natgillin/translations-raw huggingface dataset:
24. 5. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 128/11 120 115 110 105 100 Figur 2: Indeks over ændringer i interventionspriserne i ECU og i national valuta for produktionsårene 1982/ 83-1988/89 Samtlige landbrugsprodukter, EUR 10 Kilde: Tabel 2 (1982/83 = 100) Fælles priser i national valuta (nominelle værdier) 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 Fælles priser 
24. 5. 89 Official Journal of the European Communities No C 128/11 120 115 no 105 100 Figure 2 : Index of changes in intervention prices in ECU and in national currency for the marketing years 1982/ 83-1988/89 All agricultural products, EUR 10 Source: Table 2 (1982/83 = 100) Common prices in national currency (nominal values) 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 Common prices in ECU
Nr. C 128/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 5. 
No C 128/12 Official Journal of the European Communities 24. 5.
89 erne over den faktiske fælles pris og øger derved landbrugets indkomster: dette skulle normalt føre til større investeringer og større produktion inden for landbruget, end det ville have været tilfældet, hvis markedskurserne havde været gældende. 
89 common price, increasing farm income: this would normally lead to greater investment and output in agriculture than would have been the case at market rates.
Det omvend¬ te er tilfældet for lande med en faldende valuta, hvis de grønne kurser holdes under markedskurserne. 
The converse is true for countries with depreciat¬ ing currencies if green rates are kept below the market rate.
Hvis produktionen som et resultat heraf stimuleres i de områder i Fællesskabet, hvor omkostningerne er høje, og indskrænkes i de områder, hvor omkostningerne er lave, gøres de regionale forskelle større, og Fællesska¬ bet betaler en unødvendig høj pris for sin fødevarepro¬ duktion. (b) Systemet med monetære udligningsbeløb tillader forskelsbehandling af landbrugssektorer i forskellige medlemsstater, fordi det kun anvendes på nogle landbrugsproduktionsmidler. 
If, as a result, production is stimulated in higher cost parts of the Community, and depressed in lower cost areas, regional disparities are exacerbated and the Community pays an unnecessarily high price for its food production; (b) the system of MCA's permits unequal treatment of agricultural sectors in different Member States because it only applies to some agricultural inputs.
Nedskrivning får pro¬ duktionsomkostningerne til at stige, idet importpris¬ erne på ikke-landbrugsprodukter stiger, og arbejdsløn¬ ningerne har en tendens til også at stige som led i løn/ pris-spiralen, medens opskrivning omvendt normalt fører til lavere produktionsomkostninger: hvis de grønne kurser forbliver uændrede, vil landbrugets fortjeneste således stige i lande med stigende valutaer og falde i lande med faldende valutaer, hvilket igen tilskynder til en omfordeling af landbrugets ressourcer til fordel for lande med stigende valutaer og højere prisniveauer. (c) Hvis de grønne kurser fastholdes på ét uændret niveau, favoriseres landbrugsinvesteringer og -produktion i forhold til industriinvesteringer og -produktion i medlemsstater med en stigende valuta, hvorimod det forholder sig omvendt i medlemsstater med en faldende valuta. 
Devaluation causes production costs to rise as non-agricultural import prices rise and labour costs tend to increase as part of the wage/price spiral, while, conversely revaluation tends to lead to lower production costs: thus, if green rates remain unchanged, returns to agriculture increase in appreciating currency countries and fall in depreciating currency ones, again tending to encourage agricultural resources towards appreciating currency countries with higher price levels ; (c) if green rates are held constant, agricultural investment and output are favoured vis-à-vis their industrial counterparts in Member States with an appreciating currency, and vice-versa in Member States with a depreciating currency.
På den anden side står det ikke klart, hvor relevante argumenter baseret på de frie økonomiske markedsmeka¬ nismer er i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, hvor priserne fastsættes centralt, og hvor interventionsord¬ ningen giver alle producenter lige adgang til afsætning uanset prisniveauet i national valuta og udbuds-/efter-spørgselssituationen i Fællesskabet. 
On the other hand, arguments based on the working of a free market economy are of uncertain relevance in the context of the CAP where prices are centrally determined and the intervention system gives all producers equal assurance of outlets irrespective of the level of prices in national currency terms and of the supply/ demand situation in the Community.
Retten har gennemgået de kommissionsdokumenter og den faglitteratur, der er tilgængelig, med henblik på at søge at vurdere, hvilken indvirkning det agromonetære system har på landbrugs¬ produktionens struktur i Fællesskabet. 
The Court has reviewed the Commission and academic literature which is available in order to try to assess the impact of the agrimonetary system on the structure of agricultural production in the Community.
