natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14 13 Der underskrives også en lånekontrakt for hver tranche. 
13 A borrowing contract is also signed for each instalment.
14 EFSM-finansieringen til Irland og Portugal blev ydet sammen med EFSF-finansiering, og der gjaldt samme økonomiske betingelser for begge finansieringskilder. 
14 EFSM funding to Ireland and Portugal was provided in conjunction with EFSF funding, and identical economic conditions applied to both lending sources.
15 Moon, S. og Bulíř, A., »Do IMF-Supported Programs Help Make Fiscal Adjustment More Durable?«, IMF, arbejdsdokument, 2003. 
15 Moon, S. and Bulíř, A., Do IMF-supported programs help make fiscal adjustment more durable?, IMF working paper, 2003.
16 Hernandéz de Cos, P. og Enrique Moral-Benito: The Role of Public wages in Fiscal Consolidation Process, Workshop »Government wage bill: determinants, interactions and effects« organiseret af Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, 2014. 
16 Hernandéz de Cos, P. and Enrique Moral-Benito, The role of public wages in fiscal consolidation process, workshop ‘Government wage bill: determinants, interactions and effects’ organised by Directorate-General for Economic and Financial Affairs, 2014.
17 Daniel, J., Davis, J., Fouad, M. og Van Rijckeghem, C.: Fiscal Adjustment for Stability and Growth, Pamflet Series No 55, 2006, International Monetary Fund, Washington D.C. Programbetingelserne knytter udtrykkeligt godkendelsen eller fortsættelsen af finansieringen til gennemførelsen af en række foranstaltninger, normalt de foranstaltninger, der er vigtige for opfyldelsen af programmålene. 
17 Daniel, J., Davis, J., Fouad, M. and Van Rijckeghem, C.,’Fiscal adjustment for stability and growth’, Pamphlet Series No 55, 2006, International Monetary Fund, Washington, D.C.
Ud over dette hovedformål spiller finanspolitisk konsolidering også en vigtig rolle i programmet, fordi den bl.a. kan: lette den interne tilpasning gennem forskellige kanaler (f.eks. ved en direkte reduktion af den samlede efterspørgsel eller ved påvirknin- Indledning 15 Programbetingelsernes fokusområder Program Finanspolitisk konsolidering Strukturreformer Finanssektoren Ungarn Ja Ingen væsentlige reformer - Skærpelse af regulering og tilsyn Letland Ja - Erhvervsklima - Aktive arbejdsmarkedspolitikker - Forvaltning af EU-midler - Skærpelse af regulering og tilsyn - Afviklings-eller konsolideringsplaner for banker Rumænien I Ja - Erhvervsklima - Forvaltning af EU-midler - Skærpelse af regulering og tilsyn Rumænien II Ja - Arbejdsmarkedsreformer - Konkurrence i økonomien Ingen væsentlige reformer Irland Ja - Arbejdsmarkedsreformer - Konkurrence i økonomien - Nedgearing - Skærpelse af regulering og tilsyn - Afviklings-eller konsolideringsplaner for bankerne Portugal Ja - Arbejdsmarkedsreformer - Konkurrence i økonomien og konkurrenceevne udadtil - Uddannelse - Sundhedssektoren - Erhvervsklima - Retlige reformer - Boligmarkedet - Nedgearing - Skærpelse af regulering og tilsyn - Afviklings-eller konsolideringsplaner for bankerne Kilde: Revisionsretten baseret på relevante rådsbeslutninger og de oprindelige programdokumenter. 
Introduction 15 Focus of programme conditions Programme Fiscal consolidation Structural reforms Financial sector Hungary Yes No significant reforms — Strengthening of regulation and supervision Latvia Yes — Business environment — Active labour market policies — Management of EU funds — Strengthening of regulation and supervision — Bank resolution or consolidation plans Romania I Yes — Business environment — Management of EU funds — Strengthening of regulation and supervision Romania II Yes — Labour market reforms — Competitiveness within the economy No significant reforms Ireland Yes — Labour market reforms — Competitiveness within the economy — Deleveraging — Strengthening of regulation and supervision — Bank resolution or consolidation plans Portugal Yes — Labour market reforms — Competitiveness within the economy and outside — Education — Health sector — Business environment — Judicial reforms — Housing market — Deleveraging — Strengthening of regulation and supervision — Bank resolution or consolidation plans Source: ECA based on relevant Council decisions and initial programme documents.
