natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tegnforklaring: Kasseunderskud Forfalden gæld Den finansielle sektors behov Finansieringsgab Markedsfinansiering Egne indtægter Andet Irland Portugal 20 6 35 13 12 18 40 38 83 59 52 5 113 15 Andre offentlige kassebehov vedrørende finansiering af statsejede selskaber, bidrag til ESM, betaling af restancer osv. 
Key: Cash deficit Maturing debt Financial sector needs Funding gap Market financing Own resources Portugal Other Ireland 20 6 35 13 12 18 113 40 38 83 59 52 15 Other public cash needs pertaining to the financing of state-owned enterprises, contributions to the ESM, the repayment of arrears, etc.
22 27 Planlagt Faktisk Planlagt Faktisk 78 47 76 93 12 68 49 68 32 9 18 Kilde: Revisionsretten, data i programdokumenterne, statistik udarbejdet af de nationale myndigheder. 
22 27 Planned Actual Planned Actual 78 47 76 93 12 68 49 68 32 9 18 5 Source: ECA, data provided in programme documents, statistics compiled by national authorities.
Finansiering Behov Finansiering Behov Figur 10 
Financing Needs Financing Needs Figure 10
Derimod var Portugals finansieringsbehov betydeligt større end oprindeligt estimeret, og finansieringen var stram i løbet af det portugisiske program. i) Portugal var nødt til at søge markeds-finansiering for at kunne opfylde de yderligere behov. 
Part IV — Programmes met their objectives 60 140 In contrast, Portugal faced significantly higher financing requirements than initially estimated, and financing was tight during the Portuguese programme. To meet its additional requirements, Portugal had to rely on market financing.
Lempelse af pengepolitikken i euroområdet i den anden halvdel af programmet hjalp Portugal med at vende tilbage til de finansielle markeder med succes84. 
Monetary relaxation in the euro area in the second half of the programme helped Portugal to make a successful return to the financial markets84.
141 2023 og mindske underskuddet Den finansielle bistand til Rumænien var tilstrækkelig til at dække landets betalingsbalancebehov, men finan-ii) sieringen af den rumænske offentlige sektor viste sig at være stram under programmet. 
141 The financial assistance to Romania was sufficient to cover the country’s balance-of-payments needs, but financing of the Romanian public sector proved to be tight during the programme.
Regeringens yderligere finansieringsbehov blev til dels dækket af indirekte støtte fra centralbanken. 
The government’s additional financing needs were covered in part by indirect support from the central bank.
Nogle medlemsstater fik mere fordelagtige finansielle vilkår end forudset i den oprindelige udformning 142 De lavere renter og længere løbetider for EU-lånene var en fordel for Portugal og Irland85. 
Certain Member States received more advantageous financial terms than provided for the initial design 142 Portugal and Ireland benefited from reduced interest rates and longer maturities on the EU loans85.
Lånenes primære mål var at øge landenes udsigter til at opnå langfristet refinansiering86, men ændringen indebar også en lavere rentebyrde i løbet af programperioden. 
The primary aim was to enhance their long-term refinancing prospects86; however, the change also reduced the financial burden of meeting interest payments over the programme period.
Vi skønner, at Irland og Portugal i løbet af programperioden opnåede besparelser på 2,2 milliarder euro hver. med i gennemsnit 0,7 % af BNP88. 
We estimate that Ireland and Portugal achieved, over the programme period, savings of 2.2 billion euro each.
I november 2009 besluttede Rumæniens centralbank at reducere valutareservekravet fra 30 % til 25 % (efter en tidligere nedsættelse fra 35 % i august). Det frigav ca. 
It will also reduce the country’s financing requirements by a total of 30 billion euro over the 2014-2023 period and the deficit by an average of 0.7 % of GDP88. (ii) In November 2009, Romania’s central bank decided to decrease the foreign exchange reserves requirement from 30 % to 25 % (following an earlier decrease from 35 % in August).
1,3 milliarder euro i banklån til offentlig finansiering. 
This freed up around 1.3 billion euro in banking loans for government financing.
Beslutningen blev offentligt begrundet med udsættelsen af IMF/EU-trancherne for 200989. 
The decision was publicly justified by the postponement of 2009 IMF/EU tranches89.
Det vil også mindske landets finansieringsbehov med i alt 30 milliarder euro i perioden 2014- 
86 This decreased also the expected revenue of the EU budget by 2.2 billion euro in total during in the programme period.
