natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lovgiver har besluttet, at medlemsstaterne skal have en vis fleksibilitet i brugen af de tekniske bistandsmidler. 
The legislator decided to grant flexibility to Mem‐ ber States in the use of TA funds.
84 Ifølge Kommissionen indeholder artikel 5 i forord‐ ning (EF) nr. 1290/2005 et fælles og klart juridisk grundlag for EGFL‐ og ELFUL‐handlinger, der udfø‐ res af Kommissionen og/eller på dens vegne. 
84 The Commission considers that Article 5 of Regula‐ tion (EC) No 1290/2005 provides the single clear legal reference for both the EAGF and EAFRD at Commission level and/or on its behalf.
Med henblik på den nye programmeringsperiode er teknisk bistand på medlemsstatsniveau defineret i artikel 59 i forordning (EU) nr. 1303/2013. 
For the new programming period, TA at the level of the Member States is defined under Article 59 of Regulation (EC) No 1303/2013.
Den valgfrihed, som den lovgivningsmæssige fleksi‐ bilitet indebærer, er nødvendig af hensyn til de nati‐ onale og regionale myndigheders lange række af behov. 
The freedom of choice resulting from the regulatory flexibility is needed to cope with the large variety of needs encountered by national and regional authorities.
Om LDP’erne gennemføres på forsvarlig vis, afhænger i høj grad af udgifterne, herunder admi‐ nistrationsudgifterne til IT‐redskaber. 
Sound implementation of the RDPs is very much linked to necessary costs such as admin‐ istrative costs of the IT tools.
Anvendelse af den tekniske bistand til udgiftsfinansiering er direkte forbundet med forberedelse, gennemførelse og evaluering af landdistriktsprogrammer (LDP). 
Expenditure financed through TA is directly linked to the preparation, implementation and evaluation of the RDPs.
Med hensyn til programmeringsperioden 2014‐2020 har Kommissionen fremlagt omfattende retningslin‐ jer for medlemsstaterne og udstyret de områdean‐ svarlige med politiske retningslinjer, der skulle gøre det muligt at strømline fremgangsmåden i forhand‐ lingerne om nye LDP’er. 
As regards the 2014–20 programming period, the Commission has presented comprehensive guidelines to the Member States and provided policy lines to desk officers in order to streamline approaches in the negotiation of new RDPs.
85 I overensstemmelse med Kommissionens ESIF‐bud‐ getretningslinjer kan operationel og ikke‐ope‐ rationel (administrativ) teknisk bistand til IT‐ og revisionsudgifter i forbindelse med programmer omfattet af delt forvaltning anvendes, forudsat at alle former for IT‐udgifter, uanset om de vedrører IT‐udvikling eller IT‐vedligeholdelse, altid afholdes over den samme budgetpost som de respektive IT‐udviklingsudgifter. 
85 In accordance with the Commission’s ESIF budget‐ ary guidelines for the shared management pro‐ grammes on the use of the operational and the non‐operational (administrative) TA in the case of IT and audit expenditure, all types of IT costs, whether related to IT development or IT maintenance, should always be charged in the same budget line as their respective IT development costs.
Denne fremgangsmåde styr‐ ker budgetdisciplinen og sammenhængen på de områder af Kommissionens budget, som er omfat‐ tet af delt forvaltning. 
This approach strengthens the budgetary discipline and consistency in all shared management areas of the Commission’s budget.
Udgifter til teknisk bistand, som afholdes på initiativ af medlemsstaterne, er støtteberettigede, hvis de hertil anvendte midler er direkte forbundet med LDP‐gennemførelsen. 
As regards TA on the initiative of the Member States, payroll is an eligible expenditure if resources paid thereof are directly linked to the implementation of the RDP.
Med henblik herpå findes der i vejledningen til med‐ lemsstaterne om teknisk bistand i perioden 2014‐ 2020 en række konkrete oplysninger om udvælgelse og finansiering af personaleudgifter. 
In this regard, the guidance fiche presented to Member States on TA for the 2014–20 period includes spe‐ cific information on how to attribute and finance staff costs.
Kommissionens svar 46 86 Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der er klarhed over, hvilke administrations‐ udgifter støttemodtagerne finansierer ved hjælp af teknisk bistand, herunder personaleudgifter. 
86 The Commission encourages Member States to ensure that the administrative costs of the ben‐ eficiaries financed through TA, including staff costs, are clearly determined.
Anbefaling 2 Kommissionen kan ikke tilslutte sig denne anbe‐ faling. 
Recommendation 2 The Commission cannot accept this recom‐ mendation.