15 De strukturelle betingelser sigter primært mod gennemførelse af strukturreformer, der har til formål at forbedre den makroøkonomiske tilpasnings holdbarhed på lang sigt. 
15 The role of structural conditions is mainly to implement structural reforms aimed at enhancing the long-term sustainability of macroeconomic adjustments.
Betingelserne vedrørende den finansielle sektor sigter mod at stabilisere den finansielle sektor, hvilket ofte spiller en vigtig rolle i begyndelsen af et program, hvor omstruktureringen af bankerne typisk finder sted. 
Financial sector conditions aim to stabilise the financial sector, which often plays a key role at the beginning of a programme, when bank restructuring typically takes place.
Gennemførelse 16 Kommissionen skal kontrollere med regelmæssige mellemrum, om den støttemodtagende medlemsstats økonomiske politik stemmer overens med dens tilpasningsprogram og med programbetingelserne. 
Implementation 16 The Commission must verify, at regular intervals, whether the economic policy of the beneficiary Member State complies with its adjustment programme and with the programme conditions.
Programbetingelserne overvåges af Kommissionen18 i samarbejde med IMF. 
The programme conditions are monitored by the Commission18 in coordination with the IMF.
I den forbindelse rapporterer de støttemodtagende medlemsstater regelmæssigt om programmets gennemførelse19, og partnerne foretager overvågningsbesøg. 
To that end, the beneficiary Member States report regularly on the progress of programme implementation19, and the partners undertake monitoring visits.
Kommissionen og IMF udarbejder hver en gennemgangsrapport efter besøget. 
Both the Commission and the IMF prepare their own review reports after their visit.
18 I forbindelse med EFSM er ECB også involveret i overvågningen. 
18 In the case of the EFSM, the ECB is also involved in monitoring.
19 Et aftalememorandum indeholder normalt et bilag med de indikatorer og data, som det pågældende land skal fremsende regelmæssigt. 
19 A memorandum of understanding generally includes an annex with the indicators and data that the country must provide on a regular basis.
Indledning 16 17 På grundlag af gennemgangen beslutter Kommissionen efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, om der skal frigives yderligere trancher, og om der er programbetingelser, som skal ændres, og/eller om der skal føjes noget til for at tage højde for uforudsete omstændigheder som f.eks. en ændring i den makroøkonomiske situation, væsentlige datarevisioner eller politiske eller institutionelle faktorer i medlemsstaten. 
Introduction 16 17 On the basis of its review, the Commission, after consulting the EFC, decides on the release of further instalments and whether any programme conditions should be modified and/or appended to address unforeseen circumstances such as a change in the macroeconomic situation, significant data revisions or political or institutional factors in the Member State.
Det oprindelige aftalememorandum kan revideres for at tage højde for disse nye omstændigheder og sikre gennemførelsen af tilpasningsprogrammet. 
The initial memorandum of understanding can be revised to account for these new circumstances and secure implementation of the adjustment programme.
18 Hvis gennemgangen medfører væsentlige ændringer af betingelserne20, skal Rådets beslutning også ændres. 
18 If the review results in significant amendments to the conditions20, the Council decision must be amended as well.
Proceduren for ændring af Rådets beslutning svarer stort set til den indledende forhandlingsproces (jf. punkt 8 til 10)21. 
The procedure for amending the Council decision is largely similar to the initial negotiation process (see paragraphs 8 to 10)21.