Del IV - Programmålene blev opfyldt 61 De opdaterede underskudsmål blev for det meste opfyldt, men ikke altid på holdbar vis Med nogle undtagelser blev de reviderede årlige underskudsmål opfyldt 144 Overholdelsen af de reviderede mål var generelt god med undtagelse af det ungarske program og nogle år af det portugisiske og rumænske program (jf. tabel 4). 
Part IV — Programmes met their objectives 61 Updated deficit targets mostly but not always sustainably met With some exceptions, revised annual deficit targets were met 144 Compliance with the revised targets was generally good, with the exception of the Hungarian programme and some years of the Portuguese and Romanian programmes (see Table 4).
145 Manglende målopfyldelse betyder dog ikke nødvendigvis, at gennemførelsen har været mangelfuld. 
145 However, missed targets did not necessarily mean failure of implementation.
For eksempel kan den manglende opfyldelse af målene for 2008 og 2009 i det ungarske program tilskrives statistiske revisioner af budgetunderskuddet. 
For example, the missed 2008 and 2009 targets in the Hungarian programme can be explained by statistical revisions to the budget deficit.
Endvidere var alle betalingsbalanceprogrammerne vellykkede, idet de pågældende medlemsstater kom ud af proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud i 2012. 
Furthermore, all balance-of-payment programmes were successful in the sense that the Member States managed to exit the excessive deficit procedure in 2012.
Overholdelse af opdaterede mål % af BNP 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Ungarn mål -3,4 % -3,9 % -3,8 % faktisk1 -3,7 % -4,6 % -4,3 % 4,3 % -2,1 % -2,2 % Letland mål -10,0 % -8,5 % -4,5 % faktisk1 -4,4 % -9,2 % -8,2 % -3,5 % -1,3 % -1,0 % Rumænien I mål -7,8 % -7,3 % faktisk1 -5,7 % -9,0 % -6,8 % Rumænien II mål -5,0 % -3,0 % faktisk1 -5,5 % -3,0 % -2,3 % mål faktisk2 samlet offentligt underskud1 -7,4 % -13,7 % -30,6 % -10,6 % -8,9 % -13,1 % -8,6 % -8,2 % -8,2 % -7,5 % -7,2 % -7,2 % Irland Portugal mål faktisk2 samlet offentligt underskud1 -3,6 % -10,2 % -9,8 % -5,9 % -4,4 % -4,3 % -5,0 % -6,0 % -6,4 % -5,5 % -4,5 % -4,9 % NB.: Manglende overholdelse af et underskudsmål vises med fed skrift. 
Compliance with updated targets % GDP 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Hungary target – 3.4% – 3.9% – 3.8% actual1 – 3.7 % – 4.6 % – 4.3 % 4.3 % – 2.1 % – 2.2 % Latvia target – 10.0% – 8.5% – 4,5% actual1 – 4.4% – 9.2% – 8.2% – 3.5% – 1.3% – 1.0% Romania I target – 7.8 % – 7.3 % actual1 – 5.7 % – 9.0 % – 6.8 % Romania II target – 5.0% – 3.0% actual1 – 5.5 % – 3.0 % – 2.3 % Ireland target actual2 headline deficit1 – 7.4% – 13.7% – 30.6% – 10.6 % – 8.9 % – 13.1% – 8.6 % – 8.2 % – 8.2% – 7.5 % – 7.2 % – 7.2% target actual2 headline deficit1 – 3.6% – 10.2% – 9.8% – 5.9% – 4.4 % – 4.3% – 5.0% – 6.0 % – 6.4% – 5.5% – 4.5 % – 4.9% Portugal Note: Non-compliance with a deficit target is shown in bold.
Data uden for programperioden står med grå skrift. 
Outside programme-period data are shown in grey.
Kilde: Europa-Kommissionen 1 Den offentlige sektors nettoudlån eller nettolåntagning som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud pr. foråret 2014. 
Source: European Commission. 1 Net lending or borrowing of general government for excessive deficit procedure as of spring 2014.
2 Faktisk underskud som rapporteret af Kommissionen og i overensstemmelse med programdefinitionen (jf. punkt 91). 
2 Actual deficit as reported by the Commission and in line with the programme definition (see paragraph 91).
Tabel 4 
Table 4
Del IV - Programmålene blev opfyldt 62 146 Hvert program havde sin egen specifikke blanding af udgifter og indtægter med henblik på at nå underskudsmålet. 
Part IV — Programmes met their objectives 62 146 To achieve their deficit targets each programme envisaged a specific ex-penditure–revenue mix.
Konsolideringen fokuserede på udgiftssiden i betalingsbalance-programmerne, mens den var mere ligeligt fordelt i EFSM-programmerne. 
