natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse oplysninger bør gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, hvor mange ELFUL-midler, der er blevet udbetalt til VE-projekter, hvor stor den installerede energikapacitet er, og hvor meget energi, der produceres af sådanne projekter. 
This information should allow the Commission to know how much EAFRD expenditure has been paid out for renewable energy projects, the energy capacity installed or the energy produced from such projects.
Medlemsstaterne er ansvarlige for at målrette deres projektudvælgelse mod EU's prioriteter og deres egne målsætninger i overensstemmelse med deres strategi. 
The Member States are responsible for targeting their project selection towards the EU’s priorities and towards their own objectives, in line with their strategy.
Med henblik herpå bør de fastsætte og anvende tydelige, relevante og objektive berettigelses-og udvælgelseskriterier sammen med objektive, retfærdige og gennemskuelige procedurer. 
In order to do so, they should establish and apply clear, relevant and objective eligibility and selection criteria T16 – Total investment in renewable energy production, R15 – Renewable energy produced from supported projects.
Kommissionen har givet vejledning om dette, f.eks. i form af seminarer og retningslinjer65. 
The Commission has issued guidance in this regard, for example in the form of seminars and guidelines65.
De projekter, vi besøgte, producerede energi til projektoperatørernes egen brug eller til tredjepartsforsyning eller støttede indirekte udbredelsen af vedvarende energi (punkt 74-77). 
The projects we visited produced energy for project operators’ own use or for third-party supply, or supported renewable energy deployment indirectly (paragraphs 74 to 77).
Europa-Kommissionen, "Draft Guidelines on eligibility conditions and selection criteria for the programming period 2014 - 2020 and FAQs". 
65 European Commission, “Draft Guidelines on eligibility conditions and selection criteria for the programming period 2014 – 2020 and FAQs”.
Udvælgelseskriterier (https://enrd.ec.europa.eu/news-events/events/enrd-workshop-selection-criteria-towards-more-performant-rd-policy_en). 
Selection criteria (https://enrd.ec.europa.eu/news-events/events/enrd-workshop-selection-criteria-towards-more-performant-rd-policy_en).
Vedtaget af Afdeling I, der ledes af Phil Wynn Owen, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 10. januar 2018. 
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Phil WYNN OWEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 10 January 2018.
På Revisionsrettens vegne Klaus-Heiner Lehne Formand 
For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 58
BILAG I Analyse: Begrænser EU's bæredygtighedsramme for bioenergi i tilstrækkelig grad de miljømæssige og socioøkonomiske risici? 
ANNEX I Analysis: Does the EU’s sustainability framework for bioenergy sufficiently mitigate the related environmental and socio-economic risks?
Viundersøgte,om(ogihvilketomfang)EU'sbæredygtighedsrammeforbioenergi adresserer 16 miljømæssige og socioøkonomiske risici, som er relateret til udbredelsen af bioenergi. 
Weexaminedwhether(andtowhatextent)theEU’ssustainabilityframeworkfor bioenergy addresses 16 environmental and socio-economic risks related to the deployment of bioenergy.
Kommissionen har foreslået ændringer i den nuværende bæredygtighedsramme for bioenergi ... 
The Commission has proposed changes to the current bioenergy sustainability framework ...
Som resultat foreslog Kommissionen i pakken "Ren energi til alle europæere" bæredygtighedskriterier, som også skulle finde anvendelse på andre typer bioenergi såsom bioenergi fra faste og gasformige biomassebrændstoffer, jf. tabel A1). 
As a result, in its ‘Clean Energy for all Europeans’ package, the Commission put forward sustainability criteria that would also apply to other types of bioenergy, such as bioenergy from solid and gaseous biomass fuels see Table A1).
