR.
Valget kommer kort tid efter skandalerne om misbrug af personoplysninger til politisk micro-targeting og koordinerede desinformationskampagner ("fake news") i et hidtil uset omfang. 
These come in the wake of scandals surrounding the abuse of personal data for political micro-targeting and unprecedented coordinated disinformation (“Fake News”) campaigns.
Kommissionen har advaret om, at der sandsynligvis vil være forsøg på cyberbaseret indblanding i dette valg177. 
The Commission has warned of likely cyber interference in these elections 177; fighting this will require a whole-of-government and whole-of-society approach.
Valginfrastruktur Det er en kompleks opgave at afholde valg, og det er medlemsstaternes ansvar at beskytte valghandlingens integritet. 
Election infrastructure Organising elections is complex, and ensuring their protection and integrity is the Member States’ responsibility.
Indblanding i valg og påvirkning af valgrelateret infrastruktur kan have til formål at øve indflydelse på vælgernes præferencer, valgdeltagelsen eller selve valgprocessen, herunder stemmeafgivningen, foruden stemmeoptællingen og kommunikationen om valget. 
Interference in elections and electoral infrastructure may seek to influence voter preferences, turnout or the election process itself, including actual voting, and vote tabulation and communication.
I valget til Europa-Parlamentet er det en særlig kritisk udfordring at beskytte den såkaldte "sidste kilometer" (meddelelsen af resultater fra de nationale hovedstæder til Bruxelles), da der hverken er etableret eller testet en fælles sikkerhedstilgang til dette formål178. 
In the European Parliament elections, protecting the so-called “last mile” (the communication of results from the national capitals to Brussels) is a particularly critical challenge, given that no common security approach exists or has been tested for this178.
Kommissionens nyligt udarbejdede valgpakke omfatter foranstaltninger til at styrke cybersikkerheden i forbindelse med valget, f.eks. udpegelse af nationale kontaktpunkter til at koordinere og udveksle oplysninger i tiden op til valget. 
The Commission’s recent election package included measures to strengthen electoral cybersecurity, such as the appointment of national contact points to coordinate and exchange information in the run-up to the election.
Udveksling af bedste praksis og indhøstede erfaringer har særlig stor betydning179. 
The sharing of best practices and lessons learned is of particular importance179.
Valgsystemer betragtes ikke som en del af den kritiske infrastruktur180, og de er heller ikke omfattet af NIS-direktivet. 
Election systems are not considered part of critical infrastructure180, nor are they covered by the NIS Directive.
Trods dette har samarbejdsgruppen udviklet en praktisk vejledning om sikkerhed i forbindelse med valgteknologi for at støtte de offentlige myndigheder. 
Despite this, the Cooperation Group has developed practical guidance on election technology security to support public authorities.
De nationale kontaktpunkter forventes at mødes i begyndelsen af 2019181. 
The national contact points are expected to meet in early 2019181.
Medlemsstaterne opfordres også til at foretage risikovurderinger vedrørende cybertrusler mod deres valgprocesser. 
Member States are also encouraged to perform risk assessments on cyber threats to their electoral processes.
50 Desinformation Desinformation er et stadig vigtigere element i hybride angreb, der også omfatter cyberangreb og hacking af net. 
Disinformation Disinformation is an increasingly important element of hybrid attacks that involves cyberattacks and the hacking of networks.
Desinformation kan bruges til at splitte samfund, skabe mistro og undergrave tilliden til demokratiske processer eller andre tiltag (f.eks. i den offentlige debat om vaccination eller klimaændringer). 
These can be used to divide societies, sow mistrust and undermine confidence in democratic processes or other issues (for example, anti-vaccination or climate change).
Den er vokset i omfang, hastighed og rækkevidde og udgør en reel sikkerhedstrussel for EU. 
It has grown in scale, speed and range, and poses a genuine security threat to the EU.
EU har truffet en række foranstaltninger til at adressere desinformation. 
The EU has taken a number of measures to address disinformation.
I 2015 blev EU-Udenrigstjenestens East StratCom Task Force oprettet som reaktion på Ruslands desinformationskampagner182. 
Starting in 2015, the EEAS-based East StratCom Task Force was set up to challenge Russian disinformation campaigns 182.