Consolidation focused on the expenditure side in the balance-of-payment programmes, but was more uniformly distributed in the EFSM programmes.
Sammensætningen af indtægter og udgifter svarede stort set til den oprindelige plan - undtagen i Ungarn, som ikke opnåede den forventede udgiftskonsolidering. 
The realised compositions of revenue and expenditure broadly correspond to what was initially planned — with the exception of Hungary, which did not achieve the anticipated expenditure consolidation.
147 Udhulingen af skattegrundlaget, navnlig i 2009 i kølvandet på den bratte kon-junkturnedgang, udlignede i mange tilfælde de ekstra indtægter fra væsentlige nye skattetiltag. 
147 The erosion of tax bases, especially in 2009 in the wake of the sharp economic downturn, often wiped out the revenue gains from important new tax measures.
For eksempel indførte Letland i 2009 konsolideringstiltag vedrørende indirekte skatter med en estimeret indvirkning på 2,5 % af BNP. 
For instance, in 2009 Latvia implemented indirect tax consolidation measures with an estimated impact of 2.5 % of GDP.
I 2013 skønnede Kommissionen, at disse tiltag var blevet fuldstændig udlignet af faldende elasticitet på kort sigt. 
In 2013 the Commission estimated that these measures had been entirely offset by falling short-term elasticity.
Tilsvarende gennemførte Ungarn en skatteneutral reform i midten af 2009, som medførte en skønnet underskuds-afvigelse på 0,7 % af BNP i 2010. 
Similarly, the tax-neutral reform implemented in Hungary in mid 2009 caused an estimated deficit slippage of 0.7 % of GDP in 2010.
148 Med uændrede underskudsmål kan en faldende skatteandel af BNP give skattemyndighederne et incitament til at imødegå faldende skatteindtægter ved at indføre andre tiltag ud over dem, der blev aftalt under programforhandlin-gerne. 
148 With unchanged deficit targets, a declining tax-to-GDP ratio may create an incentive for tax authorities to counter falling tax revenue by introducing measures other than those agreed in the programme negotiations.
Rumæniens skattelov blev f.eks. ændret 97 gange i perioden 2009-2013 ved hjælp af 51 retsakter. 
In Romania, for instance, 97 changes were made to the tax code during 2009-2013, with 51 legislative acts enforcing those amendments.
De hyppige ændringer skabte et ustabilt økonomisk klima for både erhvervsliv og husholdninger. 
The frequency of change created an unstable economic climate for both businesses and individuals.
Alle lande forbedrede deres finanspolitiske situation, men i varierende grad 149 Eftersom programmerne var et resultat af, at landene ikke længere havde adgang til markedet, var genopretning af de offentlige finansers holdbarhed nok det vigtigste formål. 
All countries improved their fiscal stance, but to varying degrees 149 Given that the programmes resulted from a loss of market access, the restoration of fiscal sustainability was arguably the most important aim.
Forbedring af et lands strukturelle saldo i løbet af programmet90 ville være et tegn på et mere holdbart offentligt budget. 
Improvement in a country’s structural balance during the programme90 would indicate progress towards more sustainable public budgets.
Kommissionen beregnede og offentliggjorde data om den strukturelle saldo91. 
The Commission calculated and published structural balance data91.
150 Alle landene forbedrede deres strukturelle saldo med et årligt gennemsnit på mellem 0,7 % af det potentielle BNP i Ungarn og 1,9 % i Portugal. 
150 The structural balance improved in all countries, at an average yearly rate of between 0.7 % of potential GDP in Hungary and 1.9 % in Portugal.
Landenes forskellige ændringstempo kan tilskrives tre faktorer: i) den oprindelige finanspolitiske situation - jo større oprindeligt underskud, jo hurtigere konsolideringstempo ii) den oprindelige offentlige gæld - jo højere oprindelig gæld, jo hurtigere konsolideringstempo iii) forskelle i de henstillinger, der blev fremsat under proceduren for uforholdsmæssigt store underskud vedrørende behovet for en finanspolitisk indsats - jo større anbefalet indsats, jo hurtigere konsolideringstempo. 
Three factors could explain the different rates of change: (i) the initial fiscal stance — the higher the initial structural deficit, the faster the pace of consolidation; (ii) the initial level of public debt — the higher the initial debt, the faster the pace of consolidation; (iii) differences in the recommendations made under the excessive deficit procedure concerning the need for a fiscal effort — the higher the recommended effort, the faster the pace of consolidation.
