natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Problemer forbundet med ydelse af licenser kom først frem på et sent tidspunkt i forløbet i forbindelse med det udstyr, der blev finansieret over Tacis, fordi gennemførelsen af programmerne var forsinket, og fordi sikkerhedsmyndighederne efterhånden fik større kapacitet. 
The problems connected with the granting of licences came to light at a late stage as far as the equipment financed by TACIS is concerned, owing to delays in carrying out programmes and the gradual increase in the powers of the safety authorities.
I Rusland er der risiko for, at disse procedurer i stadig stigende grad vil bremse programgennemførelsen, fordi der er problemer med at forstå de gældende regler, som der ikke tages tilstrækkeligt hensyn til. 
In Russia it appears likely that these latter procedures will increasingly slow down the execution of the programmes, because of slowness in understanding and taking account of the existing regulations, albeit in an uncoordinated manner.
Også på dette område har de stedlige eksperters rolle som katalysator for samarbejdet mellem parterne været af afgørende betydning for, om projektet lykkes. 
The role of on-site assistance as a catalyst in relations between the partners is also a determinant of success in this area.
Kommissionen bør derfor sikre sig, at de erfaringer, hvert enkelt kernekraftværk har indhøstet med de nye procedurer, hurtigst muligt kommer samtlige kernekraftværker til gode. 
The Commission should therefore ensure that the experience acquired in connection with the new procedures at each power plant is promptly shared with the other sites.
Undersøgelser og sikkerhedsanalyser 5.18. 
Safety studies and analyses 5.18.
I juni 1997 havde de russiske myndigheder kun modtaget en enkelt endelig rapport om de undersøgelser, der var finansieret over Tacis-programmet for 1991. Undersøgelserne var budgetteret til 40 mio. ECU, og der var afholdt betalinger for ca. 
In June 1997 the Russian authorities had received only one final report concerning the studies that had been provided for at a cost of some ECU 40 million, of which some ECU 34 million was paid, under the 1991 TACIS programme.
Flere større kontrahenter havde nægtet at fremsende undersøgelsesresultaterne til modtagerne med den begrundelse, at Rusland ikke havde ratificeret Wien-konventionen, og at de havde deres tvivl med hensyn til reglerne om civilretligt ansvar — uanset erklæringerne i den aftaleprotokol som Kommissionen og Den Russiske Føderation undertegnede i februar 1995. 
Several large contractors pointed to Russia’s non-ratification of the Vienna Convention and doubts concerning the civil-liability arrangements as reasons for refusing to forward the results of the studies to the recipients, despite the further clarifications provided in the Protocol to the Agreement signed between the Commission and the Russian Federation in February 1995.
Disse undersøgelser kan derfor kun have begrænset nytteværdi for modtagerne, og de vil heller ikke få megen indflydelse på selve indholdet af de russiske moderniseringsprogrammer. 
Under these conditions, the usefulness of these studies to the recipients and their impact on the substance of the Russian modernisation programmes can only be diminished.
Specifikationerne i underkontrakterne er ofte nøjagtig de samme som dem i hovedkontrakten, og det er derfor yderst vanskeligt at vurdere arbejdsbyrden for henholdsvis EU’s kontrahenter og de russiske underleverandører. 
The specifications in the subcontracts are often identical to those in the main contract, which makes it extremely difficult to evaluate the respective workloads of the EU contractors and their Russian subcontractors.
Det er imidlertid af afgørende betydning for prisgennemsigtigheden, at arbejdsdelingen mellem kontrahent og underleverandør er helt klar, eftersom honorarerne til vestlige eksperter kan være 10–15 gange højere end til østlige eksperter med samme erfaring og faglige baggrund. 
The way in which the work is divided between the contractor and the subcontractor is, however, essential as far as the transparency of the prices is concerned, because, according to the contracts, the western experts’ fees are 10 to 15 times higher than those paid to east European experts with equivalent qualifications.
