natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Igen er der kun tale om en fakultativ bestemmelse, som disse medlemsstater sjældent benytter. 
Again this is only an optional provision, little used by these Member States.
Modviljen hos medlemsstaternes centraladministration med hensyn til at uddelegere informationsudvekslingen til eksperter på området er skuffende og afspejler igen klart medlemsstaternes grundlæggende holdning til administrativt samarbejde. 
The reluctance of central administrations in the Member States to delegate the exchange of information to the experts in the field is disappointing and again very revealing of the Member StatesŐ fundamental attitude towards administrative cooperation.
Kommissionens indsats Periodiske rapporter Rapporter om de nationale systemer 3.22.–3.26. 
Action taken by the Commission Periodic reports Reports on the national systems 3.22. to 3.26.
Kommissionen accepterer Revisionsrettens kritik af de tidligere artikel 12-rapporter og de spørgsmål, denne rejser med hensyn til Kommissionens intentioner fremover. 
The Commission accepts the CourtŐs criticism of the previous Article 12 reports and the questions it raises about the intentions of the Commission in future.
Indholdet af de første to rapporter i henhold til artikel 12 var begrænset derved, at Kommissionen helt og holdent er afhængig af medlemsstaterne, når den ønsker oplysninger om deres nationale kontrolsystemer, og endvidere derved, at Kommissionen, der ikke er nogen afgiftsmyndighed, manglede detaljeret erfaring med hensyn til og forståelse for, hvordan kontrollen foregår. 
The content of the first two Article 12 reports was limited by the fact that the Commission is entirely dependent on the Member States for the information on their national control systems and the Commission, not being a tax administration, lacked detailed experience and understanding of the control process.
Hvis man tager dette i betragtning, kan man bedre forstå Kommissionens holdning. 
If this is taken into account, the CommissionŐs position can be better understood.
I forbindelse med de første to rapporter var Kommissionens første opgave at forstå kontrolsituationen i medlemsstaterne (hvilket er meget kompliceret). 
For the first two reports, the Commission had to gain an overall understanding of the audit systems in the Member States, which proved to be very complicated.
For at blive taget alvorligt måtte Kommissionen vise, at den havde kendskab til kontrolprocedurerne. 
The Commission needed to demonstrate an understanding of audit procedures to be taken seriously.
I forbindelse med den tredje rapport måtte Kommissionen gøre rede for sin holdning til kontrol, hvilket den også gør i rapporten. 
In its third report, the Commission sought to set out its position on auditing, and this is what the report does.
Først efter disse indledende stadier kunne Kommissionen gå i gang med den vanskelige opgave, det er indgående at studere hver enkelt medlemsstats kontrolsystem og fremkomme med henstillinger. 
Only after these prior stages can the Commission proceed to the delicate and difficult task of studying in detail each Member StatesŐ audit system and coming up with recommendations.
Som det fremgår af tredje rapport, har Kommissionen til hensigt sammen med medlemsstaterne at studere alle deres kontrolprocedurer, idet den benytter tredje rapport som udgangspunkt eller reference. 
As the third report says, the Commission intends to study with the Member States their audit procedures as a whole, using the third report as a starting point or reference.
Fjerde rapport vil indeholde undersøgelsens resultater. 
The fourth report will contain the fruits of the study.
På et område, hvor Kommissionen ikke har bemyndigelse til at forpligte medlemsstaterne til at ændre deres kontrolordninger, giver det mening for Kommissionen først at udvikle sin egen ekspertise på området. 
In an area where the Commission does not have the power to oblige Member States to change their audit systems, it makes sense for the Commission to develop its own expertise in the matter first.
Det er langt mere sandsynligt, at medlemsstaterne vil gennemføre henstillinger om ændringer, der er et resultat af en dybere forståelse af den meget komplicerede kontrol. 
Recommendations for change based on a deeper understanding of the very complicated business of control are far more likely to be implemented by the Member States.
Det Stående Udvalg for Administrativt Samarbejde (SCAC) og dets Underudvalg for Bekæmpelse af Svig (AFS) Arbejdet i Underudvalget for Bekæmpelse af Svig 3.29. 
The Standing Committee on administrative cooperation (SCAC) and its anti-fraud subcommittee (AFS) The work of the anti-fraud subcommittee 3.29.
Kommissionen deler Revisionsrettens opfattelse med hensyn til brugen af »Skatte-SCENT«-systemet. 
The Commission shares the CourtŐs opinion on the use of the fiscal SCENT system.
Kommissionen har i nogen tid forsøgt at afhjælpe denne situation, men i sidste instans er det medlemsstaternes opgave. 