Eksperter har rost dens arbejde med fremme af EU's politikker, støtte til uafhængige medier i naboskabsområdet samt forudsigelse, sporing og bekæmpelse af desinformation183. 
Experts have praised its work in promoting EU policies, supporting independent media in the Neighbourhood, and forecasting, tracking and tackling disinformation.183.
Taskforcens ressourcer er imidlertid begrænsede sammenlignet med omfanget og kompleksiteten af desinformationskampagnerne184. 
Still, the Task Force’s resources are limited relative to the scale and complexity of disinformation campaigns 184.
Der er brug for et mere systematisk samspil med de eksisterende EU-strukturer og et bedre strategisk kommunikationssamarbejde185. 
A more systematic interaction with existing EU structures and improved strategic communication cooperation is
En ny handlingsplan186 blev godkendt af Det Europæiske Råd i december 2018. 
46 needed185 A new action plan186 was endorsed by the European Council in December 2018.
Senest har Kommissionen på baggrund af sin meddelelse fra april 2018 om bekæmpelse af desinformation på nettet187 udviklet en frivillig, selvregulerende adfærdskodeks188 baseret på eksisterende politikinstrumenter, som onlineplatforme og reklamebranchen har tilsluttet sig189. 
More recently, the Commission, on the back of its April 2018 communication on tackling online disinformation187, has developed a voluntary, self-regulatory code of practice188, based on existing policy instruments, to which online platforms and the advertising industry have signed up189.
Tiltagene omfatter hjælp til at øge troværdigheden af indhold og støtte til bestræbelser på at fremme medie-og nyhedskendskab. 
Action includes helping to increase the trust-worthiness of content and supporting efforts to increase media and news literacy.
Et uafhængigt europæisk netværk af faktatjekkere er også blevet lanceret. 
An independent European network of fact-checkers has also been launched.
Kommissionen har udtalt, at der kan komme yderligere lovgivningsmæssige foranstaltninger, hvis adfærdskodeksen ikke bliver overholdt. 
The Commission has stated that further regulatory measures may follow if the code of practice is not observed.
Vurderingen af tiltagenes effektivitet vil få stor betydning, herunder især fastlæggelsen af, hvordan forbedringer med hensyn til tillid, gennemsigtighed og ansvarlighed skal måles. 
Determining the effectiveness of measures will prove crucial, particularly deciding how to measure improvements in trust, transparency and accountability.
En anden udfordring vil være at finde metoder til at forbedre opdagelsen, analysen og blotlæggelsen af desinformation190. 
Another challenge will be finding ways to improve the detection, analysis and exposure of disinformation190.
Der er også brug for aktiv og strategisk overvågning og analyse af åbne datakilder191. 
Active and strategic monitoring and analysis of open data sources is also needed191.
Forsøg på at få en bedre forståelse af trusselsmiljøet bør også omfatte nye tendenser såsom "deepfakes" (falske videoer lavet ved hjælp af kunstig intelligens og dyb maskinindlæring) såvel som de nødvendige redskaber til at detektere dem. 
Attempts to gain a better understanding of the threat environment should also cover emerging trends, such as “deepfakes” (fake videos made with the help of artificial intelligence and deep machine learning), as well as the tools needed to detect them.
Større autonomi 116 EU er nettoimportør af cybersikkerhedsprodukter og -tjenester, hvilet øger risikoen for teknologisk afhængighed af og sårbarhed over for operatører fra ikke-EU-lande192. 
Enhancing autonomy 116 The EU is a net importer of cybersecurity products and services, increasing the risk of technological dependence on, and vulnerability to, non-EU operators 192.
Dette forhold underminerer navnlig sikkerheden i EU's kritiske infrastruktur, som også understøttes af komplekse globale forsyningskæder. 
In particular, this reality undermines the security of the EU’s critical infrastructure, which is also supported by complex global supply chains.
Risikoen forværres yderligere, når operatører fra ikke-EU-lande erhverver europæiske cybersikkerhedsvirksomheder. 
The risk is further exacerbated where non-EU operators acquire European cybersecurity firms.
Medlemsstaterne er ansvarlige for at screene udenlandske direkte investeringer, og der findes på nuværende tidspunkt ingen EU-dækkende screeningsmekanisme193. 
Member States are responsible for screening Foreign Direct Investments (FDI), and there is currently no EU-wide screening mechanism193.