I et af de undersøgte tilfælde (undersøgelse af trykbeholdernes skørhed i Kola og Novovoro-nesh) måtte det underkontraktbeløb, Kommissionen havde fastsat for tilbudsgiverne uden tilstrækkelig forudgående analyse, genforhandles til et højere beløb efter tildeling af hovedkontrakten. 
In one of the cases examined (study of the embrittlement of the reactor vessels at Kola and Novovoronesh), the value of the subcontract which the Commission imposed on the tenderers without making an adequate prior analysis had to be renegotiated upwards after the main contract had been awarded.
Underkontrakterne indeholder en meget ensidig klausul om, at beløb til underleverandøren først kan udbetales, når Kommissionen har betalt de beløb, hovedkontrahenten har faktureret. 
The subcontracts contain a very one-sided clause which stipulates that the payments to the subcontractor may only be made after the Commission has paid the invoices issued by the main contractor.
I tre tilfælde(29) havde Kommissionens kontrahenter ikke udbetalt de russiske (29) Kontrakt 93-0490, 93-0502 og 95-0844. 
In three cases (29) the Russian subcontractors did not receive a large (29) Contract Nos 93-0490, 93-0502 and 95-0844.
9.2.1999 De Europæiske Fællesskabers Tidende C 35/21 DA underleverandører en væsentlig andel af de skyldige beløb, selv om de havde udført alt arbejde som fastsat i underkontrakten. 
9.2.1999 Official Journal of the European Communities C 35/21 EN proportion of the amounts owing to them from the Commission’s contractors, even though all the work stipulated in the subcontracts had been carried out.
Når kontrahenterne og Kommissionen afvikler den finansielle side af kontrakterne så langsomt, skader det underleverandørerne og partnerskabet med EU. 
The slowness with which both the contractors and the Commission settle the financial aspects of contracts is damaging to the subcontractors and to the partnership with the EU.
Den faktiske bevillingsudnyttelse 5.21. 
Actual mobilisation of the appropriations 5.21.
Tabel 7 er en oversigt over de kommissionsafgørelser, som pr. 31. december 1997 var gennemført i form af kontrakter. 
Table 7 provides an overview of the Commission decisions actually implemented via contracts as at 31 December 1997.
Kontraktvolumen og betalinger som registreret i driftsregnskabet er korrigeret for de væsentligste usædvanlige forhold, der er konstateret med hensyn til definitionen i driftsregnskabet af tildelingerne over Tacis-programmet for 1991 og navnlig med hensyn til kontrakterne med indkøbscentralerne. 
The volume of the contracts and payments recorded in the management accounts has been corrected in the table to remove the main anomalies detected in connection with the description of the 1991 TACIS programme allocations in the abovementioned accounts and especially the contracts with the supply agencies.
Tabel 7 Phare-og Tacis-afgørelsernes dækning af indgåede kontrakter pr. 31. december 1997 (mio. ECU) 300,0 300,0 2502,50,0 2002,0,0 1501,50,0 1001,0,0 50,50,0 –-Aktionsområde BAefgsøchrelülssesrexxxxxx BeschlüssexxxxxTx IantdsgäåcehdliecThkatosväncehtrlricaghkevtebergerebneene Veertrrätgreäge Tatsächliche ZahlTuAnagfehtnsoäldcthelibcehtealiZnagherlungen DriftsBsetirkiekbsesricherdheit Generiske Bauartbezogene Studien, undersøgelser, Auslegung konstruktion Sikkerheds-Sicherheits-behörden myndigheder BræBnrednsntsotoff,e,aAfbfafällde TjernoTbscyhlernobyl ProgPrraogmrammeprlainugng,, Verwaltung forvaltning ISTC/UISTCC/USTC DiveSrosnsetigoesguinkdke nichtzugewiesene Mittel formålsbestemte mio. 
