natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Allerede i Helsinki-konventionen12 blev Krakow-regionen identificeret som et af de følsomme punkter i beskyttelsen af Østersøen, fordi dette område — selv om det ligger langt fra kysten — har et stort antal industrivirksomheder, som udleder affald i Vistula-floden, der munder ud i Østersøen. 
The region of Krakow was already identified in the Helsinki Con-vention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea.
Der blev udarbejdet en fælles løsning for hele Krakow-byområdet, som var integreret i det nationale program for rensning af kommunalt spildevand. 
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater.
Et projekt vedrørende et spildevandsrensningsanlæg i Krakow blev efterfølgende i 1999 integreret i den nationale ISPA-strategi for miljø og blev gennemført som et af de prioriterede projekter. 
The project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects.
12 Helsinki-konventionen: konvention om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet, der blev underskrevet i 1974 og revideret i 1992, og som vedrører alle de lande, der grænser op til Østersøen. 
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea.
Konventionen dækker hele Østersøområdet, herunder indvande såvel som selve havvandet og havbunden. 
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed.
For at nedbringe den landbaserede forurening træffes der desuden afbødende foranstaltninger i hele afvandingsområdet. 
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution.
I Letland var det primære mål med den nationale miljøpolitikplan, som blev vedtaget i 1995, at sætte landet i stand til at overholde kravene i Fællesskabets miljøbestemmelser og nå målene i tiltrædelsespartnerskabet. 
In Latvia the main objectives of the national environment policy plan, which was approved in 1995, were to enable the country to comply with the requirements of the Community environmental legal framework and with the objectives of the accession partnership.
Målene i denne politikplan blev overtaget i den nationale ISPA-miljøstrategi, og projekterne blev udvalgt på basis af disse mål. Særberetning nr. 12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 
The objectives of this policy plan were taken over in the national ISPA strategy for the environment. The selection process for the projects was based on these objectives. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
Kommissionen udarbejdede og udleverede tre vigtige sæt retningslinjer om projektforberedelse: a) en ISPA-manual, som modtagerlandene fik udleveret i 2000 under forberedelsesfasen for de første projektansøgninger b) en ny udgave af ISPA-manualen i 2002, hvor navnlig procedurerne for indgåelse af aftaler blev præciseret c) en opdateret vejledning om cost-benefit-analyser, der blev offentliggjort i 2002, adresserede de svagheder, der var identificeret i den foregående udgave. 
Three main guidelines were developed by the Commission and made available for project preparation. (a) An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, during the preparation phase of the first project applications. (b) A second version of the ISPA manual was developed in 2002, clarifying in particular the tendering and contracting procedures. (c) Updated guidance on cost–benefit analysis was made available in 2002, which addressed weaknesses identified in the previous version.
Vejledningen indeholdt navnlig gennemsnitlige rentabilitetssatser og anbefalede »tidshorisonter« for forskellige sektorer. 
In particular it gave average rates of return and recommended time horizons for different sectors.
Vejledningen indeholdt imidlertid ingen nærmere oplysninger om eller prognosemetoder til måling af effekten på miljøet. 
However, it did not provide any details or forecasting techniques concerning impacts on the environment.
Disse metodologiske retningslinjer blev udarbejdet efter, at de projekter, Retten reviderede, var forelagt Kommissionen til godkendelse. 
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval.
Fordi retningslinjerne blev stillet til rådighed så sent, var det begrænset, hvor meget de kunne bidrage til at forbedre kandidatlandenes kendskab til EU’s politikker, procedurer og finansieringsprincipper. 
This late availability limited their contribution to familiarising the candidate countries with the policies, procedures and the funding principles of the EU.
DE FINANSIELLE ANALYSER OG COSTBENEFITANALYSERNE VAR MANGELFULDE 22. 
WEAKNESSES IN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSIS CBA 22.
Hver enkelt ansøgning om ISPA-støtte skulle indeholde en finansiel analyse og en cost-benefit-analyse. 
Each application for ISPA assistance had to contain a financial and a cost–benefit analysis.
I forbindelse med nogle projekter forelå disse analyser ikke, eller analyserne var mangelfulde. 
For some projects these were not available or presented weaknesses.