The Commission has been trying for some time to remedy this situation, but this is ultimately in the hands of the Member States.
Visse medlemsstaters meget ringe brug af systemet afspejler igen deres holdning til administrativt samarbejde. 
The extremely low level of use of the system by some Member States is again revealing of their attitude towards administrative cooperation.
Gensidig bistand til inddrivelse af tilgodehavende 3.36. 
Mutual assistance in debt collection 3.36.
Kommissionen vedtog den 25. juni 1998 (KOM(98) 364) et forslag til Rådets afgørelse om ændring af Rådets direktiv 76/308/EØF om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer. 
On 25 June 1998 the Commission adopted a proposal for a Council Decision amending Council Directive 76/308/EEC on mutual assistance for the recovery of claims (COM(98) 364).
Dette forslag udvider direktivets anvendelsesområde, fjerner visse begrænsninger med hensyn til brugen af det, garanterer automatisk anerkendelse af det juridiske instrument, sikrer ligebehandling mellem indenlandske fordringer og fordringer mellem medlemsstaterne indbyrdes og skaber større gennemsigtighed med hensyn til hver enkelt medlemsstats indsats i forbindelse med dens anvendelse og opfyldelse af dette direktivs forpligtelser. 
This proposal widens the scope of the Directive, eliminates certain limits on its use, guarantees automatic recognition of the legal instrument, ensures equality of treatment between domestic and inter-Member State claims and provides greater transparency about each Member StateŐs track record in using and fulfilling its obligations under this Directive.
Afdelingen for koordinering af foranstaltninger til bekæmpelse af bedrageri (UCLAF) 3.39. 
The Unit on Coordination of Fraud Prevention (UCLAF) 3.39.
Kommissionen er enig i, at UCLAF har en vigtig opgave med hensyn til at styrke indsatsen til bekæmpelse af momssvig. 
The Commission agrees that UCLAF has an important part to play in strengthening action to combat VAT fraud.
UCLAF’s vigtigste rolle er at koordinere og bistå medlemsstaterne i bekæmpelsen af momssvig, eftersom det er dem, der først og fremmest har ansvaret for denne indsats. 
UCLAFŐs primary role is to coordinate and assist the Member States in the fight against VAT fraud, since they are mainly responsible for such action.
Manglende retsgrundlag og visse medlemsstaters tøven med hensyn til at acceptere legitimiteten af 
The lack of an adequate legal base and the reticence of some Member States to accept the legitimacy of operational
20.11.98 De Europæiske Fællesskabers Tidende C 356/17 DA foranstaltninger på EU-plan til bekæmpelse af momssvig viser, hvorfor UCLAF’s ressourcer stadig kan benyttes mere effektivt på andre områder. 
20.11.98 Official Journal of the European Communities C 356/17 EN action at Community level to combat VAT fraud show why resources in UCLAF can currently be put to more effective use in other priority areas.
Det ville være vanskeligt, om ikke umuligt, at benytte andre tilgængelige informationskilder, specielt IRENE-databasen, til at danne sig et skøn over momssvi-gets omfang i forbindelse med import fra tredjelande, og desuden ville en sådan indsats være meget ressourcekrævende. 
The use of other available sources of information, and in particular IRENE, to estimate the amount of VAT fraud in relation to imports from third countries would be very difficult, if not impossible, and moreover such an effort would be very resource intensive.
For at få kendskab til de momsbeløb, der er unddraget i specifikke tilfælde, ville det være nødvendigt at have kendskab til varen, landet og momssatsen for hver enkelt transaktion. 
In order to calculate the amount of VAT evaded in particular cases it would be necessary to know the product, the country and the rate of VAT for each relevant transaction.
Endvidere ville det være nødvendigt at have kendskab til, hvilken type uregelmæssighed der var tale om: Hvis varer f.eks. er blevet forkert klareret ved import for at opnå en lavere toldsats, er den eneste moms, der er unddraget, momsen på den ekstra told (ikke moms på varernes fulde værdi). 
In addition, it would be necessary to ascertain what type of irregularity was involved: for example, if goods have been wrongly declared at import in order to benefit from a lower rate of customs duty, the only VAT which will have been evaded will be the VAT due on the additional customs duty (not VAT on the full value of the goods).
Endvidere ville skønnet ikke være fuldstændigt, fordi oplysningerne kun omfatter tilfælde, der drejer sig om toldsvig. 
Moreover, the estimate could not be complete because the data only cover cases where there are customs duties at stake.
Eftersom moms på import næsten altid kan refunderes importøren, når han er momsregistreret, er det faktiske afgiftstab endnu vanskeligere at beregne. 