Tabel A1 - Overblik over den foreslåede bæredygtighedsramme for bioenergi Foreslåede bæredygtighedskriterier Bæredygtighedskriterier1 vedrørende produktion af biomassebrændstoffer Kriterier vedrørende besparelser i drivhusgasemissionerne fra landbrug fra skovbrug - Enminimumsbesparelsei drivhusgasemissionerne for forskellige typer anlæg, afhængigt af datoen for deres ibrugtagning (jf. også punkt A4 om regnskabsmæssige spørgsmål) - Deterforbudtathente biomasse til energi fra visse typer arealer (dvs. arealer med en høj biodiversitetsværdi, arealer med store kulstoflagre og tørvebundsarealer) - Derskalværelovesamt overvågnings-og håndhævelsessystemer til at sikre, at visse bestemte skovbrugsforvaltningspraksis respekteres 66 Direktivet om fremme af vedvarende energi og direktiv 2009/30/EF. 
Table A1 – The proposed sustainability framework for bioenergy at a glance 1 Proposed sustainability criteria Sustainability criteria1 concerning the production of biomass fuels Greenhouse gas emissions saving criteria from agriculture from forestry - aminimumpercentageof greenhouse gas emissions savings for different types of installations depending on the date on which they start operating (see also - itisprohibitedtoobtain biomass for energy from certain types of land (i.e. land with high biodiversity value, - laws,monitoringandenforcement systems should be in place to ensure that certain forest management practices are respected 66 RED and Directive 2009/30/EC.
I 2015 blev der foretaget en ændring af disse direktiver for at adressere spørgsmålet om indirekte ændringer i arealanvendelsen (ILUC) forårsaget af produktionen af fødevarebaserede biobrændstoffer. 
In 2015, an amendment to these Directives was included in order to address the issue of indirect land use change (ILUC) caused by the production of food-based biofuels.
1 Bæredygtighedskriterierne gælder for anlæg, der producerer elektricitet, opvarmning og nedkøling eller brændstoffer med en brændstofkapacitet, der er større end eller lig med 20 MW (fast biomasse) og med en elkapacitet, der er større end eller lig med 0,5 MW (gasformig biomasse). 
The sustainability criteria are applicable to installations producing electricity, heating and cooling or fuels with a fuel capacity greater than or equal to 20 MW (solid biomass) and with an electrical capacity greater than or equal to 0.5 MW (gaseous biomass).
Medlemsstaterne kan også anvende kriterierne på anlæg med en lavere brændstofkapacitet. 
Member States may apply the criteria to installations with a lower fuel capacity.
Kilde: Revisionsretten. ... men forslaget har et begrænset omfang ... 
Source: ECA. ... but the proposal’s coverage is limited ...
1 i) Afgrøder, der er bestemt til at danne biogas til elektricitet, er ikke omfattet af artikel 7, stk. 2 
It only applies to biomass used for energy purposes, some crops or uses are excluded, and the number of installations covered is limited. (i) Crops destined to be used to create biogas for electricity are not covered by Article 7(1). (ii) Biogas for use in the transport sector is not covered by the greenhouse gas emissions savings criteria (Article 26(7)).
7) iii) Disse kriterier gælder kun anlæg over en vis kapacitet. 
(iii) These criteria are only applicable to installations above a certain capacity.
Industrisektoren er ikke den største forbruger af fast biomasse, da hovedparten bruges til opvarmning af boliger67. 
The industrial sector is not the most prolific consumer of solid biomass, since most is used for residential heating67.
Endvidere blev tærsklen på 20 MW for faste biomassebrændstoffer udelukkende sat på baggrund af data vedrørende anlæg, der bruger træflis68, men kun 32 % af den faste biomasse forbruges i form af træflis i anlæg med en kapacitet, der er større end 1 MW69. 
Moreover, the threshold of 20 MW for solid biomass fuels was set solely based on data concerning plants using wood chips68; but only 32 % of solid biomass is consumed in the form of wood chips by installations with a capacity of greater than 1 MW69.
Tærsklen på 0,5 MW for biogasanlæg betyder, at der er en risiko for, at kriterierne kun anvendes på et meget begrænset antal biogasanlæg, idet de anlæg, der benytter landbrugsråstoffer, har en gennemsnitlig elkapacitet på 450 kW70. ... indeholder uløste regnskabsmæssige spørgsmål vedrørende drivhusgasemissioner ... 