Men eftersom formålet med størstedelen af projekterne var at opfylde basale behov i kandidatlandene, mente Kommissionen ikke, at det var hensigtsmæssigt at forhale dem på grund af mangler i cost-benefit-analyserne. 16 Særberetning nr. 12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 
Nevertheless, the Commission considered that, since most of the projects were required to fulfil basic needs in the candidate countries, it was not appropriate to hold them up because of shortcomings in the cost–benefit analysis. 16 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
Ved Rettens gennemgang af de finansielle analyser og cost-benefit-analyser, der var udarbejdet for de reviderede projekter, konstateredes der følgende svagheder13: a) der manglede oplysninger om de anvendte diskonteringssatser og scenarieantagelser med en risikoanalyse b) der var uoverensstemmelser mellem tallene i cost-benefit-analyserne og i de finansielle analyser i forskellige dokumenter vedrørende samme projekt c) de socioøkonomiske fordele var ikke dokumenterede, og skønnene over effekten på transportsektoren var ikke fyldestgørende. 
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided for the projects audited identified the following weaknesses13: (a) some missing information about discount rates used and scenario assumptions where a risk analysis was presented; (b) inconsistencies of CBA and financial analyses figures between different documents for the same project; (c) unsubstantiated socio-economic benefits and incomplete estimates of effects in the transport sector.
Under sådanne omstændigheder var Kommissionen ikke i stand til at bekræfte på grundlag af cost-benefit-analysen, at de projekter, kandidatlandene havde forelagt, relativt set gav den højeste merværdi. 
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefit analysis that the projects submitted by the candidate countries represented in relative terms the highest added value.
GENEREL RAMME OG REVISIONSKRITERIER 25. 
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 25.
Når projektansøgningen var blevet vurderet og godkendt af Kommissionen, blev der underskrevet en finansieringsaftale, som navnlig vedrørte de finansielle midler og planlægningen af projektimple-menteringen, herunder datoen for afslutningen af projektet. 
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, the financial resources and planning for implementing the project, including the completion date.
Efter afslutningen af projektet skulle kandidatlandene aflægge en endelig rapport. 
After project completion, candidate countries had to present a final report.
Retten vurderede, i hvilket omfang de vigtigste betingelser i finansieringsaftalen var blevet overholdt, dvs.: a) om projekterne var blevet implementeret i henhold til den oprindelige plan og årsagerne til eventuelle forsinkelser b) om de finansielle planer for projekterne var blevet overholdt og hvis ikke, hvad årsagen til dette var. 
The Court assessed to what extent the main conditions set in the financing memorandum had been respected, that is: (a) whether projects had been implemented according to initial plan and the reasons for any delay; (b) whether the financial plans for the projects had been respected and if not, the reasons why.
13 Jf. også særberetning nr. 5/2003 (svagheder ved projektvurderingen, punkt 30-34) og særberetning nr. 
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43).
12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 NÆSTEN ALLE PROJEKTER VAR FORSINKEDE 27. 
17 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED 27.
Hvis projekterne afsluttes senere end planlagt, opnås fordelene også først senere, og de problemer, som projekterne har til formål at afhjælpe, vil eksistere længere end nødvendigt. 
If projects are delivered later than expected, the benefits are deferred and the problems they are intended to address continue for longer than necessary.
Forsinkelser skaber også usikkerhed, fordi de socioøkonomiske forhold kan ændre sig, og det kan gøre det vanskeligt at implementere projekterne som planlagt. 
Delays also create uncertainties, as the socio-economic environment may change and may make it difficult to implement projects as foreseen.
De 32 projekter i Rettens stikprøve blev vedtaget mellem 2000 og 2003. 
The 32 projects in the Court’s sample were approved between 2000 and 2003.
De fleste af de reviderede projekter skulle i henhold til den oprindelige finansieringsaftale have været afsluttet mellem 2004 og 2006. 
The majority of the projects audited should have been completed between 2004 and 2006 according to the initial financial memoranda.
Men da revisionen blev gennemført, var kun fem af projekterne blevet afsluttet på den oprindeligt fastsatte dato14 (to i Den Tjekkiske Republik og tre i Letland)15. 
However, only five had been completed by the initial expected date14 at the time of the audit (two in the Czech Republic and three in Latvia)15.