Finansielle midler Programfinansiering 19 Det beløb, der udlånes under de enkelte støtteprogrammer, dækker medlemsstatens »finansieringsgab« - dens finansieringsbehov, indtil den selv kan finansiere sine offentlige konti (forfalden gæld og nye underskud) eller sin økonomiske position over for udlandet (beta-lingsbalance) under normale forhold. 
Financial resources Programme financing 19 The amount lent under each assistance programme covers the Member State’s ‘financing gap’ — its financial needs until it is able to finance its government accounts (maturing debt and new deficits) or its external economic position (balance of payments) under normal conditions.
20 Den eksterne finansiering af økono-mierne i euroområdet går igennem Eurosystemet22. 
20 The external financing of euro area economies goes through the Eurosys-tem22.
Eurolandenes finansieringsgab er således begrænset til deres offentlige myndigheders behov. 
The financing gaps of euro area countries are therefore limited to the needs of their governments.
For medlemsstater uden for euroområdet omfatter finansieringsgabet alle eksterne finansieringsbehov, som fremgår af betalingsbalancen. 
Outside the euro area, the financing gap includes all external financing needs as presented in a country’s balance of payments.
21 Under programforhandlingen skønner partnerne finansieringsgabet ved hjælp af makroøkonomiske og finanspolitiske fremskrivninger og en række antagelser, f.eks. refinansieringssatser for gælden23. 
21 During programme negotiation, the partners estimate the financing gap using macroeconomic and fiscal projections and a set of assumptions, such as the rollover rates of debt23.
Det endelige omfang af programfinansiering er baseret på dette skøn, men skal også forhandles mellem partnerne og medlemsstaten. 
The final level of programme financing is based on this estimate, but it is also subject to negotiation between the partners and the Member State.
Derefter tegner hver långiver sig for en andel af programfinansie-ringen24. 
Each lender then takes a share in the programme financing24.
Medlemsstatens interne finansieringskilder kan også tages i betragtning. 
The Member State’s internal funding sources may also be considered.
22 Figur 2 er en oversigt over program-finansieringens vigtigste elementer, de vigtigste långiveres relative andele og de beløb, der er udbetalt i finansiel bistand. 
22 For an overview of the key elements of programme financing, the relative share of each key lender and the amounts of financial assistance disbursed, see Figure 2.
21 Kommissionen udførte 36 formelle gennemgange af de seks reviderede programmer. 
21 The Commission carried out 36 formal reviews of the six audited programmes.
I 16 tilfælde blev gennemgangen fulgt op med en ændring af den pågældende rådsbeslutning. 
In 16 cases, the review was followed by an amendment to the corresponding Council decision.
22 Eurosystemet er euroområdets centralbanksystem. 
22 The Eurosystem is the central banking system of the euro area.
Det består af Den Europæiske Centralbank og de nationale centralbanker. 
It consists of the European Central Bank and national central banks.
23 Når et lands gæld er ved at forfalde, skal den refinansieres med nye lån, der dækker tilbagebetalingen af den gamle gæld. 
23 When a country’s debt is about to mature it needs to be ‘rolled over’ into a new debt ,which will cover repayment of the old.
Det indebærer en risiko for, at gælden vil blive refinansieret til en højere rente, hvilket medfører højere renteudgifter, eller at låntagerlandet ikke skaffer midler nok til at kunne indfri hele den gamle gæld. 
Rollover brings the risk that the debt may be refinanced at a higher interest rate, thus increasing interest expenditure, or that the borrowing country will not raise enough funds to cover repayment of the old debt in full.
24 Selv om de retlige rammer giver mulighed for, at EU kan yde lån alene, har EU på det seneste normalt samarbejdet med IMF og andre internationale institutioner eller lande om at yde støtte. 
24 Although the legal framework allows for the provision of loans by the EU alone, in recent practice assistance has usually been granted in cooperation with the IMF and other international institutions or countries.
Indledning 17 Programfinansiering Samlet programfinansiering i euro Ungarn Letland 20 milliarder 7,5 milliarder ... som andel af hvert lands BNP 19 % 40 % EU’s tilsagn om finansiering 33 % 41 % 6,5 milliarder 3,1 milliarder Udbetalinger som andel af finansieringstilsagn Ungarn Letland Betalingsbalancefacilitet/EFSM 1 Forebyggende støtte. 