Table 7 PHARE and TACIS decisions covered by actual contracts as at 31 December 1997 (million ECU) 300,0 300,0 2502,50,0 2002,0,0 1501,50,0 1001,0,0 50,50,0 –-Field of action BDeescishiloünssexxxxxx BeschlüssexxxxxTx AactstuäaclhcloicnThattrsaväcechtlriscghevebrgebneene Veertrrätgreäge Tatsächliche ZahlTuAnagcetnsuäacl hplaicyhmenZtashlungen Operational Betriebssicherheit safety BGauearntbezroicgensetuStdudieiesn, anAdusdleegusnign SafSeictyheraheuittsh-boehröitridens FueBlreannsdtoffwe,aAsbftäelle ChernTosbchyelrnobyl PlaPnrongirnamgmaplanndung, Verwaltung management ISTC/UISTCC/USTC MisScoenslltaigenseuondus nichtzugewiesene Mittel and not allocated million ECU
63 % af de samlede bevillinger i henhold til afgørelserne er anvendt til kontrakter, 37 % til betalinger. 
In total, 63% of the appropriations allocated under the decisions result in contracts and 37% in payments.
Den faktiske bevillingsudnyttelse er særlig lav for aktionerne vedrørende Tjernobyl (20 % i kontrakter og 8 % i betalinger) og vedrørende radioaktivt brændstof og affald (16 % i betalinger). 
This actual level of mobilisation of appropriations is especially poor in the case of the operations concerning Chernobyl (20 % in the case of contracts and 8 % in that of payments) and fuel and radioactive waste (16 % for payments).
ECU, og ikke 176 mio. ECU som opført i driftsregnskabet. Grundlaget for disse bevillinger er afgørelser, som til dels er af ældre dato, og som ikke altid svarer til de faktiske behov. 
The appropriations for which contracts still have to be concluded amount to ECU 294 million, rather than the ECU 176 million shown in the management accounts. This volume of appropriations results from decisions that are, on occasion, old and does not always correspond to the actual requirements.
Der bør foretages en kritisk gennemgang af disse bevillinger, og det bør undersøges, om de offentlige midler er anvendt i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning. Efter samråd med modtagerne bør programmerne i givet fald afsluttes, eller de disponible bevillinger bør genanvendes under hensyntagen til behovene i dag. 
In the interests of sound management with due regard to the proper use of public funds these allocations should be examined carefully and, with the recipients’ agreement, the programmes should either be closed or there should be a reallocation, taking account of the updated requirements.
KONKLUSION Samlet vurdering 6.1. 
CONCLUSION Overall assessment 6.1.
EU’s intervention på området nuklear sikkerhed i østlandene havde dels til formål at beskytte befolkningen mod følgerne af en ulykke som den i Tjernobyl, dels inden for rammerne af Phare-og Tacis-programmet at etablere et partnerskab baseret på markedsøkonomi mellem kernekraftindustrien i EU og i østlandene. 
The EU’s intervention in the field of nuclear safety in east European countries was motivated by the desire to protect their populations from the consequences of a Chernobyl-type accident and also, within the framework of the PHARE and TACIS programmes, to set up a partnership between the nuclear-sector industries of both the EU and eastern Europe and to integrate it into a market economy.
Her (30) Jf. tabel 1.1 i bilag 1. 
(32) See Table 1.
DA Afgørelser Regnskabsførte kontrakter Ny klassificering Tacis 1991 Indkøb foretaget af indkøbscentralerne Indgåede kontrakter Afholdte betalinger Ny klassificering Tacis 1991 Udnyttede forskud på særlig konto Afholdte betalinger 
Decisions Contracts entered in the accounts Reclassification of 1991 TACIS Volume of purchases made by the supply agencies Actual contracts Payments made Reclassification of 1991 TACIS Unutilised advances in special accounts Actual payments
9.2.1999 De Europæiske Fællesskabers Tidende C 35/23 DA tredjemand (jf. punkt 4.3, 5.4–5.5), har medført en vis ubeslutsomhed med hensyn til, hvilke aktioner der skal iværksættes, og uhensigtsmæssig fordeling af midlerne (jf. punkt 5.1–5.3, 5.6–5.7) samt langsommelige procedurer, der har mindsket værdien af EU’s aktioner (jf. punkt 5.8–5.14). 