Since VAT on imports is almost always recoverable by the importer when he is registered for VAT the real amount of tax loss is even more difficult to calculate.
Ikke desto mindre accepterer Kommissionen, at der bør gøres en indsats for at benytte tilgængelige oplysninger overalt, hvor dette er muligt, til at fremkomme med skøn over de momsbeløb, der bedrages for, og den er ved at undersøge, hvad der kan gøres i denne sammenhæng. 
Nevertheless, the Commission accepts that efforts should be made to use available data wherever practicable to estimate amounts of VAT defrauded, and is seeing what can be done in this respect.
KONKLUSION Bedre beskyttelse af de finansielle interesser på EU-plan 4.1.–4.5., 4.9.–4.15. 
CONCLUSION Increasing the protection of financial interests at the level of the European Union 4.1. to 4.5., 4.9. to 4.15.
Kommissionen er enig i Revisionsrettens bemærkninger. 
The Commission endorses the comments of the Court.
Den er ved at overveje, hvad der kan gøres på EU-plan for at afhjælpe problemerne. 
It is currently reflecting on what action needs to be taken at Community level to remedy the problems.
Kommissionen er enig i Revisionsrettens synspunkt, der går ud på, at Kommissionen har ansvaret for at påvise manglerne i de nationale systemer til bekæmpelse af svig og ansvaret for at foreslå medlemsstaterne egnede løsninger. 
The Commission shares the CourtŐs view that the Commission has a responsibility to identify the shortcomings of national systems in the fight against fraud and to suggest adequate remedies to the Member States.
Kommissionen er enig i, at det er nødvendigt med en mere massiv indsats. 
The Commission agrees that more incisive action is required.
Som det fremgår af bemærkningerne under punkt 3.22–3.26, er Kommissionen fuldt ud engageret i denne indsats. 
As the remarks made under 3.22 to 3.26 indicate, the Commission is fully committed to this action.
Kommissionen er imidlertid klar over, at chancerne for, at medlemsstaterne efterkommer dens henstillinger, ene og alene afhænger af disses faktiske anvendelighed. 
The Commission is clear however that the chances of adoption of its recommendations by the Member States depend entirely on their real added-value.
Indtil for nylig har Kommissionen ikke haft tilstrækkelige erfaringer til at udarbejde en sådan dybtgående evaluering og henstillinger som foreslået af Revisionsretten. 
Until recently the Commission did not have enough experience to make the sort of profound evaluation and recommendations proposed by the Court.
De seneste års erfaringer giver Kommissionen mulighed for nu at påtage sig det ansvar, Revisionsretten hentyder til. 
The experience built up over previous years now enables the Commission to carry out the responsibilities the Court identifies.
Undtagelsesordninger og særordninger om beskatning på bestemmelsesstedet har haft to hovedformål, nemlig gennem afgiftsordningen at sikre, at afgiftsprovenuet tilfalder den medlemsstat, hvor forbruget finder sted, og at medlemsstaterne kan fortsætte med at benytte forskellige momssatser. 
The exceptional or individual arrangements allowing for taxation in the Member State of destination served two main purposes: to ensure, through the tax system, that the tax revenue accrued to the Member State where consumption occurred and to allow the Member States to continue to apply different rates of VAT.
Det er lige nøjagtig disse ordninger, der komplicerer vort nuværende system på følgende måder: — de tilskynder de afgiftspligtige til ikke længere at opfylde deres fiskale forpligtelser, der vurderes at være for indviklede og for dyre, og — de vanskeliggør ligeledes anvendelsen af de midler, der skal benyttes til kontrol af afgiftsmyndighederne. 
It is precisely these arrangements that make the current system more complicated by: Ń encouraging traders not to comply with tax obligations deemed to be too onerous and too expensive, Ń similarly requiring more resources to be deployed to ensure proper monitoring of tax administrations.
Alene en afgiftsordning, der sikrer bevægelighed mellem medlemsstaterne for varer, for hvilke alle afgifter er betalt, kan fjerne problemerne med kontrol af varer, der udveksles afgiftsfrit i samhandelen inden for Fællesskabet. 
Only a tax system ensuring that all taxes have been paid on goods which move between Member States can eliminate problems of monitoring connected with the tax-free movement of goods in intra-Community trade.
Kommissionen har aldrig skjult sin kritik af særordningerne for beskatning på bestemmelsesstedet. 
The Commission has never made any secret of its criticism of individual arrangements for taxation in the Member State of destination.
I sit arbejdsprogram for det indre marked har den klart tilkendegivet, at den foretrækker et system med beskatning på oprindelsesstedet, der udformes således, at det er foreneligt med et virkeligt indre marked og overflødiggør særordningerne med beskatning på bestemmelsesstedet. 