Afslutningsdatoen for de øvrige 27 projekter var ændret. 
For the other 27 projects, the completion date was amended.
Forsinkelserne var på 2 til 5 år (Polen), 4 til 4,5 år (Bulgarien), 2 til 4,8 år (Rumænien), 1,5 år (Ungarn) og 1 til 3 år (Letland). 
The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria), 2 to 4.8 years (Romania), 1.5 years (Hungary) and 1 to 3 years (Latvia).
I Den Tjekkiske Republik var der ingen væsentlige forsinkelser. 
In the Czech Republic, there were no major delays.
Retten gennemførte en rundspørgeundersøgelse blandt projektlederne i de fire reviderede lande og fik på den baggrund oplysninger om forsinkelserne i gennemførelsen og årsagerne hertil. 
In the survey addressed to the project managers in the four audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation and the reasons for the delays.
I miljøsektoren var den gennemsnitlige forventede varighed af projekterne fem år og i transportsektoren 4,2 år. 
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years.
I henhold til rundspørgen var projekterne i gennemsnit forsinket 2,5 år i begge sektorer (jf. figur 5). 
According to the survey, the average delay was 2.5 years in both sectors (see Figure 5).
Retten konstaterede, at de væsentligste årsager til forsinkelserne i de reviderede projekter var16: a) at kandidatlandene ikke havde et særligt godt kendskab til EU-procedurerne og til projektforberedelse og -gennemførelse, samt at der var problemer med udbudsprocedurerne (jf. f.eks. tekstboks 5) (84 % af projekterne i stikprøven) b) at det ikke lykkedes de virksomheder, som vandt udbuddet, at udføre arbejdet (jf. f.eks. tekstboks 6) (13 % af projekterne i stikprøven) c) at planlægningen var urealistisk (jf. f.eks. tekstboks 7) (22 % af projekterne i stikprøven) d) at ISPA-projekterne efter kandidatlandenes tiltrædelse af EU blev ændret til samhørighedsfondsprojekter, som er underlagt andre regler17. 
In the projects audited, the Court found that the main reasons for delays were16: (a) the lack of familiarity of the candidate countries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures (see e.g. Textbox 5) (84 % of the projects in the sample); (b) failure of companies that won tenders to carry out the work (see e.g. Textbox 6) (13 % of the projects in the sample); (c) unrealistic planning (see e.g. Textbox 7) (22 % of the projects in the sample); (d) the change after accession of the ISPA projects into Cohesion Fund projects, which have a different set of rules17.
14 Et projekt anses for at være afsluttet, når infrastrukturen er taget i brug. 
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use.
Kandidatlandene skulle forelægge en endelig rapport til Kommissionen senest seks måneder efter afslutningen af projektet. 
Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project.
15 24 af de 32 reviderede projekter blev forsinket (75 %). 
15 Out of 32 projects audited, 24 faced delays (75 %).
16 Nogle projekter var berørt af mere end et af de beskrevne problemer. 
16 Some projects were affected by more than one of the problems described.
17 F.eks. med hensyn til støtteberettigelsen af omkostninger til varigt udstyr (som afgøres i hvert enkelt tilfælde), ændringer af projektafgørelser og procedurerne for indgåelse af offentlige aftaler. 18 Særberetning nr. 12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 
17 E.g. eligibility of durable equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts. 18 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
FIGUR 5 GENNEMSNITLIGE FORSINKELSER I PROJEKTGENNEMFØRELSEN 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 PL CZ RO LV MILJØ PL CZ RO LV TRAN. IALT Gennemsnit pr. land/sektor Gennemsnitlig forventet varighed Forsinkelse TEKSTBOKS 5 TEKSTBOKS 6 TEKSTBOKS 7 19 År I forbindelse med et projekt til udvikling af vandforsyningen i Letland gik der tre år fra underskrivelsen af finan-sieringaftalen, til udbudsproceduren blev iværksat. 
FIGURE 5 AVERAGE DELAYS IN PROJECT IMPLEMENTATION 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 PL CZ RO LV ENV PL CZ Average per country/sector Average initial duration RO LV Delay TRAN TOTAL TEXTBOX 5 TEXTBOX 6 TEXTBOX 7 19 Years In Latvia, in a project for the development of water services, it took three years to launch the tender procedure after the signature of the financing memorandum.