9.2.1999 Official Journal of the European Communities C 35/23 EN 5.5) resulted in prevarication and procrastination as regards the action to be taken, a lack of consistency in the allocation of resources (see paragraphs 5.1 to 5.3 and 5.6 and 5.7) and delays which undermined the value of EU action (see paragraphs 5.8 to 5.14).
Der bør i højere grad tages hensyn til de økonomiske forhold i modtagerlandene, når der skal fastlægges en ny strategi, og navnlig når der skal tages stilling til, hvad der skal ske med kernekraftværker af forældet konstruktion. 
Better account should be taken of the economic circumstances prevailing in the recipient countries when the strategy is revised, especially as regards the future of older-design power plants.
Samarbejdet med de øvrige partnere bør styrkes, navnlig med IAEA og EBRD, men også med modtagerlandene. 
Cooperation with other partners, especially the IAEA and the EBRD, as well as with the recipient States, should be increased.
Gensidig tillid forudsætter, at de strategiske og kontraktlige rammer er klare, og at EU og modtagerne i fællesskab på forhånd fastlægger de mål, der skal forfølges. 
The strategic and contractual frameworks need to be clarified in order to promote mutual trust and cooperation and, in addition, the targeted objectives must be defined jointly beforehand by the EU and the recipients.
Endvidere bør Kommissionen prioritere det højt, at der i samarbejde med IAEA fastlægges præstationsindikatorer til måling af programmernes effektivitet. Endvidere bør det prioriteres særlig højt, at udviklingen på sikkerhedsområdet i hvert kernekraftværk følges meget nøje. 
Furthermore, priority attention should be paid to developing and using indicators, in collaboration with the IAEA, that will enable the effectiveness of the programmes and safety developments at each power plant to be measured.
Produktivitet 6.4. 
Efficiency 6.4.
De tjenester, der er ansvarlige for gennemførelsen af programmerne, bør reorganiseres, og de bør have de nødvendige forvaltningsinstrumenter og tilstrækkelige menneskelige ressourcer til at kunne løse en så omfattende opgave så hurtigt, som det er påkrævet. Det har de ikke kunnet siden 1990 (jf. punkt 4.12–4.16). 
The departments responsible for executing the programmes should be merged and equipped with managerial and staff resources that are equal to the complexity and scale of the task and able to act with the necessary speed of action which, since 1990, has never been the case (see paragraphs 4.12 to 4.16).
Kommissionen bør overveje en omrokering af personalet. Den kunne i den forbindelse lægge programmerne ind under et generaldirektorat, som på grund af sit særlige arbejdsområde kan forvalte teknisk komplekse projekter bedre, end det er tilfældet i dag. 
The Commission should consider redeploying its managerial staff and allocating the programmes to a Directorate-General whose area of specialisation is more suited to managing technically complex projects than is the case at present.
Den højt specialiserede sagkundskab, der er til rådighed i Kommissionen, ville også blive udnyttet bedre. 
It would allow the highly specialised skills that are available to the Commission to be put to better use.
Disse tjenester burde kunne garantere et godt samarbejde med modtagerne baseret på gensidig tillid uden overdreven brug af mellemled. 
These departments should be in a position to guarantee control of cooperation and permanent relations with the recipients, without excessive reliance on intermediaries.
Programmerings-, gennemførelses-og evalueringsfunktionerne bør styrkes inden for rammerne af overvågningen på stedet. 
Within the framework of on-the-spot monitoring, the functions of planning, implementing and evaluating projects should be strengthened.
De ansvarlige tjenester bør have de beføjelser og midler, der gør det muligt for dem at identificere problemer hurtigt og finde en løsning i rette tid. 
The departments responsible for them should be given the authority and resources to enable them to identify problems promptly and resolve them in good time.