The threshold of 0.5 MW for biogas plants means that the criteria risk being applied only to a very limited number of biogas plants, since the plants based on agricultural feedstocks have average electric capacities of 450 kW70. ... includes unresolved accounting issues related to greenhouse gas emissions ...
De væsentligste problemer er beskrevet nedenfor. 
The most significant issues are described below.
De behandles Statistikker over forbruget af fast biomasse viser, at alene husstandenes forbrug (træpiller ikke medregnet) udgør 39 % af det samlede forbrug af fast biomasse. 
However, they are not covered by the RED II proposal, but should be addressed by the Commission’s proposal on LULUCF. (i) At the level of individual installations: direct carbon dioxide emissions associated with the combustion of biomass are not accounted for in life-cycle analyses (LCAs)71 for Statistics for the consumption of solid biomass show that residential consumption (excluding pellets) alone already accounts for 39 % of the total consumption of solid biomass.
Dertil kommer en del af forbruget af "træpiller" (idet 65 % af EU's træpilleforbrug går til opvarmning af boliger) og den anvendelse af andre faste biobrændstoffer (begrænset forbrug af træflis, sortlud osv.), som ikke finder sted i industrien. 
To this figure should be added a proportion of the consumption of “pellets” (bearing in mind that 65 % of EU wood pellet consumption is for residential heating) and “other solid biofuels (small-scale use of wood chips, black liquor etc.)” not taking place in industrial premises.
Antallet af elværker, der bruger fast biomasse (navnlig træpiller og andre faste biobrændstoffer (begrænset brug af træflis, sortlud osv.) kendes ikke på EU-niveau, og det gør deres størrelse heller ikke, men der findes en del data om anlæg, der bruger træflis. 
At EU level, the number of electric plants using solid biomass (particularly for plants using pellets, and other solid biofuels (small scale use of wood chips, black liquor, etc.)) is not known, and neither is their size, but some data exist for plants using wood chips.
Ifølge den fulde 2016-rapport fra AEBIOM udgør de anlæg på over 20 MW, der bruger træflis, 16 % af det samlede antal anlæg, der bruger dette materiale som råproduktkilde. De forbruger 75 % af træflisbiomassen. 
The plants using wood chips over 20MW represent, according to the AEBIOM 2016 full report, 16 % of the total number of plants using this material as a raw source; these alone consume 75 % of the wood chips biomass.
AEBIOM, "Statistical report 2016", s. 
AEBIOM, “Statistical report 2016”, p.
68 (beregnet). 
68 (calculated).
De oplysninger, der er tilgængelige om antallet og kapaciteten af biogasanlæg i EU, er meget begrænsede. 
The information available on the number and capacity of biogas plants in the EU is very limited.
EBA's statiske rapport for 2016 (s. 
The EBA statistical report 2016 (p.
8) angiver en gennemsnitlig elkapacitet på 450 kW for anlæg, der benytter landbrugsråstoffer. 
8) gives an average figure of 450 kW electrical capacity for plants based on agricultural feedstock.
67 68 69 70 
3 67 68 69 70 71
Det antages således implicit, at kulstoffet næsten øjeblikkeligt optages via planternes genvækst. 
This implicitly assumes that an almost immediate uptake of the carbon takes place via plant regrowth.
Denne antagelse er dog ikke korrekt for så vidt angår træbiomasse, fordi det tager tid for træer at vokse op, og fordi der ikke tages hensyn til den absorption og frigivelse af kulstof, som jorden ville generere, hvis den ikke blev anvendt til biomasseproduktion. 
However, this assumption is incorrect in the case of wood biomass because of the time trees need to grow to maturity and because of the failure to take into account the absorption and release of carbon that land would generate if not used for biomass production.