In its working programme for the Single Market it clearly indicated its preference for a system of taxation in the Member State of origin, which would be compatible with a genuine single market and would do away with individual arrangements for taxation in the Member State of destination.
C 347/48 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16.11.98 DA SÆRBERETNING NR. 16/98 om anvendelsen af bevillingerne til strukturforanstaltninger i programmeringsperioden 1994-1999, med Kommissionens svar (i henhold til artikel 188 C, stk. 
C 347/48 Official Journal of the European Communities 16.11.98 EN SPECIAL REPORT No 16/98 on the implementation of appropriations for structural operations for the programming period 1994-1999, together with the Commission’s replies (submitted pursuant to Article 188c(4)(2) of the EC Treaty) (98/C 347/02) TABLE OF CONTENTS 1.
Finansiel programmering og strukturforanstaltningernes budgetmæssige gennemførelse ...................................... 
Financial programming and budgetary implementation of the structural operations ......................................................
Generelle bemærkninger ......................................... 
Mobilisation of resources ........................................
Konklusion ..................................................... 
Conclusion .....................................................
TABEL 1-10 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
TABLES...........................................................
Afsnits-henvisninger 1.1 2.1 — 2.9 3.1 — 3.12 4.1 — 4.7 5.1 — 5.9 6.1 — 6.53 6.1 — 6.13 6.14 — 6.22 6.23 — 6.33 6.34 — 6.44 6.45 — 6.53 Side 49 49 50 51 52 54 54 56 57 58 60 .. 
Paragraph Page reference 1.1 49 2.1 — 2.9 49 3.1 — 3.12 50 4.1 — 4.7 51 5.1 — 5.9 52 6.1 — 6.53 54 6.1 — 6.13 54 6.14 — 6.22 56 6.23 — 6.33 57 6.34 — 6.44 58 6.45 — 6.53 60 ..
Kommissionens svar ............................................................... 
The Commission’s replies ..........................................................
83 7.1 — 7.8 ........... 
83 7.1 — 7.8 61 ............
16.11.98 1. INDLEDNING De Europæiske Fællesskabers Tidende C 347/49 DA 1.1. 
63 16.11.98 Official Journal of the European Communities C 347/49 EN 1.
Denne beretning omhandler anvendelsen af fællesskabsbevillingerne til strukturforanstaltningerne i programmeringsperioden 1994–1999 for regnskabsårene 1994–1997. 
This report deals with the implementation of Community appropriations for structural operations in the 1994-1999 programming period during the financial years 1994 to 1997.
Den behandler navnlig anvendelsen af bevillingerne i forhold til den samlede bevillingsramme, der blev afsat til strukturforanstaltningerne og -fondene for perioden 1994–1999 i henhold til beslutningen på Det Europæiske Råds møde i Edinburgh den 11. og 12. december 1992 og bestemmelserne i tiltrædelsesakten for de tre nye medlemsstater. 
It examines in particular the utilisation of appropriations in relation to the overall funding granted to structural operations and to the Structural Funds for the period 1994-1999, in keeping with the decision of the Edinburgh European Council of 11 and 12 December 1992 and the provisions of the Act of Accession for the three new Member States.
Følgerne af denne anvendelse af bevillingerne for de fremtidige finansieringer analyseres i forhold til de finansielle overslag. 
The consequences of this implementation of appropriations on future financing are analysed in relation to the financial perspective.
Årsagerne til ikke-anvendelsen af bevillingerne og til forsinkelserne i anvendelsen af rammebeløbene er blevet analyseret ved hjælp af spørgeskemaer sendt til medlemsstaterne og besøg på stedet. 
The reasons behind the under-use of appropriations and the delays in the use of the overall financial allocations have been analysed with the aid of questionnaires sent to the Member States and on-the-spot visits.
SAMMENDRAG AF DE VIGTIGSTE BEMÆRKNINGER 2.1. 
SUMMARY OF MAIN OBSERVATIONS 2.1.
Som helhed havde gennemførelsen af programmeringen af strukturforanstaltningerne pr. 31. december 1997 nået et omfang, der ligger tæt op ad de oprindelige overslag trods forsinkelser i begyndelsen af perioden. 
Overall, at 31 December 1997, the implementation of the programming for the structural operations achieved a level that was close to the initial estimates, in spite of the delays that had been noted at the beginning of the period.
Der forekommer dog betydelige forskelle for hvert område og hver medlemsstat (jf. afsnit 3.1–3.4). 
Nevertheless, significant disparities are apparent per field and per Member State (see paragraphs 3.1-3.4).