Endelig bør de procedurer, der har forårsaget en lang række forsinkelser, undersøges igen og tilpasses de særlige teknologiske krav i denne sektor i overensstemmelse med »best practice« (jf. punkt 4.3–4.4, 5.12). 
Lastly, the procedures that were at the root of many of the delays must be reexamined and adapted to the particular technological constraints in this sector in accordance with best practice (see paragraphs 4.3 and 4.4 and 5.12).
Sparsommelighed 6.7. 
Economy 6.7.
Regnskabsposteringerne bør være gennemskuelige (jf. punkt 4.5–4.10, 4.19–4.20), således at regnskaberne bliver egentlige forvaltningsredskaber, der kan bruges som indikatorer for de faktiske resultater, og således at man undgår unødig blokering af midler til aktioner, der ikke er defineret, eller som allerede er indhentet af begivenhederne. 
The transparency of account entries (see paragraphs 4.5 to 4.10 and 4.19 and 4.20) should make it possible for the accounts to become genuine management tools that can serve as indicators of the performance obtained and prevent the counter-productive freezing of funds where measures have not been defined or have already been overtaken by events.
Der bør foretages en samlet undersøgelse af, hvordan de bevillinger, der ikke er disponeret over til kontrakter (294mio. ECU, jf. punkt 5.21–5.23) skal anvendes, og fordelingen bør tages op til revision under hensyntagen til behov og resultater. 
The allocation of appropriations that have not been mobilised via contracts (ECU 294 million, see paragraphs 5.21 to 5.23) should be examined fully and updated in the light of requirements and results.
I nogle tilfælde har institutioner eller virksomheder i modtagerlandene ved underkontrakt fået overdraget gennemførelsen af aktioner. Dette spørgsmål bør tages op til fornyet overvejelse, for der er den risiko, at vestlige kontrahenter, der lader underkontrahenter i østlandene udføre visse opgaver, får en højere fortjenstmargen — som dækkes over fællesskabsbudgettet — end normen i deres aktivitetssektor (jf. punkt 5.19). 
The matter of subcontracting certain measures to institutions or enterprises in the recipient countries should be reviewed, as there is a risk that western contractors will be in a position to obtain profits in excess of the commercial margins normally applicable to their sector of activity (see paragraph 5.19), to the cost of the Community budget, by having some of the work entrusted to them carried out by subcontractors in east European countries.
I øvrigt kan et direkte samarbejde mellem EU og nogle af disse institutioner eller virksomheder i modtagerlandene kun være med til at befæste et sådant tillidsforhold mellem parterne, som er nødvendigt, og som i mange tilfælde endnu ikke er etableret (jf. punkt 4.5, 4.17–4.18, 5.1, 5.18–5.20). 
Furthermore, direct cooperation between the EU and some of these institutions or companies in the recipient countries would establish the confidence that is necessary to both parties and is still often lacking (see paragraphs 4.17 and 4.18, 5.1 and 5.18 to 5.20).
Der anvendes ikke udbudsprocedurer ved indgåelse af kontrakter med eksperterne på stedet og sjældent ved kontrakter med indkøbscentralerne, og det medfører høje honorarer (jf. punkt 4.1–4.2, 4.11). 
There are no tendering procedures for contracts with on-site assistants and they are rare in the case of supply agencies, which results in fees being high (see paragraphs 4.1 to 4.2 and 4.11).
Ved indkøbskontrakterne er udbudsprocedurerne til gengæld overordentligt komplicerede, og det medfører forsinkelser i iværksættelsen (jf. punkt 4.4, 5.12). 
They are, by contrast, excessively cumbersome where supply contracts are involved, which results in implementation being delayed (see paragraphs 4.4 and 5.12).
Kommissionen bør på dette område i højere grad følge sådanne »best practice«-normer, som andre donorer anvender for at sikre sig, at priserne er rimelige, at oprindelsesreglerne ikke sinker gennemførelsen af aktionerne eller bevirker, at aktionerne bliver mindre kohærente med de øvrige donorers aktioner, og at modtagerne i højere grad inddrages i de vigtigste etaper af processen. 