Introduction 17 Programme financing Overall programme financing in euro Hungary Latvia 20 billion 7.5 billion ... as a percentage of each country’s GDP 19 % 40 % Financing committed by the European Union 33 % 41 % 6.5 billion 3.1 billion Disbursements as a percentage of committed financing Hungary Latvia Balance of payments/EFSM 1 Precautionary assistance.
Ikke medtaget i de andre figurer. 
Not included in the other charts.
Rumænien 20 milliarder +5,4 milliarder1 17 % Irland 67,5 milliarder 43 % 33 % (60 % med EFSF) 22,5 (40,2) milliarder Irland IMF 25 % 5 milliarder Rumænien EFSF Portugal 78 milliarder 46 % 33 % (67 %) 26 (52) milliarder Portugal Andre långivere Kilde: Revisionsretten, data fra Europa-Kommissionen og IMF. 
Romania 20 billion + 5.4 billion1 17 % Ireland 67.5 billion 43 % 33 % (60 % with EFSF) 22.5 (40.2) billion Ireland IMF Portugal 78 billion 46 % 33 % (67%) 26 (52) billion Portugal Other lenders 25 % 5 billion Romania EFSF Source: ECA, data provided by the European Commission and the IMF.
85 % 72 % 94 % 65 % 100 % 92 % 100 % 100 % 97 % 92 % 100 % 97 % Figur 2 
85 % 72 % 94 % 65 % 100 % 92 % 100 % 100 % 97 % 92 % 100 % 97 % Figure 2
Indledning 18 23 De fem medlemsstater brugte 95 % af den finansiering, som EU havde givet tilsagn om, og pr. 
Introduction 18 23 The five Member States used 95 % of the financing committed by the European Union, and 13 % of that amount had already been repaid by 31 March 2015 (see Figure 3).
31. marts 2015 var 13 % af beløbet allerede betalt tilbage (jf. figur 3). Finansiel bistand: udbetalte beløb og udestående tilbagebetalinger Bistand fra Den Europæiske Union 63 milliarder euro Udbetalt efter land 2,9 Udestående tilbagebetalinger efter land1 5,0 23,9 Rumænien Portugal Letland 0,7 Irland 1,5 70 % 100 % 24 % 100 % 3,5 23,9 Lånte og udbetalte beløb 60 milliarder euro 22,5 5,5 1 Data pr. 
Financial assistance: amounts disbursed and repayments outstanding Assistance to be provided by the European Union 63 billion euro Disbursed by country 2.9 Repayments outstanding by country1 5.0 23.9 Romania Portugal Latvia Ireland Hungary 70 % 100 % 24 % 100 % 1.5 3.5 23.9 Amounts borrowed and disbursed 60 billion euro 0.7 22.5 5.5 22.5 27 % 1 Data as of 31 March 2015.
Kilde: Revisionsretten, data fra Europa-Kommissionen. 
Source: ECA, data provided by the European Commission.
Ungarn 27 % 22,5 Udestående i alt 52 milliarder euro Figur 3 
Total outstanding 52 billion euro Figure 3
Indledning 19 Låntagning på markederne 24 For at tilvejebringe sin andel af den samlede finansielle bistand optog Den Europæiske Union lån på kapitalmarkederne og lånte pengene til medlemsstater i vanskeligheder på samme vilkår, dvs. for samme beløb og med samme kuponrente og forfaldsdato. 
Introduction 19 Borrowing on the markets 24 To provide its share of total financial assistance, the European Union borrowed on the capital markets and lent the money to the Member States in difficulty on the same terms, i.e. for the same amount and with the same coupon and maturity date.
Ved udgangen af 2014 havde EU gennemført i alt 22 obligationsudstedelser til en nominel værdi af 60,1 milliarder euro. 
By the end of 2014, the EU had made a total of 22 bond issues with a nominal value of 60.1 billion euro.