Der er tilsyneladen¬ de blevet gjort meget lidt for at vurdere, hvilken indvirkning denne fundamentale faktor har på markeds¬ ordningernes funktion. 
Apparently little has been done to evaluate the impact of such a fundamental element in the functioning of the market organizations.
1978, 1979, 1984 og 1987 (J) om de økonomiske virkninger af det agromonetære system, men disse rapporter omfatter blot rækker af officielle statistik-(!) Dok. 
Although the Commission has issued four reports, in 1978, 1979, 1984 and 1987 i1), on the economic effects of the (') Doc.
KOM(78) 20 endelig udg. af 10. februar 1978, dok. 
COM (78) 20 final of 10 February 1978, doc.
KOM(79) 11 endelig udg. af 14. marts 1979, dok. 
COM(79) 1 1 final of 14 March 1979, doc.
KOM(84) 95 endelig udg. af 26. april 1984 og dok. 
COM(84) 95 final of 26 April 1984, and doc.
I rapporterne fra 1978 og 1979 udlagde Kommissionen det statistiske materiale derhen, at medlemsstater med positive monetære udligningsbeløb tiltrak ressourcer til landbruget og øgede deres andel af den endelige landbrugsproduktion på bekostning af medlems¬ stater med negative monetære afvigelser. 
In the 1978 and 1979 reports the Commission interpreted the statistics as showing that Member States with positive MCA's were attracting resources into agriculture and increasing their share of final agricultural production at the expense of Member States with negative monetary gaps.
Disse konstate¬ ringer er imidlertid blevet anfægtet (2), og de seneste rapporter har ikke været så kategoriske. 
These findings, however, have been disputed (2), and the more recent reports have been less emphatic.
Den forklaring, embedsmænd i de besøgte med¬ lemsstater gav på, at det forholder sig på denne måde, var, at det agromonetære system kun er en af mange faktorer, der påvirker udviklingen i Fællesskabets landbrug, og at det er meget vanskeligt, om ikke umuligt, at holde de agromonetære virkninger ude fra alle de andre faktorer. 
The explanation for this state of affairs obtained from officials in the Member States visited was that the agrimonetary system is only one of many factors affecting developments in Community agriculture, and it is very difficult if not impossible, to isolate the agrimonetary impacts from all other factors.
Retten erkender dette, men finder ikke desto mindre, at Kommissionen burde have gjort mere for at samle dokumentation, som enten kunne underbygge eller af¬ kræfte teorierne om den økonomiske indvirkning på de fælles markedsordninger. 
The Court recognizes this, but, nonetheless, considers that greater efforts should have been made by the Commission to gather evidence which would either support or reject the theoretical hypotheses regarding the economic impact on the common market organizations.
SWITCHOVER-ORDNINGEN Baggrunden for switchover-ordningen 4.1. 
THE SWITCHOVER MECHANISM Rationale for switchover 4.1.
Switchover-ordningen blev indført 1984 med henblik på at løse vanskelighederne med at afvikle positive monetære udligningsbeløb i en periode, hvor prisstignin¬ gerne i ecu var stærkt begrænsede. 
The switchover mechanism was introduced in 1984 as a means of overcoming the difficulty of dismantling positive MCA's during a period when price increases in ECU were severely restrained.
Ordningen har ganske vist forhindret, at der er opstået nye positive monetære udligningsbeløb for fastkursvalutaerne, og de positive monetære udligningsbeløb, der allerede anvendtes i Forbundsrepublikken Tyskland og Nederlandene, er blevet afviklet. 
Certainly, the mechanism has prevented the creation of new positive MCA's for the fixed rate currencies, and the preexisting positive MCA's of FR of Germany and the Netherlands have been dismantled.
Bivirkningerne har imidlertid været følgende: (a) yderligere komplicering af strukturen, idet der inden for den grønne ecu skabes et kunstigt sæt af kursvær¬ dier; (b) skjulte stigninger i de fælles priser. 
This achievement, however, has been at the price of: (a) additional conceptual complexity, with the creation in the green ECU of an artificial set of exchange values; (b) hidden increases in the common level of prices.
Kunstige kurser 4.2. 
Artificial exchange values 4.2.
Med indførelsen af den grønne ecu gennem multipli¬ cering af hver enkelt valutas centralkurs over for ecuen med (2) Jf. f.eks. R. Strauss, »The Economie Effects of Monetary Compensatory Amounts«, Journal of Common Market Studies, Vol. 
The creation of the green ECU, by multiplying the central rates of each currency against the ECU by the (2) See, for example 'The Economic Effects of Monetary Compensatory Amounts' by R. Strauss, Journal of Common Market Studies, Vol.