I et spildevandsbehandlingsprojekt i Polen blev arbejdet afbrudt næsten et år under udbudsfasen. 
In Poland, in a project for sewage treatment, the construction suffered an interruption of almost one year during the tendering phase.
Projektet var opdelt i underkontrakter, hvoraf den ene blev medfinansieret af EBRD. 
The project was divided into subcontracts, one of which was co-financed by the EBRD.
I henhold til EBRD-låneaftalen skulle EBRD’s regler for indgåelse af aftaler have været anvendt i forbindelse med udbudsprocedurerne vedrørende hele projektet. 
According to the EBRD loan agreement, the bank’s tendering rules should have been applied to the procurement of the whole project.
Udbudsproceduren måtte derfor afbrydes, indtil donorerne var nået til enighed om hensigtsmæssige procedurer. 
The tendering had to be stopped until the appropriate procedures had been agreed between the donors.
Et projekt for sanering af et spildevandsnetværk og spildevandsbehandlingsanlæg blev forsinket. 
A project for the rehabilitation of sewage network and wastewater treatment facilities faced delays in implementation.
Udbuddet måtte annulleres og gentages på grund af problemer med sammensætningen af vurderingsudvalget. 
The tender had to be cancelled and repeated, due to problems with the composition of the evaluation committee.
Endvidere lykkedes det ikke den virksomhed, som havde fået tildelt kontrakten i det andet udbud, at udføre arbejdet i henhold til tidsplanen, og den overhørte flere advarsler fra den ansvarlige ingeniør. 
In addition, the company which was awarded the contract in the second tender failed to proceed with the works in accordance with the timetable and failed to comply with several notices by the supervising engineer.
Kontrakten blev derfor ophævet. 
The contract therefore had to be terminated.
Der måtte afholdes et tredje udbud, men da revisionen blev gennemført, var projektet ikke kommet videre. 
A third tender had to be organised, but at the time of the audit the project was at a standstill.
I Letland blev et projekt for udvikling af vandforsyningen forsinket, blandt andet fordi man havde undervurderet de omkostninger og den tid, der skulle bruges til undersøgelser og udformning af rørledningerne. Særberetning nr. 12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 
In Latvia, a project to develop water services was delayed because, amongst other reasons, the cost and the time needed for the study and design work for the pipelines were underestimated. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
Rundspørgeundersøgelsen viser, at den manglende overholdelse af fristerne for gennemførelse af projekterne primært skyldtes procedurernes varighed, eller at der opstod problemer i forbindelse med planlægningen (jf. figur 6)18. 
The survey indicates that the main reasons for not respecting the deadlines in the implementation of the projects are, on the one hand, the length of the procedures and, on the other hand, planning reasons (see Figure 6)18.
I seks tilfælde steg de samlede omkostninger, og i 12 tilfælde faldt omkostningerne. 
In six cases the total cost increased, and in 12 cases the cost decreased.
I de tilfælde, hvor omkostningerne steg, og der ikke blev stillet yderligere ISPA-midler til rådighed, skulle kandidatlandene selv finansiere de supplerende omkostninger med deres egne midler (jf. tekstboks 8). 
When the cost increased and no additional ISPA resources were made available, candidate countries had to finance the additional costs from their own resources (see Textbox 8).
18 Der blev også påpeget problemer under projektgennemførelsen i Rettens særberetning nr. 5/2003 (utilstrækkelige ledelsesressourcer, forsinkelser, problemer i forbindelse med udbudsprocedurerne, punkt 35-39) og i særberetning nr. 
18 Problems in project implementation were also pointed out by the Court in its Special Report No 5/2003 (insufficient management resources, delays, difficulties in tendering, paragraphs 35 to 39) but also in its Special Report No 6/2005 (delays in implementation of projects, paragraphs 11 to 25).