117 Større strategisk autonomi er angivet som mål i EU's globale strategi og 2017-meddelelsen Modstandsdygtighed, afskrækkelse og forsvar194. 
117 Greater strategic autonomy is an objective in the EU Global Strategy and the 2017 communication Resilience, Deterrence and Defence194.
Adressering af de utallige udfordringer, der er beskrevet i dette dokument, vil bidrage til at opnå den ønskede autonomi. 
Addressing the myriad challenges presented in this report will help enhance this desired autonomy.
Men ingen enkeltstående foranstaltning kan gøre det. 
No single measure will achieve this by itself.
51 Refleksionspunkter - Effektiv reaktion - Hvordan har NIS-direktivet forbedret underretningen om cyberhændelser i kritiske sektorer og andre steder? - Hvor gode er EU-institutionerne til at internalisere deres kriseberedskabssamordning med henblik på en væsentlig cyberhændelse? - Hvordan kan cyberdiplomati spille en mere fremtrædende rolle i EU's foranstaltninger udadtil? - Står de nuværende EU-strukturer og -aktioner til håndtering af desinformation i et rimeligt forhold til problemets omfang og kompleksitet? 
47 Reflection points – Effective response - How has the NIS Directive improved notification of cyber incidents in critical sectors and beyond? - How well are the EU institutions internalising crisis response coordination for a major cyber incident? - How can cyber diplomacy play a more prominent role in the EU external actions? - Are the current EU structures and actions to tackle disinformation proportionate to the scale and complexity of the problem?
Afsluttende bemærkninger 118 I de seneste år har EU og medlemsstaterne sat cybersikkerhed højere på dagsordenen for at forbedre den overordnede cyberrobusthed. 
Concluding remarks 118 In recent years the EU and its Member States have advanced cybersecurity up the agenda in order to improve overall cyber resilience.
Ikke desto mindre er det fortsat en monumental opgave at nå et højere cybersikkerhedsniveau i Unionen. 
Yet achieving a greater level of cybersecurity in the Union remains a monumental undertaking.
I dette briefingpapir har vi forsøgt at fremhæve nogle af de største udfordringer for EU's ambitionsniveau om at blive verdens sikreste digitale miljø. 
In this briefing paper, we have sought to highlight some of the main challenges to the EU’s ambition of becoming the world’s safest digital environment.
119 Vores analyse viser, at et skift i retning af en resultatorienteret kultur med etablerede evalueringspraksis er nødvendigt for at sikre fornuftig ansvarliggørelse og evaluering. 
119 Our review shows that a shift towards a performance culture with embedded evaluation practices is needed to ensure meaningful accountability and evaluation.
Der er fortsat nogle huller i EU-retten, og den nuværende lovgivning gennemføres ikke ensartet af medlemsstaterne. 
Some gaps in the law remain, and existing legislation is not consistently transposed by Member States.
Dette kan gøre det vanskeligt for lovgivningen at nå sit fulde potentiale. 
This can make it difficult for legislation to reach its full potential.
En anden udfordring vedrører tilpasning af investeringsniveauerne til de strategiske mål, hvilket kræver opskalering af investeringerne og deres virkninger. 
Another challenge identified concerns the alignment of investment levels with the strategic goals, which calls for the scaling up of investment levels and its impact.
Dette er endnu mere krævende, fordi EU og dets medlemsstater ikke har et klart overblik over EU's udgifter til cybersikkerhed. 
This is more demanding when the EU and its Member States do not have a clear overview of EU spending in cybersecurity.
Der er også rapporteret om ressourcemæssige begrænsninger i EU's agenturer for cyberspørgsmål, bl.a. vanskeligheder med at tiltrække nye talenter og holde på dem. 
There are also reported constraints in the adequate resourcing of the EU’s cyber-relevant agencies, including difficulties attracting and retaining talent.
120 Det konkluderes i forskellige undersøgelser, at forvaltningen af cybersikkerhed kan styrkes for at øge det globale samfunds evne til at reagere på cyberangreb og - hændelser. 
120 Available studies conclude that cybersecurity governance can be strengthened to boost the global community’s ability to respond to cyberattacks and incidents.
Det er dog ikke muligt at forhindre alle angreb. 
At the same time, preventing all attacks is impossible.