XXI, No 3, March 1983. 24. 
XXI No 3, March 1983. 24.
5. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 128/13 justeringsfaktoren blev der skabt et rent teoretisk sæt af kurser ud over de grønne præferencekurser, der blev anvendt til at omregne de fælles landbrugspriser i ecu til de nationale valutaer. 
5. 89 Official Journal of the European Communities No C 128/13 correcting factor means that a wholly notional set of exchange values is created in addition to the preferential green rates used to convert the common ECU farm prices into national currencies.
Med indførelsen af justeringsfaktoren ændrede dette sig, således at formålet nu var at afvikle de monetære afvigelser mellem de grønne kurser og de kunstige grønne centralkurser. 
With the introduction of the correcting factor, the short term objective has been shifted to dismantling the monetary gaps between the green rates and the artificial green central rates.
I situation 5 i figur 1 for eksempel, ville en afvikling af de monetære afvigelser betyde, at2,34113 DM = 7,85183 FF = 1 ECU (grøn) frem for at 2,05853 DM = 6,90403 FF = 1 ECU, som er EMS-centralkurserne. 
For example, in situation 5 oí Figure 1, dismantling the monetary gaps would mean 2,34113 DM = 7,85183 FF = 1 ECU (green) rather than 2,05853 DM = 6,90403 FF = 1 ECU, which are the EMS central rates.
Selv om alle afvigelser på et eller andet tidspunkt i fremtiden vil være afviklet, vil de grønne kurser således stadig ikke være bragt på linje med de faktiske vekselkurser. 
Thus, if at some time in the future all the gaps have been removed, the green rates will still not be aligned with real exchange rates.
For at opnå dette er der behov for en yderligere omregning, og det forudsætter, at Rådet vedtager at fjerne justeringsfaktoren. 
A further conversion will be needed to achieve this, involving a decision by the Council to remove the correcting factor.
For at kunne gøre dette må alle grønne kurser opskrives med justerings¬ faktoren. 
To do this, all the green rates will have to be revalued by the correcting factor.
Medmindre Fællesskabet er rede til at acceptere en reduktion af de beløb, som modtagerne erholder i national valuta, dvs. at opgive gentlemanaftalen af 1979, vil det være nødvendigt at hæve de fælles priser i ecu. 
Unless, however, the Community is willing to accept a reduction in the amounts received by bénéficiaires in national currencies, i.e. to abandon the 'Gentlemen's Agreement' of 1979, it will be necessary to increase the common prices in ECU.
På det tidspunkt vil den stigning i de fælles priser, der er fremkaldt af switchover-ordningen, og som stort set er skjult på nuværende tidspunkt, komme for dagens lys. 
At this point, the increase in the common price level caused by the switchover mechanism, and largely hidden at the present time, will become apparent.
Der redegøres i de følgende punkter for justeringsfaktorens indvirkning på det fælles prisniveau. 
In the following paragraphs the impact of the correcting factor on the common price level is analysed.
Den tyske mark er forblever den srærkeste valura og er blevet opskrevet mest inden for EMS'en, og med den nye beregningsmetode betyder dette i praksis, at udviklingen i centralkursen for den grønne ecu er knyttet til udviklingen i centralkursen for tyske mark i forhold til ecuen. 
As it is the DM which has remained the strongest currency, and which has been revalued the most within the EMS, in practice the new method of calculation means that the evolution of the green ECU central rate is tied to the evolution of the central rate of the DM against the ECU.
De fælles landbrugspriser er steget, hver gang den tyske mark er blevet opskrevet. 
At each revaluation of the DM, the level of common agricultural prices has been increased.
Ved begyndelsen af 1988 havde disse opskrivninger tilsammen betydet, at de fælles priser var steget med 13,7 % siden april 1984. 
At the beginning of 1988 the cumulative effect of these revaluations was that the level of common prices had been raised in this way by 13,7 % since April 1984.
Den grønne ecu ligger således 13,7 % over den faktiske ecu, og hver gang der foretages en kursjustering, kommer den ecu, der anvendes på landbrugsområdet, til at afvige mere og mere fra den faktiske ecu. 
Thus, the green ECU is 13,7 % higher than the real ECU, and at each realignment the ECU for agricultural purposes diverges more and more from the real ECU.