Dette beskrives nærmere i tekstboks A1 ii) Med hensyn til nationalregnskaberne over drivhusgasemissionerne: I henhold til de aktuelle Kyotoregler vedrørende nationalregnskaberne over drivhusgasemissionerne tæller forbrændingen af biomasse som nul i energisektoren ud fra den antagelse, at eventuelle ændringer i kulstoflagrene som følge deraf medregnes som emissioner i LULUCF-sektoren72. 
This is further elaborated in Box A1. (ii) At the level of national greenhouse gas emissions accounting: under the current Kyoto national accounting rules for greenhouse gas emissions, the combustion of biomass counts as zero in the energy sector under the assumption that any resulting carbon stock changes are accounted for as emissions in the LULUCF72 sector.
Dette sker for at undgå, at emissionerne tælles med to gange. 
This is done in order to avoid counting these emissions twice.
På den anden side er LULUCF endnu ikke fuldt ud inkluderet i EU's interne reduktionsmål for 2020, så drivhusgasemissionerne fra forbrænding af biomasse medregnes ikke på nuværende tidspunkt i nogen sektor. 
On the other hand, LULUCF is not yet fully included in the EU’s domestic reduction target for 2020, so the greenhouse gas emissions from the combustion of biomass are not currently accounted for in any sector.
I juli 2016 stillede Kommissionen forslag til en forordning, som ville kræve, at drivhusgasemissioner og -optag fra LULUCF skulle inkluderes i 2030-rammen for klima-og energipolitikken fra 202173. 
In July 2016, the Commission proposed a regulation which would require greenhouse gas emissions and removals from LULUCF to be included in the 2030 climate and energy framework from 202173.
Tekstboks A1 - Er brugen af biomasse kulstofneutral?32 Afbrænding af træ for at producere energi afgiver normalt mere kulstof pr. produceret energienhed end afbrænding af fossile brændstoffer. 
4 Box A1 – Is the use of wood biomass carbon neutral?32 Burning wood to produce energy usually emits more carbon per unit of energy produced than does burning fossil fuels.
Det betyder, at miljøfordelene ved bioenergi i form af reducerede drivhusgasemissioner ikke kan udmønte sig i biomassens anvendelsesfase (dvs. ved afbrændingen af biomasse til energi). 
This means that the environmental benefits of bioenergy in the form of reduced greenhouse gas emissions cannot materialise in the use phase of the biomass (i.e. the burning of biomass for energy).
I stedet skal fordelene opnås under produktionen af biomassen, enten ved at reducere emissionerne (især ved anvendelse af affald eller restprodukter, som ellers ville frigive kulstoffer til atmosfæren, hvis de ikke blev indsamlet til energiproduktion), eller ved at øge kulstofdræn (f.eks. hvis produktionen af biomasse til energi øger plantevæksten, hvilket kaldes "ekstra" biomasse). 
Instead, the benefits must be achieved during the production of the biomass, either by reducing emissions (especially when using wastes and residues, which would otherwise release their carbon to the atmosphere if not collected for energy), or by increasing carbon sinks (e.g. if the production of the biomass for energy increases plant growth, known as ‘additional’ biomass).
På kort sigt kan afbrænding af biomasse fra træaffald eller restprodukter resultere i væsentlige nedbringelser af drivhusgasemissionerne. 
In the short term, burning biomass from wood waste or residue can deliver considerable reductions in greenhouse gas emissions.
Høstes skove primært med henblik på energiproduktion, vil det imidlertid øge atmosfærens CO2-indhold, også selv om der plantes nye træer, idet nyplantede træer ikke kan absorbere den samme mængde kulstof som ældre træer, og det tager tid for den mængde CO2, som frigives ved afbrænding, at blive opfanget igen. 
However, harvesting forests primarily for energy purposes will increase the CO2 content of the atmosphere even if new trees are planted, because newly planted trees cannot absorb the same amount of carbon as more mature trees, and it takes time for the amount of CO2 released during burning to be captured again.
Dette kan endda forårsage en uoprettelig ændring i det globale klima fra én tilstand til en anden med en højere temperatur (klimaets "vippepunkter"). 