Derfor er hurtig detektering og reaktion og beskyttelse af kritisk infrastruktur og kritiske samfundsmæssige funktioner samt bedre informationsudveksling og koordinering mellem den offentlige og den private sektor nogle af de centrale udfordringer, der skal tackles. 
Therefore, rapid detection and response and the protection of critical infrastructure and societal functions, together with better Information exchange and coordination between the public and private sectors are key challenges to be addressed.
Endelig betyder den stigende globale mangel på cybersikkerhedskompetencer, at det også er en vital udfordring at øge kompetence-og bevidsthedsniveauet. 52 
Finally, the growing global cybersecurity skills shortfall means that raising skills and awareness across all sectors and levels of society is also a vital challenge. 48
121 Disse cybertrusselsrelaterede udfordringer, som EU og det internationale samfund står over for, kræver et fortsat engagement i og en vedvarende loyalitet over for EU's værdier. 
121 These challenges posed by cyber threats facing the EU and the broader global environment require continued commitment and an ongoing steadfast adherence to the EU’s values.
Vedtaget af Afdeling III på mødet den 14. februar 2019. 
This Briefing paper was adopted by Chamber III at its meeting of 14 February 2019.
På Revisionsrettens vegne Klaus-Heiner Lehne Formand 53 
For the Court of Auditors Klaus-Heiner Lehne President 49
Internationalt akademikere Agenturer Institutioner Den private sektor og Medlemsstater og regioner EU 
International Institutions Private sector and academia Member States and regions Agencies EU
RiR 2016:8 Beskyttelse af oplysninger i de statslige myndigheder Beretning om 3 regioners beskyttelse af adgangen til it-systemer og sundhedsdata Note vedrørende resultaterne af den internationale parallelrevision om effektiviteten af intern kontrol vedrørende beskyttelsen af personoplysninger i nationale databaser. 
R i R 2 0 1 6 : 8 Protecting Information across government Reporton theprotection ofITsystemsandhealth datainthreeDanishregions 53 Type Title (with hyperlink) Note on the results of the internationalparallelaudit “Effectiveness of internal control s in the protection of personal data in national databases”.
Cyberbeskyttelsesordninger Styring af den operationelle pålidelighed af elektroniske tjenester Landbrugssammenslutningens net (sammenfattende rapport) Vaucluse, Industri-og handelskammeret (fra det regionale revisionsorgan for PACA) Sikring af sikkerheden og opretholdelsen af estiske nationale databaser af kritisk betydning ikke År Medlemsstat 2016 FI 2016 PL 2016 PL 2016 SE 2016 UK 2017 DK 2017 EE 2017 FI 2017 FI 2017 FR 2017 FR Afsluttet 2018/endnu EE offentliggjort Udvikling af statens elektroniske kommunikationsinfrastruktur litauisk udgave sammendrag oversat til engelsk Informationsteknologirevision: Cybersikkerhed i offentlige enheder Det nationale registersystems sikkerhed, ydeevne og anvendelighed WannaCry-angrebet Onlinesvig Beretning om beskyttelse mod ransomwareangreb Arpajon Hospital (fra det regionale revisionsorgan for Île-de-France) Forvaltning af statens kritiske informationsressourcer Elektroniske forbrydelser Informationssikkerhed i Polen 2017 LT 2017 MT 2017 PL 2017 UK 2017 UK 2018 DK 2018 FR 2018 LT 2019 LT 2019 PL 58 Type Titel (med hyperlink) År Medlemsstat Andet Database over offentlige organer Ikke relevant BE Spørgeskema om politikken vedrørende sikkerheds-og risikoanalyser (igangværende) Ikke relevant BE 
Cyberprotectionarrangements Steeringof the operationalreliabilityof electronic services Cha mbers of Agriculture network (synthesis) Va ucl use Chamber of Commerce a nd Industry (by the Regional Audit Cha mber PACA) Ens uring the security a nd preserva tion of Estonian national databases of cri tical importance ‘State Electronic Communications Infrastructure Development’ a Lithuanian version a summarytranslated into English) InformationTechnologyAudit:CyberSecurityacross GovernmentEntities The nationalregistriessystem:security,performanceandusability The WannaCryincident OnlineFraud Report on protection against ransomware attacks Arpa jon Hospital (by the Île-de-France Regional Chamber) ‘Cri ti ca l State Information Resources Ma nagement’ ‘ElectronicCrimes’ InformationsecurityinPoland Databaseofpublicbodies Que s tionnaire on security and risk analysis policy (ongoing) Year MS 2017 EE 2017 FI 2017 FI 2017 FR 2017 FR Fin.2018/ notyet EE published 2017 LT 2017 MT 2017 PL 2017 UK 2017 UK 2018 DK 2018 FR 2018 LT 2019 LT 2019 PL n/a BE n/a BE Other