At hæve de fælles priser på denne måde har følgende konsekvenser : (a) anvendelsen af justeringsfaktoren medfører automati¬ ske stigninger i de fælles priser, hver gang der foretages en kursjustering, hvor den tyske mark opskrives overfor den faktiske ecu ; prisstigningerne er knyttet til apprecieringen af den tyske mark, som afspejler væksten i industrisektoren i Forbundsrepublikken Tyskland, og ikke forholdene inden for Fællesskabets landbrug, (b) disse automatiske stigninger i det fælles prisniveau har ingen forbindelse med procedurerne for den normale årlige fastsættelse af priser inden for de forskellige landbrugsmarkeder, (c) at hæve det fælles prisniveau på denne måde snarere end at hæve priserne i ecu ved direkte politiske aftaler betyder, at stigningerne stort set er skjulte : de priser i ecu, der opnås enighed om ved den årlige pris¬ fastsættelse, afspejler ikke længere det faktiske fælles 'prisniveau. 
Raising the common level of prices in this way has the following consequences: (a) the correcting factor provides for automatic increases in the common price level each time there is a realignment involving a revaluation of the DM against the real ECU ; increases in the price level are tied to the appreciation of DM, which reflects the strength of the industrial economy of the FR of Germany rather than the requirements of Community agriculture; (b) theseautomaticincreasesinthecommonpricelevelare divorced from the normal annual price fixing pro¬ cedures for the agricultural markets ; (c) increasing the common price level in this way rather than by overt political agreement to raise prices in ECU means that the increases are largely hidden: the ECU prices agreed in the annual price fixing no longer reflect the real level of common prices.
Switchover-ordningen er en mekanisme, der har gjort det muligt at afvikle positive monetære udligningsbe¬ løb, samtidig med at man fortsat kan give det udseende af, at der føres en stram fælles prispolitik. 
The switchover mechanism is a technical device which has enabled positive MCA's to be dismantled while at the same time maintaining the appearance of a restrictive common price policy.
I realiteten har ordningen dog ikke gjort det muligt at afvikle positive monetære udligningsbeløb, uden at dette har medført stigninger i de fælles priser, og ordningen er således i virkeligheden helt i overensstemmelse med gentlemanafta¬ len af 1979: der er i de fleste tilfælde kompenseret for nedbringelsen af de monetære udligningsbeløb gennem stigninger i det fælles prisniveau i}). 
In reality, however, it has not enabled positive MCA's to be dismantled without any increases in common prices, indeed its operation is entirely consistent with the 1979 Gentlemen's Agreement: the majority of the reductions in positive MCA's have been compensated for by increases in the common price level (l).
Som beskrevet i pkt. 4.2 4.3 vil dette blive helt tydeligt, når alle monetære (') Der er blevet kompenseret for nogle af reduktionerne i de positive monetære udligningsbeløb gennem andre former for kompenserende støtte for at undgå uheldige virkninger for landbrugsindkomsterne. 
As shown in paragraphs 4.2 4.3, this will become fully apparent when all the monetary gaps have been removed and it becomes necessary to realign green rates with market t1) Some of the reductions in positive MCA's have been compensated for by other forms of compensatory aid, to avoid adverse effects on agricultural incomes.
Nr. C 128/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 5. 
No C 128/14 Official Journal of the European Communities 24. 5.
Retten finder derfor, at en af de mere væsentlige følgevirkninger i forbindelse med ordningen har været, at den faktiske udvikling i de fælles landbrugspriser er blevet tilsløret. 
The Court considers, therefore, that a major consequence of the switchover has been that real developments in common agricultural prices have been obscured.
Kapitel 6 i denne beretning indeholder en vurdering af den budgetmæssige indvirkning af de stigninger i de fælles priser, der kan tilskrives anvendelsen af justerings¬ faktoren (pkt. 6.14 6.20). 
In chapter 6 of this report, the budgetary impact of the increase in the common price level caused by the correcting factor is assessed (paragraphs 6.14 6.20). 5.
BEREGNINGEN OG ANVENDELSEN AF DE MONETÆRE UDLIGNINGSBELØB Indledning 5.1. 
THE CALCULATION AND APPLICATION OF MCA'S Introduction intervention prices are excluded when calculating MCA's for other milk products).
For produkter, der er afledt af basisprodukter, anvendes der standardiserede tekniske udbyttefaktorer. 
For products derived from the base products, standardized technical yield coefficients are applied.
Disse faktorer er i mange tilfælde de samme som dem, der anvendes i forbindelse med importafgifter, men for visse kornprodukter (majs og deraf afledte produkter) er der udviklet andre særlige faktorer, efter at Domstolen har truffet afgørelse om, at importafgiftsfaktorerne førte til overudligning og indebar fare for handelsforvridninger. 