Kommissionen forvaltede låntagningen på vegne af EU. 
The Commission managed the borrowing on behalf of the EU.
25 Låntagningen skete generelt i form af Euro Medium Term Notes (EMTN), som udstedes på kapitalmarkederne og noteres på børsen i Luxembourg. 
25 Borrowing generally took the form of euro medium-term notes (EMTNs), which are issued on the capital markets and listed on the Luxembourg stock exchange.
Europæiske investorer udgør ca. 80 % af alle EMTN-investorer. 
European investors represent around 80 % of all investors in EMTNs.
26 EMTN-gældsbetjening er fortsat en forpligtelse for Den Europæiske Union, som skal sørge for, at alle betalinger falder rettidigt, hvis debitormedlems-staten ikke betaler sine afdrag og/eller renter. 
26 The debt servicing of EMTNs remains an obligation of the European Union, which must ensure that all payments are made in a timely manner if the debtor Member State fails to reimburse the capital and/or interest due.
Revisionsmetode 20 27 Revisorerne undersøgte, om Kommissionen havde forvaltet programmerne for finansiel bistand hensigtsmæssigt. 
Audit approach 20 27 The audit examined whether the Commission’s management of financial assistance programmes was appropriate.
Følgende underspørgsmål blev søgt besvaret: i) Blev de voksende finanspolitiske risici opdaget i tide? ii) Var processerne udformet godt nok til at kunne give dækkende input til programbeslutninger? iii) Optog Kommissionen lån til den bedst mulige rente og i overensstemmelse med den bedst mulige praksis for gældsudstedelse? iv) Opfyldte programmerne for finansiel bistand deres hovedformål? 
This was addressed by the following sub-questions. (i) Were the growing fiscal risks detected on time? (ii) Were processes sufficiently well designed to make a comprehensive input into programme decisions? (iii) Did the Commission borrow at the best possible rates and in accordance with best debt issuance practices? (iv) Did the financial assistance programmes meet their main objectives?
28 Revisionen dækkede Kommissionens forvaltning af den finansielle bistand, der blev ydet under betalingsbalance-faciliteten og EFSM, for hvilken Kommissionen optog lån på kapitalmarkederne garanteret af EU-budgettet. 
28 The audit covered the Commission’s management of financial assistance provided under the balance-of-payments facility and the EFSM, for which the Commission borrowed on the capital markets using the EU budget as guarantee.
Revisionen omfattede den finansielle bistand, der blev ydet til Ungarn, Letland, Rumænien (de første programmer), Irland og Portugal, med vægt på Kommissionens rolle i programmerne. 
The audit encompassed the financial assistance paid to Hungary, Latvia, Romania (the first two programmes), Ireland and Portugal, with an emphasis on the Commission’s role in these programmes.
Vi undersøgte også Kommissionens samarbejde med sine partnere (ECB og IMF), men vi reviderede ikke partnerne. 
We also examined the Commission’s cooperation with its partners (the ECB and the IMF), but did not audit the partners.
29 Vi reviderede ikke de beslutninger, der blev truffet på politisk niveau i EU, og vi begrænsede revisionens omfang i flere henseender. 
29 We did not audit the decisions taken at the EU’s political level and we limited the scope of the audit in several aspects.
Vi tog ikke det kontrafaktiske scenario uden finansiel bistand og heller ikke mulighederne for at løse krisen ved hjælp af andre midler (f.eks. gensidiggørelse af statsgæld (mutualisation of sovereign debt)) i betragtning. 
We did not consider the counterfactual scenario of no financial assistance or the feasibility of resolving the crises by other means (e.g. the mutualisation of sovereign debt).
Vi vurderede heller ikke gældens bæredygtighed eller sandsynligheden for, at lånene ville blive tilbagebetalt. 
Nor did we assess debt sustainability or the likelihood that the loans will be repaid.
Vi vurderede heller ikke, om Rådet havde valgt de mest hensigtsmæssige underskudsmål eller strukturelle betingelser med henblik på at løse krisen. 