Ifølge Kommissionen er IT‐vedligeholdelse en operationel aktivitet vedrørende opdatering og udvikling af systemerne. 
It considers that IT maintenance is an operational activity linked to the update and development of the systems.
I overensstemmelse med Kommissionens ESIF‐budgetretningslinjer af 16. maj 2014 kan operationel og ikke‐operationel (admini‐ strativ) teknisk bistand til IT‐ og revisionsudgifter i forbindelse med programmer omfattet af delt forvaltning anvendes, forudsat at alle former for IT‐udgifter, uanset om de vedrører IT‐udvikling eller IT‐vedligeholdelse, altid afholdes over den samme budgetpost som de respektive IT‐udviklingsudgif‐ ter. 
In accordance with the Commission’s ESIF budgetary guidelines, dated 16 May 2014, for the shared management pro‐ grammes on the use of the operational and the non‐operational (administrative) TA in the case of IT and audit expenditure, all types of IT costs, whether related to IT development or IT maintenance, should always be charged in the same budget line as their respective IT development costs.
Denne fremgangsmåde styrker budgetdiscipli‐ nen og sammenhængen på de områder af Kommis‐ sionens budget, som er omfattet af delt forvaltning. 
This approach strengthens the budgetary discipline and consistency in all shared management areas of the Commission’s budget.
Anbefaling 3 Kommissionen tilslutter sig denne anbefaling. 
Recommendation 3 The Commission accepts this recommendation.
Kommissionen vil på mellemlang sigt anmode om, at der fremlægges mere detaljerede oplysninger inden for det nuværende rapporteringssystem, så der bliver bedre overblik over, hvilke former for udgifter (dvs. administrative og operationelle udgif‐ ter) der afholdes over TB‐budgettet. 
In the medium term, the Commission will request more detailed information within the current reporting systems in order to improve the monitor‐ ing of the type of costs incurred (i.e. administrative and operational costs) under the TA budget.
1 Vejledning om teknisk bistand 2014‐2020. 
1 Technical assistance guidance fiche, 2014–20.
Teknisk bistand betyder traditionelt set tilvejebringelse af ekspertise og finansiering med henblik på at støtte offentlige myndigheder i forbindelse med gennemførelsen af politikker. 
Technical assistance traditionally means the provision of expertise and funding to support government departments in the implementation of policy.
I forbindelse med denne revision undersøgte Retten, hvordan EU’s udgifter til teknisk bistand blev brugt på området landbrug og udvikling af landdistrikterne i perioden 2007-2013. 
In this audit, the Court examined how EU spending on technical assistance was used in the area of agriculture and rural development during 2007–13.
Retten konstaterede, at man er gået fra at opfatte teknisk bistand som »kapacitetsopbygning« og over til at bruge bistanden til almindelige administrative omkostninger. 
It found that there has been a move away from a ‘capacity-building’ understanding of technical assistance towards support for regular administrative costs.
Af denne årsag, og fordi der ikke er opstillet en passende resultatramme, er hverken Kommissionen eller medlemsstaterne i stand til at påvise, i hvor stor udstrækning den tekniske bistand har bidraget til virkningen af den fælles landbrugspolitik. 
For this reason, and because of the absence of a suitable performance framework, neither the Commission nor the Member States are able to demonstrate how well technical assistance has contributed to the impact of the CAP.
DA 2015 Særberetning nr. 
EN 2015 Special Report NO 18 Financial assistance provided to countries in difficulties EUROPEAN COURT OF AUDITORS
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tlf. +352 4398-1 E-post: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Twitter: @EUAuditorsECA YouTube: EUAuditorsECA Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu) Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015 Print ISBN 978-92-872-3208-3 PDF ISBN 978-92-872-3221-2 EPUB ISBN 978-92-872-3187-1 © Den Europæiske Union, 2015 Eftertryk tilladt med kildeangivelse Printed in Luxembourg ISSN 1831-0796 ISSN 1977-5636 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/96662 doi:10.2865/410300 doi:10.2865/332056 QJ-AB-15-016-DA-C QJ-AB-15-016-DA-N QJ-AB-15-016-DA-E 
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Email: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Twitter: @EUAuditorsECA YouTube: EUAuditorsECA More information on the European Union is available on the internet (http://europa.eu).
DA 2015 Særberetning nr. 18 Finansiel bistand til lande i vanskeligheder (artikel 287, stk. 
EN 2015 Special Report NO 18 Financial assistance provided to countries in difficulties (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU)
Revisionsholdet 02 Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrørende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. 
Audit team 02 The ECA’s special reports set out the results of its performance and compliance audits of specific budgetary areas or management topics.
Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller regeloverholdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og offentlige interesse. 
The ECA selects and designs these audit tasks to be of maximum impact by considering the risks to performance or compliance, the level of income or spending involved, forthcoming developments and political and public interest.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling IV - der ledes af Milan Martin Cvikl, medlem af Revisionsretten - hvis speciale er udgiftsområderne indtægter, forskning og interne politikker samt EU-institutioner og -organer. 
This performance audit was produced by Audit Chamber IV — headed by ECA Member Milan Martin Cvikl — which specialises in auditing revenue, research and internal policies, and European Union’s institutions and bodies.
Revisionsarbejdet blev ledet af Baudilio Tomé Muguruza, medlem af Retten, med støtte fra kabinetschef Daniel Costa de Magalhães, attaché Ignacio García de Parada, direktør Zacharias Kolias, holdleder Josef Jindra samt revisorerne Giuseppe Diana, Marco Fians, Daniela Hristova, Didier Lebrun, Ioanna Metaxopoulou, Adrian Savin og Kristian Sniter. 
The audit was led by ECA Member Baudilio Tomé Muguruza, supported by the head of his private office, Daniel Costa de Magalhães and Ignacio García de Parada, attaché; Zacharias Kolias, director; Josef Jindra, team leader; Giuseppe Diana, Marco Fians, Daniela Hristova, Didier Lebrun, Ioanna Metaxopoulou, Adrian Savin, Kristian Sniter, auditors.
Fra venstre til højre: Didier Lebrun, Ignacio García de Parada, Kristian Sniter, Josef Jindra, Giuseppe Diana, Baudilio Tomé Muguruza, Adrian Savin, Daniela Hristova, Zacharias Kolias, Marco Fians, Daniel Costa de Magalhães. 
From left to right: D. Lebrun, I. García de Parada, K. Sniter, J. Jindra, G. Diana, B. Tomé Muguruza, A. Savin, D. Hristova, Z. Kolias, M. Fians, D. Costa de Magalhães.
Indhold 03 Punkt Forkortelser I-XIX Resumé 1-26 Indledning 1-7 Statsgældskrisen i EU-medlemsstaterne 8-18 Udformning og gennemførelse 8-10 Programmets udformning 11-15 Betingelser 16-18 Gennemførelse 19-26 Finansielle midler 19-23 Programfinansiering 24-26 Låntagning på markederne 27-32 Revisionsmetode 33-47 Del I - Kommissionen var ikke forberedt på omfanget af den krise, der brød ud 33-44 Kommissionen undervurderede omfanget af de finanspolitiske ubalancer i perioden op til krisen 35-40 Kommissionen skønnede, at de offentlige budgetter var stærkere, end de faktisk var 41-44 De potentielle finanspolitiske risici blev undervurderet i vurderingerne 45-47 Kommissionen var derfor ikke parat til at forvalte programmerne 
Contents 03 Paragraph Abbreviations I-XIX Executive summary 1-26 Introduction 1-7 The sovereign debt crisis in the EU Member States 8-18 Design and implementation 8-10 Programme design 11-15 Conditions 16-18 Implementation 19-26 Financial resources 19-23 Programme financing 24-26 Borrowing on the markets 27-32 Audit approach 33-47 Part I — The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that 33-44 The Commission underestimated the extent of the fiscal imbalances in the run-up to the crisis 35-40 The Commission estimated the public budgets to be stronger than they actually were 41-44 Assessments underestimated the potential fiscal risks 45-47 As a result the Commission was not ready for the programme management broke out
Indhold 05 144-154 De opdaterede underskudsmål blev for det meste opfyldt, men ikke altid på holdbar vis 144-148 Med nogle undtagelser blev de reviderede årlige underskudsmål opfyldt 149-152 Alle lande forbedrede deres finanspolitiske situation, men i varierende grad 153-154 Lande benyttede sig af engangstiltag 155-164 En høj grad af overholdelse af betingelserne 155-158 I sidste ende overholdt medlemsstaterne mindst 80 % af betingelserne 159-164 Programmerne gav anledning til reformer, men til tider sås de ønskede virkninger ikke 165-178 I hvilken grad har landene forbedret deres konkurrenceevne? 
Contents 05 144-154 Updated deficit targets mostly but not always sustainably met 144-148 With some exceptions, revised annual deficit targets were met 149-152 All countries improved their fiscal stance, but to varying degrees 153-154 Countries used one-off measures 155-164 Compliance with the conditions was high 155-158 Member States eventually complied with at least 80 % of conditions 159-164 Programmes prompted reforms, but occasionally the desired effects did not materialise 165-178 How well did countries increase their competitiveness?