The Commission should be guided in this area by the best practice of other donors, so as to ensure that the prices obtained are reasonable, that rules of origin are not applied at the cost of promptness or the measures’ consistency with those of other donors, and that the recipients are more fully involved in the main stages of the procedure.
Det er under alle omstændigheder nødvendigt at fastsætte regler for, hvornår bestemmelserne kan fraviges, så man ikke risikerer at miste kontrollen over aktionerne — med store budgetudgifter til følge (jf. punkt 4.2). 
In any case, the rules concerning the use of the derogation system need to be defined so that a sudden loss of control does not have adverse repercussions on the Community budget (see paragraph 4.2).
Aktionerne skal defineres klart 6.10. 
Transparency of the operations 6.10.
Aktionerne til styrkelse af den nukleare sikkerhed i østlandene bør, fordi de er så specifikke, opføres separat i EU-budgettet og ikke sammen med de øvrige Phare-og Tacis-programmer. 
Owing to the specialised nature of the operations in support of increased nuclear safety in east European countries, they should be shown separately from the amounts for PHARE and TACIS programmes in the EU budget.
Hvis aktionerne på det nukleare område var præcist defineret, kunne budgetmyndigheden kræve af Kommissionen, at den regelmæssigt forelægger detaljerede rapporter om programgennemførelsen og de konstaterede fremskridt, og dermed ville det blive nemmere for budgetmyndigheden at kontrollere aktionerne (jf. punkt 3.6). 
Clear identification of measures in the nuclear field would thus enable the budgetary authority to monitor the measures in a more transparent way, by requiring the Commission to submit regular, detailed reports on the conduct of the programmes and progress recorded (see paragraph 3.6).
C 35/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 9.2.1999 Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 12. november 1998. 
C 35/24 Official Journal of the European Communities 9.2.1999 EN This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 12 November 1998.
9.2.1999 De Europæiske Fællesskabers Tidende C 35/25 DA BILAG 1 Phare-og Tacis-programmerne vedrørende nuklear sikkerhed Forholdene i Fællesskabet 1. 
9.2.1999 Official Journal of the European Communities C 35/25 EN ANNEX 1 Background to the PHARE and TACIS nuclear-safety programmes Community background 1.
I 1975 vedtog Rådet en resolution (1) om Kommissionens rolle i forbindelse med teknologiske problemer vedrørende nuklear sikkerhed. 
In 1975 the Council adopted a resolution(1) defining the Commission’s role with regard to the technological problems of nuclear safety.
Heri fastslog det, at med sådanne problemer, som rakte ud over Fællesskabets grænser, skulle Kommissionen fungere som katalysator for medlemsstaternes initiativer, finde en fælles holdning, der kunne bruges i de internationale organisationer, fremme en stadig større harmonisering af sikkerhedskrav og -kriterier og på dette grundlag forelægge udkast til de bedst egnede fællesskabsbestemmelser for Rådet. 
Since these problems extend beyond the Community’s borders, the Commission was to act as a catalyst for Member States’ initiatives, seek a common position within international organisations, promote the progressive harmonisation of safety requirements and criteria and, on these bases, submit to the Council the optimum draft Community provisions.
Katastrofen i Tjernobyl i 1986 viste, at der var meget alvorlige sikkerhedsproblemer med atomreaktorerne af sovjetisk konstruktion. 
The Chernobyl accident in 1986 revealed the extent of the safety problems posed by existing Soviet-designed nuclear reactors.
Fællesskabet var bundet af mandatet i Euratom-traktaten (2) og tog sig i første omgang kun af spørgsmålet om strålingsbeskyttelse af befolkningen i tilfælde af en atomulykke (3). 
Under the mandate laid down in the Euratom Treaty (2), Community action was at first restricted to protecting the public from radiation in the event of a nuclear accident (3).