Der blev i 1994 og 1995 konstateret en ikke-anvendelse af forpligtelses-og betalingsbevillingerne. 
In 1994 and 1995 there was found to be under-use of commitment and payment appropriations.
Derimod lå udnyttelsesgraden i 1996 og 1997 for bevillingerne over de vigtigste poster, navnlig EFRU, ESF og Samhørighedsfonden, tæt på 100 %. 
In 1996 and 1997, by contrast, the rate of implementation for appropriations under the main headings, in particular the ERDF, the ESF and the Cohesion Fund, was almost 100 %.
For EF-initiativerne var udnyttelsesgraden derimod fortsat lav. 
For the Community initiatives, however, the rate remained low.
I 1997 betød manglen på betalingsbevillinger, at Kommissionen ikke kunne imødekomme betalingsansøgninger til et beløb på ca. 1 500 mio. ECU (jf. afsnit 3.5–3.7). 
In 1997, the Commission was unable, because of the lack of payment appropriations, to act upon payment claims totalling around 1 500 Mio ECU (see paragraphs 3.5-3.7).
2% af de samlede SF-bevillinger. Ikke-anvendelsen af betalingsbevillingerne, navnlig i begyndelsen af perioden, førte til en unødvendig opførelse af egne indtægter. 
The cases of under-use of payment appropriations that have been noted, particularly at the beginning of the period, have led to a use of own resources that was unnecessary.
En del af overskuddet fra de foregående regnskabsår kan delvis tilskrives dette forhold (jf. afsnit 3.8–3.10). 
Part of the surpluses from previous financial years can be ascribed to this (see paragraphs 3.8-3.10).
Målene for strukturudgifterne, som er fastsat i de finansielle overslag, udmønter sig på EF-budgettet i årlige forpligtelser. 
The objectives for structural expenditure set by the financial perspective are reflected in the Community budget in terms of annual commitments.
Et af Kommissionens vigtigste ønsker er på årsbasis at nå et niveau svarende til de opførte forpligtelser. 
One of the Commission’s main concerns every year is to achieve the planned levels of commitment.
De metoder, der er udarbejdet i et forsøg på at nå dette mål, kræver en stor indsats af Kommissionen og medlemsstaterne, især med hensyn til ændringerne i finansplanerne. 
The techniques that have been developed to endeavour to achieve this aim require great effort on the part of the Commission and the Member States, especially as regards the amendments to financial plans.
Disse planer opstilles og ændres for at kunne tjene som grundlag for indgåelse af de fornødne forpligtelser (jf. afsnit 3.11–3.12). 
These plans are drawn up and amended in order to serve as a basis for making the necessary commitments (see paragraphs 3.11-3.12).
Manglen på ajourførte og pålidelige informationer af såvel fysisk som finansiel art om gennemførelsen af strukturforanstaltningerne på alle forvaltningsniveauer (fællesskabsplan, nationalt og regionalt plan) gør det vanskeligt at overvåge dem. 
The lack of reliable, up-to-date information on the physical and financial implementation of the structural operations at all levels of management (Community, national and regional) makes it very difficult to monitor these measures.
Først meget sent opnås der et overblik over foranstaltningernes faktiske resultater. 
Feedback on the actual state of progress of the operations is very slow.
Visse budget-og regnskabsmetoder og et komplekst og dårligt forvaltet indeksreguleringssystem gør det endnu vanskeligere at få et præcist kendskab til situationen. 
Certain budgetary and accounting practices and a complex and badly managed indexing system make it even more difficult to obtain an accurate picture of the situation.
Forsøgene på at oprette fælles databaser er slået fejl. 
The attempts at setting up joint databases have met with failure.
Derfor er de tal, Kommissionen har opført i sit forvaltningsregnskab og i sin regnskabsoversigt som ikke-balanceførte poster, ikke fyldestgørende (jf. afsnit 4.1–4.21). 
Consequently, the data which the Commission presents in its revenue and expenditure account and balance sheet as commitments not included in the balance sheet are not complete (see paragraphs 4.1-4.21).
Ikke-anvendelsen af visse poster vedrørende strukturforanstaltningerne og manglen på bevillinger til andre samt omfanget af bevillingsoverførslerne mellem disse budgetposter fremhæver manglen på en pålidelig programmering af udgifterne og svaghederne i procedurerne for budgetoverslag (jf. afsnit 5.1–5.10). 
The cases of under-use on some headings concerning structural operations and the lack of appropriations for others, coupled with the scale of the transfers of appropriations carried out within these budget headings, highlight the lack of reliable expenditure programming and the shortcomings of the budgetary forecasting procedures (see paragraphs 5.1-5.10).