Akronymer og forkortelser CERT-EU: IT-Beredskabsenheden cPPP: Det kontraktlige offentlig-private partnerskab CSIRT: Enhed, der håndterer IT-sikkerhedshændelser DDoS: Distribueret Denial of Service DEP: Programmet for det digitale Europa EC3: Europols Europæiske Center for Bekæmpelse af Cyberkriminalitet ECSEL: Fællesforetagendet vedrørende elektronikkomponenter og -systemer for europæisk førerskab ECSO: Den Europæiske Cybersikkerhedsorganisation EDA: Det Europæiske Forsvarsagentur ENISA: Det Europæiske Agentur for Net-og Informationssikkerhed ESI-fondene: De europæiske struktur-og investeringsfonde EU: Den Europæiske Union EU-Udenrigstjenesten: Tjenesten for EU's Optræden Udadtil FIS-P: Fonden for Intern Sikkerhed - Politi FSFP: Den fælles sikkerheds-og forsvarspolitik GD CNECT: Generaldirektoratet for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi GD DIGIT: Generaldirektoratet for Informationsteknologi GD HOME: Generaldirektoratet for Migration og Indre Anliggender GD JUST: Generaldirektoratet for Retlige Anliggender og Forbrugere GDPR: Den generelle forordning om databeskyttelse ICS: Industrielt styringssystem JRC: Det Fælles Forskningscenter 59 
Acronyms and abbreviations CERT: - EU: Computer Emergency Response Team cPPP: contractual Public-Private Partnership CSDP: Common Security and Defence Policy CSIRT: Computer Security Incident Response Team DDoS: Distributed Denial of Services DEP: Digital Europe Programme DG CONNECT: Communications Networks, Content and Technology DG HOME: Directorate-General Migration and Home Affairs DG JUST: Directorate-General Justice and Consumers DIGIT: Directorate-General for Informatics EC3: Europol's European Cybercrime Centre ECA: European Court of Auditors ECSEL: Electronic Components and Systems for European Leadership ECSM: European Cyber Security Awareness Month ECSO: European Cyber Security Organisation EDA: European Defence Agency EEAS: European External Action Service ENISA: European Agency for Network and Information Security ESA: European Supervisory Authority ESIF: European Structural and Investment Fund EU: European Union FDI: Foreign Direct Instruments GDPR: General Data Protection Regulation 54
LISO: Lokal IT-sikkerhedsansvarlig NIS-direktivet: Direktivet om net-og informationssikkerhed PESCO: Det permanente strukturerede samarbejde SMV'er: Små og mellemstore virksomheder 60 
HWPCI: Horizontal Working Party on Cyber Issues ICS: Industrial Control Systems ISF - P: internal Security Fund - Police ISSB: Information System Security Steering Board JRC: Joint Research Centre LISO: Local Information Security Officer NAO: National Audit Office NCIRC: NATO's computer incident response capability NIS Directive: Network and Information Security Directive PESCO: Permanent Structured Cooperation Framework SME: Small Medium Enterprise 55
Glossar Adgangsdata: Oplysninger om en brugers log in-og log out-aktivitet vedrørende en bestemt tjeneste, f.eks. tidspunkt, dato og IP-adresse. 
Glossary Access data: Information on a user’s log-in and log-out activity to access a service, such as time, date and IP address.
Adware: Skadelig software, der viser reklamebannere eller pop op-vinduer, som indeholder kode til at registrere ofres adfærd på internettet. 
Adware: Malicious software displaying advertising banners or pop-ups that include code to track victims’ online behaviour.
Botnet: Et netværk af computere, der er blevet inficeret med malware og fjernstyres til at sende spammail, stjæle oplysninger eller iværksætte koordinerede cyberangreb, uden at brugerne ved det. 
Botnet: A network of computers infected with malicious software and controlled remotely, without users’ knowledge, to send spam emails, steal information or launch coordinated cyberattacks.