This may even trigger an irreversible change in the global climate from one stable state to another at a higher temperature (‘climate tipping points’).
Nogle videnskabsfolk mener, at længden af den såkaldte "carbon payback period" faktisk er irrelevant, så længe alle CO2-emissioner absorberes i sidste ende. 
Some scientists argue that the length of the carbon payback period does actually not matter, as long as all CO2 emissions are eventually absorbed.
Andre drøftelser omhandler, hvilke referencescenarier der bør anvendes. 
Further discussions refer to the appropriate reference scenarios.
Ifølge EEA's videnskabelige udvalg er den grundlæggende fejl i antagelsen om biomassens generelle kulstofneutralitet undladelsen af at medregne den produktion og anvendelse af biomasse, som arealer ville generere, hvis biomassen ikke blev anvendt til bioenergi (det kontrafaktiske scenario). 
According to the EEA Scientific Committee, “[t]he basic error in the assumption of general carbon neutrality of biomass is the failure to count the production and uses of biomass that land would generate if not used for bioenergy (the counterfactual).
Derfor anbefaler udvalget, at det kun er den ekstra dyrkede biomasse og affaldet, dvs. den biomasse, som ellers ville nedbrydes i skoven, der bør anvendes til bioenergiforbrug. 
Therefore, the Committee recommends that only biomass grown in addition and wastes, i.e. biomass that would otherwise decay in the forest, should be used for bioenergy consumption.
Andre videnskabsfolk er uenige og mener, at det er acceptabelt at høste skove til bioenergi, da skovene alligevel skal høstes. 
Other scientists disagree, claiming that it is acceptable to harvest forests for bioenergy, as the forest would be harvested anyway. 74
Seks af risiciene var delvis adresseret, og fem var slet ikke adresseret (jf. tabel A2 og A3). 
(see Tables A2 and A3).
De vigtigste risici, som ikke eller kun delvis var adresseret, var følgende: i) Intensivering af skovbrugspraksis (jf. tabel A2, risiko 1c), 2c) og 3c)). 
The main risks that are not or only partly addressed were the following: (i) Intensification of forestry practices (see Table A2, risks 1(c), 2(c) and 3(c)).
Kommissionen har ikke foreslået at gøre de eksisterende frivillige krav om bæredygtighed obligatoriske. 
The Commission has not proposed to make the existing voluntary sustainability requirements mandatory.
Eftersom der ikke er nogen bindende standarder, der sikrer et lige og højt niveau af bæredygtige skovforvaltningspraksis75, afhænger forslaget af frivillige initiativer i EU's medlemsstater (såsom Forest Europe) og i lande uden for EU, som leverer biomasse til EU ii) Intensivering af landbrugspraksis (jf. tabel A2, risiko 1(b), 2(b) og 3(b)). 
In the absence of binding standards ensuring an equal and high level of sustainable forest management practices75, the proposal thus relies on voluntary initiatives in the EU Member States (such as Forest Europe) and in non-EU countries supplying biomass to the EU. (ii) Intensification of agriculture practices (see Table A2, risks 1(b), 2(b) and 3(b)).
I det aktuelle direktiv om fremme af vedvarende energi fastsætter bæredygtighedskriterierne for biobrændstoffer udtrykkeligt standarder for bevarelse af jorden i god landsbrugs-og miljømæssig stand76. 
In the current Renewable Energy Directive, the sustainability criteria for biofuels explicitly impose standards for keeping land in good agricultural and environmental condition76.
Som konsekvens er de relevante miljøstandarder ikke obligatoriske for områder, der ikke kontrolleres under den fælles landbrugspolitik. 
As a consequence, the relevant environmental standards are not mandatory for areas that are not checked under the Common Agricultural Policy.
Der findes heller ikke sådanne standarder for biomasse indkøbt uden for EU iii) Kaskadeprincippet (jf. tabel A3, risiko 6(a)). 
There are also no such standards for biomass sourced outside the EU. (iii) Cascading (see Table A3, risk 6(a)).