165-172 Forbedret konkurrenceevne, men i varierende grad 173-174 Intern devaluering virkede via løntilpasning for nyansatte 175-178 Valutalån udgjorde fortsat en udfordring 179-204 Konklusioner og anbefalinger 179-180 Overvågning før krisen 181-192 Programforvaltningsprocessen 193-194 Lånetransaktioner 195-204 Programresultater Bilag I — Bilag II — Bilag III — Begrundelser for anmodning om bistand Lånefaciliteterne for de fem lande Revisionsmetoden Kommissionens svar 
165-172 Competitiveness gains, but to varying degrees 173-174 Internal devaluation worked through the adjustment of the wages of the newly hired 175-178 Foreign exchange loans remained a challenge 179-204 Conclusions and recommendations 179-180 Pre-crisis surveillance 181-192 Programme management processes 193-194 Borrowing operations 195-204 Programme achievements Annex I — Annex II — Annex III — Reasons motivating the request for assistance The lending facilities for the five countries Audit methodology Reply of the Commission
Forkortelser 06 ECB: Den Europæiske Centralbank EFC: Det Økonomiske og Finansielle Udvalg EFSF: den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet EFSM: den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme EMTN: Euro Medium Term Notes (Mellemfristede gældsbeviser i euro) ENS: det europæiske nationalregnskabssystem EWG: Eurogruppens Arbejdsgruppe MoU: aftalememorandum Rådet: Rådet for Den Europæiske Union. I teksten bruges denne term som kort betegnelse for medlemsstaternes besluttende organer 
Abbreviations 06 Council: Council of the European Union — the text uses this term as a shortcut for any Member State decision-making body ECB: European Central Bank EFC: Economic and Financial Committee EFSF: European Financial Stability Facility EFSM: European Financial Stabilisation Mechanism EMTNs: Euro medium-term notes ESA: European System of Accounts EWG: Eurogroup Working Group IMF: International Monetary Fund MoU: Memorandum of understanding SGP: Stability and Growth Pact
Resumé 07 I IV For syv år siden gennemgik Europa en finanskrise, der udviklede sig til en statsgældskrise. 
Executive 07 summary I IV Seven years ago, Europe faced a financial crisis which turned into a sovereign debt crisis.
Statsgældskrisen skyldtes forskellige faktorer, herunder et svagt banktilsyn, uhensigtsmæssige finanspolitikker og store finansielle institutioner i vanskeligheder (og regningen for redningen landede hos offentligheden). 
The sovereign debt crisis was a consequence of various factors, including weak banking supervision, poor fiscal policies and the difficulties experienced by large financial institutions (and the consequent bailout costs borne by the general public).
EU’s medlemsstater oplevede krisen i to bølger, idet den først ramte lande uden for euroområdet i 2008-2009 og derefter spredte sig til selve euroområdet. 
The crisis swept across EU Member States in two waves, first affecting the non-euro area countries in 2008-2009 and later spreading to the euro area itself.
I alt blev otte EU-medlemsstater tvunget til at anmode om makrofinansiel bistand. 
In total, eight EU Member States were forced to seek macrofinancial assistance.
II Men blev denne krise afhjulpet hensigtsmæssigt? 
II But was this turmoil well resolved?
Vi analyserer Kommissionens forvaltning af den finansielle bistand, der blev ydet til fem medlemsstater (Ungarn, Letland, Rumænien, Irland og Portugal). 
We analyse the Commission’s management of the financial assistance provided to five Member States (Hungary, Latvia, Romania, Ireland and Portugal).
Nogle advarselssignaler blev ikke opfanget III Det er vigtigt at huske på, at der allerede før krisen var en ramme for overvågning af medlemsstaternes budgetter. 
Some warning signs went unnoticed III It is important to remember that before the crisis there was already a framework geared towards monitoring the Member States’ budgets.
Kommissionen var ikke forberedt på de første anmodninger om finansiel bistand. 
The Commission was not prepared for the first requests for financial assistance.
Vi fandt, at Europa-Kommissionen skønnede, at landenes offentlige budgetter var stærkere, end de faktisk viste sig at være. 
We found that the European Commission estimated the countries’ public budgets to be stronger than they actually turned out to be.
Det var en væsentlig svaghed i Kommissionens vurderinger før 2009, at der ikke forelå rapporter om opbygningen af eventualforpligtelser i den offentlige sektor, som ofte blev til egentlige forpligtelser under krisen. 
An important weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis.