20 FIGUR 6 Proceduremæssige årsager Planlægningsmæssige årsager ÅRSAGERNE TIL FORSINKELSERNE PROJEKTLEDERE Gentagelse af proceduren 15 % Klager indgivet af tilbudsgivere 8% Komplicerede lokale bestemmelser 9% Tidskrævende EU-procedurer 26 % Årsagerne til forsinkelserne Andet 11 % Hyppige ændringer af PRAG-vejledningen 10 % Urealistisk planlægning 15 % Udbudsdokumenternes utilfredsstillende kvalitet 6 % Særberetning nr. 12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 
20 FIGURE 6 Procedural reasons Planning reasons REASONS FOR DELAYS PROJECT MANAGERS Repetition of the procedure 15 % Appeals from bidders 8% Complicated local law 9% Time-consuming EU procedures 26 % What were the reasons for delays? Other 11 % Frequent changes of PRAG 10 % Unrealistic planning 15 % Low quality of tendering documents 6 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
TABEL 1 34. 
TABLE 1 34.
Som det fremgår af tabel 1, viser rundspørgen blandt projektlederne, at der for de fleste ISPA-projekters vedkommende var foretaget ændringer af den oprindelige finansieringsplan. 
As shown in Table 1 the survey of project managers indicates that for the majority of ISPA projects changes had been made to the original financing plan.
I forbindelse med fem af de 32 projekter i stikprøven kan ændringerne forklares ved, at inflationen var blevet undervurderet (16 % af tilfæl-dene) (jf. tekstboks 9). 
In five cases out of the 32 projects of the sample this can be explained by underestimation of inflation (in 16 % of the cases) (see Textbox 9).
ÆNDRINGER AF DEN OPRINDELIGE FINANSIERINGSPLAN 21 RUNDSPØRGE BLANDT PROJEKTLEDERNE Svar Ændringer af den oprindelige finansieringsplan Fastholdelse af den oprindelige finansieringsplan 123 66 % 34 % TEKSTBOKS 8 TEKSTBOKS 9 Ved et jernbaneprojekt i Letland kunne ISPA-støtten som følge af prisstigninger ikke dække alle de oprindeligt planlagte elementer. 
CHANGES TO THE ORIGINAL FINANCING PLANS 21 SURVEY OF PROJECT MANAGERS Replies Changes to the original financing plan Maintenance of the original financing plan 123 66 % 34 % TEXTBOX 8 TEXTBOX 9 In Latvia, in a railway project, due to price increases, the ISPA grant was not sufficient to cover all the elements initially foreseen.
Det resterende arbejde skulle således finansieres med nationale midler. 
The remaining work had to be funded from national resources.
I et projekt om udvikling af vandforsyningen i Letland opsagde kontrahenten kontrakten, da han ikke længere var i stand til at udføre arbejdet til den fastsatte pris, fordi inflationen var steget kraftigt kort efter, at arbejdet var påbegyndt. 
In Latvia, in a project to develop water services, the contractor repudiated the contract because he was no longer in a position to work at the agreed prices as rapid inflation occurred shortly after the start of the works.
Kontrakten blev derfor ændret med højere omkostninger til følge. Særberetning nr. 12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 
This led to a revision of the contract, with an increased cost. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
Svarene på rundspørgen blandt projektlederne viste, at omkostningsover-skridelserne primært skyldes to kategorier af faktorer (jf. figur 7): a) problemer i forbindelse med projektforberedelsen, f.eks. utilstrækkelige omkostningsoverslag b) gennemførelsesproblemer, f.eks. mangelfuld overvågning eller forsinkelser. 
The replies to the survey of project managers indicated that the reasons for cost overruns can be explained mainly by two categories of factors (see Figure 7): (a) problems in project preparation, such as inadequate cost estimates; (b) implementation problems, such as weak monitoring or time delays.
HAR PROJEKTERNE MEDVIRKET TIL AT FREMME MODTAGERLANDENES OVERHOLDELSE AF EU’S MILJØDIREKTIVER OG FORBEDRE TENT? 
WERE PROJECTS CONTRIBUTING TO BENEFICIARY COUNTRIES’ COMPLIANCE WITH THE EU ENVIRONMENTAL DIRECTIVES AND TO THE IMPROVEMENT OF TENT?
GENEREL RAMME OG REVISIONSKRITERIER 37. 
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 37.
Hovedformålet med ISPA var at hjælpe kandidatlandene med at reducere de strukturelle forskelle i miljø-og transportsektorerne. 
The main objective of ISPA was to help the candidate countries reduce their structural gap in the environment and transport sectors.