Ifølge logikken i den cirkulære økonomi bør træ anvendes hensigtsmæssigt, før det genanvendes, genbruges og endelig afbrændes til energiproduktion. 
According to the logic of the circular economy, wood should be put to good use before it is reused, recycled and finally burnt for energy.
Dette princip, der kaldes princippet om kaskadeanvendelse, prioriterer anvendelser med en højere værdi og fremmer kun energianvendelse, når andre muligheder er ved at slippe op. 
This principle, known as the cascading use principle, gives priority to higher-value uses and promotes energy use only when other options are starting to run out.
Kaskader etableres dog kun, hvis de giver økonomisk mening. 
However, cascades are only established if they make sense economically.
Stærke politiske incitamenter til at bruge biomasse som vedvarende energikilde, såsom finansiel støtte og ambitiøse mål, kan fordreje denne logik. 
Strong policy incentives to use biomass as a renewable energy source, such as financial support and ambitious targets, may distort this logic.
Denne risiko behandles ikke i Kommissionens forslag. 
This risk is not addressed in the Commission’s proposal.
Dette har været tilfældet, navnlig i transportsektoren og elektricitetsproduktionen, siden begyndelsen af 00'erne. 
This has been the case, especially for transport and electricity production, since the early 2000s.
En del af biomassen importeres: i 2015 importerede EU 34 % af sine træpiller og 9,5 % af sine flydende biobrændsler77. 
Part of this biomass is imported: in 2015, the EU imported 34 % of the pellets and 9.5 % of the liquid biofuels it consumed77.
Derfor udgør den foreslåede ramme ikke et fyldestgørende grundlag for en tilstrækkelig beskyttelse af landdistrikterne mod identificerede miljømæssige og socioøkonomiske risici eller for en maksimering af deres potentiale for yderligere bæredygtig udvikling. biobrændstoffer og flydende biobrændsler. 
Therefore, the proposed framework does not provide an adequate basis for protecting rural areas sufficiently against identified environmental and socio-economic risks nor for maximising their potential for further sustainable development.
77 AEBIOM, "Statistical report 2016", s. 
7 77 AEBIOM, “Statistical report 2016”, pp. 121, 147 (calculated).
Figur A1 - Illustration af drivhusgasemissioner i forsyningskæden sammenlignet med referenceemissioner fra fossile brændstoffer for de mest repræsentative produktionsveje for fast biomasse Varme (85 %) Elektricitet (25 %) Skovaffald Stammeved LKO Skovaffald Stammeved Træ-industriaffald LKO Stammeved (NG)c Flis Piller Note: Værdierne er beregnet eksklusive forbrænding og alle emissioner og optag af biogent kulstof i forsyningskæden, bortset fra methan. 
Figure A1 – Illustration of GHG supply chain emissions compared to reference fossil fuel emissions for the most representative solid biomass pathways 8 Note: Values exclude combustion and all emissions and removals of biogenic carbon in the supply chain, except methane.
Værdierne er baseret på standardværdierne for drivhusgasemissioner. 
Values are based on the default GHG emission values.
LKO = lavskov i kort omdrift. a) Beregningerne er baseret på drivhusgasdata fra dyrkning af eukalyptus i tropiske områder. b) Dataene er baseret på popler dyrket i EU uden kunstgødning. c) Stammeved (NG) = træpiller produceret med naturgas som procesbrændsel. Alle de øvrige produktionsveje har træ som procesbrændsel. 
SRC = Short Rotation Coppice. (a) The calculations are based on greenhouse gas data from eucalyptus cultivation in tropical areas. (b) Data are based on poplar cultivated in EU without any synthetic fertilization. (c) Stemwood (NG) = pellets produced using natural gas as process fuel, all the other pathways are based on wood as process fuel.
Kilde: Giuntoli J, Agostini A, Edwards R, Marelli L, Solid and gaseous bioenergy pathways: input values and GHG emissions. 
Source: Giuntoli J, Agostini A, Edwards R, Marelli L, Solid and gaseous bioenergy pathways: input values and GHG emissions.