We also did not evaluate if the Council had chosen the most appropriate deficit targets or structural conditions to resolve the crisis.
I vores revision af Kommissionens samarbejde med andre partnere vurderede vi ikke, om deres deltagelse var berettiget. 
When auditing the Commission’s cooperation with other partners, we did not assess whether their involvement was justified.
30 Revisionskriterierne var baseret på følgende kilder: i) lovkrav (Rådets forordninger, Rådets afgørelser, aftalememoranda mellem Kommissionen og medlemsstaterne) ii) Kommissionens interne regler og procedurer (interne kontrolstandarder og retningslinjer) iii) god forvaltningspraksis og evalueringskriterier afledt af evalueringer af IMF-programmer, efterfølgende evalueringer af EU’s betalingsbalancestøtte til tredjelande, tidligere beretninger fra Retten om makrofinansiel bistand, retningslinjer og andre publikationer fra uafhængige institutter og tænketanke samt akademisk forskning og iv) bedste praksis som foreslået i forskellige retningslinjer om forvaltning af offentlig gæld, investorforhold og gennemsigtighed i gældsudstedelsen. 
30 The audit criteria were derived from the following sources: (i) regulatory requirements (Council regulations, Council decisions, memoranda of understanding between the Commission and the Member States); (ii) the Commission’s internal rules and procedures (internal control standards and guidelines); (iii) good management practices and evaluation criteria derived from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research; and (iv) best practices suggested in a number of guidelines on public debt management, investor relations and transparency in debt issuance.
Revisionsmetode 21 31 Bilag III indeholder yderligere oplysninger om revisionsmetoden. 
Audit approach 21 31 Annex III provides further details of the audit methodology.
32 Revisionsbeviserne blev tilvejebragt på grundlag af: i) en detaljeret gennemgang af dokumentationen vedrørende EU’s finansielle støtteprogrammer (programdokumenter, Kommissionens interne analyser, regnearkbaserede prognoser, evalueringer og undersøgelser foretaget af andre organisationer) ii) samtaler med ansatte i Kommissionens Generaldirektorat for Økonomiske og Finansielle Anliggender iii) samtaler med ansatte i nationale myndigheder, f.eks. finans-ministerier, centralbanker, pro-gramkoordineringsenheder og sektorministerier iv) en scorecardanalyse af program-betingelserne25 med henblik på at opdele dem efter karakteristika og overholdelse og v) samtaler med ansatte i IMF og ECB. 
32 The audit evidence was collected on the basis of: (i) a detailed review of documentation relating to the EU’s financial assistance programmes (programme documents, internal Commission analyses, spreadsheet forecasts, evaluations and studies by other organisations); (ii) interviews with the staff of the Commission’s Directorate-General for Economic and Financial Affairs; (iii) interviews with the staff of national authorities, such as ministries of finance, central banks, programme coordination units and sector ministries; (iv) a scorecard analysis of programme conditions25 to classify them by characteristics and compliance; and (v) interviews with the staff of the IMF and the ECB.
25 Stikprøven omfattede 360 unikke betingelser. 
25 The sample included 360 unique conditions.
DelI 22 Kommissionen var ikke forberedt på omfanget af den krise, der brød ud Kommissionen undervurderede omfanget af de finanspolitiske ubalancer i perioden op til krisen 33 At advare Rådet om voksende finanspolitiske ubalancer i medlemsstaterne er nok en af Kommissionens vigtigste opgaver inden for økonomiske og finansielle anliggender. 
Part I 22 The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out The Commission underestimated the extent of the fiscal imbalances in the run-up to the crisis 33 Warning the Council about mounting fiscal imbalances in the Member States is arguably one of the Commission’s most important activities in the area of economic and financial affairs.
Allerede før krisen var der en ramme for overvågning af medlemsstaternes finanspolitiske situation26. 
Prior to the crisis, there was already a surveillance framework geared towards monitoring the fiscal situation in the Member States26.