These are in many cases the same as the coefficients used for import levy purposes, but in the case of certain cereals (maize and products derived therefrom) special coefficients have been developed following rulings by the Court of Justice that the import levy coefficients resulted in overcompensation, and threatened trade distortion.
Ved beregningen af monetære udligningsbeløb må der nødvendigvis anvendes faste størrelser. 
The system for the calculation of MCA's is necessarily a flat rate one.
I de fleste tilfælde, hvor der er en direkte sammenhæng mellem markedspriserne og det prisniveau, der støttes ved hjælp af interventionsordningen, fungerer det rimelig godt og fører i almindelighed ikke til forvridninger på markedet at basere beregningen af de monetære udligningsbeløb på interven¬ tionsprisen, justeret efter det faktiske prisstøtteniveau. 
In most cases, where the level of market prices is directly related to the price level supported by the intervention system, basing the MCA calculation on the intervention price, adjusted to reflect the actual price support level, works reasonably well and does not in general terms lead to market distortions.
Endvidere ser det, i det mindste på nuværende tidspunkt, ikke ud til, at de tekniske faktorer, der anvendes i forbindelse med afledte produkter, giver anledning til vanskeligheder. 
Further, it seem that, at least at present, the technical coefficients used in respect of derived products are not causing difficulties.
Dette betyder ikke nødvendigvis, at faktorerne i hvert enkelt tilfælde er korrekte, men producenterne erkender, at der er behov for et standardise¬ ret system, og er tilbageholdende med at anfægte de faktorer, Kommissionen anvender, medmindre der regi¬ streres særdeles unormale værdier. 
This does not necessarily mean that the coefficients are correct in every case, but operators recognize the need for a standardized system and are reluctant to contest the coefficients applied by the Commission unless serious anomalies are perceived.
Der er dog opstået problemer i tilfælde, hvor interventionsordningens indvirkning på markedet er begrænset, og hvor markedsudviklingen påvirkes af andre faktorer end markedsstøtteordningen. 
However, problems have arisen where the influence of the intervention system on market prices is limited, and where market developments are affected by factors other than the system of market support.
Svinekødsektoren har i denne henseende været en af de mest problemfyldte sektorer. 
One of the most problematic sectors in this regard has been the pigmeat sector.
Monetære udligningsbeløb inden for svinekødsektoren 5.7. 
MCA's in the pigmeat sector 5.7.
Grundlaget for beregningen af monetære udlignings¬ beløb inden for svinekødsektoren er blevet ændret adskillige gange, idet det er bragt ned fra 92 % af basisprisen i 1971 til 35 % af basisprisen i 1987. 
The basis for the calculation of pigmeat MCA's has changed several times, coming down from 92 % of the basic price in 1971 to 35 % of the basic price in 1987.
Desuden blev det i juni 1987 vedtaget, at de monetære udligningsbe¬ løb for svinekød ikke måtte stige yderligere, og for at gennemføre dette fik Kommissionen bemyndigelse til· at foretage den nødvendige tilpasning af de grønne kurser. 
In addition, it was decided in June 1987 that there should be no further increases in pigmeat MCA's, and to achieve this the Commission was authorized to adapt the green rates as necessary.
For at undgå handelsforvridninger gælder dette kun, så længe forskellen mellem de monetære afvigelser for korn og svinekød ligger på 8 % eller derunder. 
To avoid distortions of trade this only applies so long as the difference between the cereals and pigmeat monetary gaps is 8 % or less.
Som et resultat af denne politik lå de monetære udligningsbeløb for svinekød efter prisfastsættelsen for 1988/89 på nul i alle medlemssta¬ ter med undtagelse af Grækenland, Irland, Italien og Det Forenede Kongerige. 
Following the price decisions for 1988/89, as a result of this policy, pigmeat MCA's were zero in all Member States except Greece, Ireland, Italy and the United Kingdom.
Det argument, der er slået igennem, er det, som de franske myndigheder mest ihærdigt forfægtede, da de søgte at nedbringe, ja endog helt fjerne de monetære udlignings¬ beløb inden for denne sektor. 
The argument that has prevailed is that pressed most vigorously by the French authorities as they sought to reduce, indeed eliminate MCA's in this sector.
Argumentet går ud på, at svinekød ikke bør behandles som et basisprodukt, men som et produkt, der er afledt af korn. 
This is that pigmeat should not be treated as a base product, but as a product derived from cereals.
Monetære udligningsbe¬ løb skulle derfor udelukkende tjene til kompensation for kornkomponenten i svinekødproduktionen. 
MCA's therefore, should compensate only for the cereals component in pigmeat production.
Problemerne inden for denne sektor er imidlertid strukturbetingede. 
The origins of the problems in this sector are, however, structural.