Kommissionen var heller ikke tilstrækkelig opmærksom på forbindelsen mellem betydelige udenlandske kapitalstrømme, sundhedstilstanden for bankerne og i sidste ende de offentlige finanser. 
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of the banks and, ultimately, government finances.
V Reformerne af stabilitets-og vækstpagten i 2011, 2013 og 2014 sigtede mod at afhjælpe svaghederne i perioden før krisen ved at indføre øget makroøkonomisk overvågning. 
VReforms to the Stability and Growth Pact in 2011, 2013 and 2014 sought to address the weaknesses of the pre-crisis period by introducing greater macroeconomic surveillance.
Tilbage i 2008 var Kommissionen imidlertid ikke forberedt på at skulle forvalte den finansielle bistand, da landenes anmodninger begyndte at komme. 
However, back in 2008 the Commission found itself unprepared to manage the financial assistance when countries started presenting their requests.
Udfordringen blev taget op Indsatsen for at komme på omgangshøjde VI Kommissionen påtog sig de nye forpligtelser med hensyn til programforvaltning, som omfattede drøftelser med de nationale myndigheder, udarbejdelse af programprognoser og skøn over finansieringsgab samt identifikation af de nødvendige reformer. 
Standing up to the challenge Playing catch-up VI The Commission managed to take on its new programme management duties, which included holding talks with the national authorities, preparing programme forecasts, financing gap estimates and identifying the necessary reforms.
Resumé 08 VII Kommissionen var for det meste grundig, når det drejede sig om at indhente de nødvendige oplysninger. 
Executive summary 08 VII The Commission was mostly thorough in obtaining the information it needed.
Kommissionen mobiliserede i stigende grad intern ekspertise og var i kontakt med en lang række interessenter i de lande, der anmodede om hjælp. 
It has increasingly marshalled internal expertise and engaged with a wide range of stakeholders in the countries which appealed for help.
Komplekse værktøjer VIII Udarbejdelse af makroøkonomiske prognoser samt underskudsprognoser var ikke en ny aktivitet. 
Complex tools VIII The production of macroeconomic and deficit forecasts was not a new activity.
Kommissionen brugte et eksisterende og ret besværligt regnearksbaseret prognoseværktøj. 
The Commission used an existing and rather cumbersome spreadsheet-based forecasting tool.
Kvalitetskontrollen var hovedsagelig begrænset til afstemning af prognosernes forskellige dele, og der blev fra forvaltningens side ikke spurgt ind til baggrunden for antagelserne i prognoserne. 
Quality control was limited mainly to reconciling the various parts of the forecasts, with no enquiry by management into the reasoning behind the forecasting assumptions.
Det var meget vanskeligt at vurdere sandsynligheden af de vigtigste antagelser, f.eks. de finanspolitiske multiplikatorer, ikke kun i en efterfølgende gennemgang, men også for forvaltningen under den egentlige udarbejdelse af prognoserne. 
It was very difficult to assess the plausibility of key assumptions such as fiscal multipliers, not only in any subsequent review but also, by management, during the actual production of forecasts.
Begyndervanskeligheder IX Støtteprogrammerne havde for det meste et sundt udgangspunkt under de EU-politikker og den økonomiske viden, der forelå på det tidspunkt. 
Teething problems IX The assistance programmes were mostly soundly based, given the prevailing EU-level policies and the economic knowledge at that time.
Men en generel svaghed i Kommissionens proces var manglen på dokumentation. 
But a common weakness of the Commission process was the lack of documentation.
Processen var ikke indrettet til at gå tilbage i tiden og evaluere tidligere beslutninger. 
It was not geared towards going back in time to evaluate the decisions taken.
Vi var ikke i stand til at bekræfte visse af de afgørende oplysninger, der var blevet fremsendt til Rådet, f.eks. de oprindelige skøn over finansieringsgabet for nogle programmer. 
We could not validate some of the essential information that was forwarded to the Council, such as the initial estimates of the financing gap for some programmes.
X Det kan delvis forklares med krisen, tidspresset i starten, og at programforvaltning var en ny opgave for Kommissionen. 
X This can be partly explained by the crisis context, the initial time pressure and the novelty of programme management to the Commission.
Tilgængeligheden af dokumentation blev efterhånden forbedret, men selv for de seneste programmer manglede der vigtige dokumenter. 
The availability of records improved with time, but even for the most recent programmes some key documents were missing.
XI Betingelserne i aftalememorandaene blev hovedsagelig begrundet med specifik henvisning til Rådets afgørelse. 
XI The conditions in memoranda of understanding were mostly justified by specific reference to the Council decision.