90 Følgende programperioder blev vurderet, idet der blev taget højde for skæringsdatoerne for landenes statistikoplysninger: Ungarn 2009-2010, Letland 2009-2011, Rumænien 2009-2012, Irland og Portugal 2011-2013. 
90 Accounting for the cut-off dates of government statistical data, the following programme periods were assumed: Hungary 2009-2010; Latvia 2009-2011; Romania 2009-2012; Ireland and Portugal 2011-2013.
91 Baseret på data fra forårsprognosen 2014, som byggede på ENS 95. 
91 Based on the spring 2014 forecast data, obtained in accordance with ESA95.
Del IV - Programmålene blev opfyldt 63 151 Landets oprindelige strukturelle underskud var en indikation af tempoet i den finanspolitiske konsolidering i alle støttemodtagerlandene undtagen Irland. 
Part IV — Programmes met their objectives 63 151 An initial structural deficit was indicative of the pace of fiscal consolidation in all the beneficiary Member States except Ireland.
Ungarn havde det laveste strukturelle underskud i begyndelsen af programmet og den langsomste konsolidering, mens Portugal havde det højeste strukturelle underskud og tegnede sig for den hurtigste konsoli-dering. 
Hungary had the lowest structural deficit at the start of the programme and experienced the slowest consolidation; Portugal had the highest structural deficit and the fastest pace of consolidation.
Irland skiller sig imidlertid ud i denne analyse. 
However, Ireland is an outlier in this analysis.
Irlands udgangspunkt i 2010 svarede til Portugals, men Irlands strukturelle konsolideringstempo (ekskl. banktiltag og andre engangstiltag) var knap halvdelen af Portugals92. 
From a similar starting point in 2010 to that of Portugal, its structural consolidation rate (net of banking and other one-off measures) was just under half as fast92.
152 Der var ikke noget forhold mellem den offentlige gælds oprindelige niveau og den gennemsnitlige finanspolitiske indsats. 
152 There was no relationship between the initial level of public debt and the average fiscal effort made.
Rumænien tegnede sig f.eks. for den laveste offentlige gæld blandt de fem medlemsstater, men i gennemsnit en relativt betydelig finanspolitisk indsats. 
For instance, Romania’s public debt was the lowest in the five Member States, but its average fiscal effort was relatively high.
154 Ifølge Kommissionen var der behov for engangstiltag til at imødegå pres på kort sigt, men en holdbar overholdelse af målene krævede permanente tiltag i stedet for engangstiltag. 
154 According to the Commission, one-off measures were needed to handle short-term pressures, but for targets to be met sustainably temporary measures had to be replaced by permanent measures.
92 Det kan heller ikke forklares med forskelle i ændringer af den strukturelle saldo før programmet. 
92 This is also not explained by the difference in changes of the structural balance prior to the programme.
Ifølge Kommissionens skøn startede den finanspolitiske konsolidering i begge lande i 2010 med stort set samme konsolideringsindsats. 
The Commission’s estimates indicate that the fiscal consolidation started in both countries in 2010 with a similar consolidation effort.
93 Som følge af denne transaktion overtog Portugal de fremtidige pensionsforpligtelser. 
93 As a result of this transaction, Portugal took over the future pension liabilities.
Selv om disse forpligtelser ikke anerkendes som offentlig gæld i henhold til den statistiske ramme, indvirker de negativt på bæredygtigheden af den offentlige gæld. 
Although these liabilities are not recognised as public debt according to the statistical framework, they negatively impact the sustainability of public debt.
Foranstaltningen forbedrede således kun tilsyneladende landets gældssituation. 
Therefore, the measure only appeared to improve the debt position of the country.
Del IV - Programmålene blev opfyldt 64 En høj grad af overholdelse af betingelserne I sidste ende overholdt medlemsstaterne mindst 80 % af betingelserne 155 Det fremgår af Kommissionens overvågningsrapporter, at medlemsstaterne overholdt fristerne i aftalememorandaene med større eller mindre succes. 
Part IV — Programmes met their objectives 64 Compliance with the conditions was high Member States eventually complied with at least 80 % of conditions 155 The Commission’s monitoring reports show that the Member States met the deadlines set in the memoranda of understanding with varying degrees of success.
Mens Portugal og Letland overholdt under halvdelen af programbetingelserne rettidigt, overholdt Ungarn næsten tre fjerdedele. 
While Portugal and Latvia complied with fewer than half of programme conditions on time, Hungary complied with almost three quarters.
I Irland og Portugal var der også betydelige forskelle i rettidig overholdelse mellem EU-programmer og IMF-programmer. 
In Ireland and Portugal there were also significant differences in on-time compliance between the EU and IMF programmes.
Selv om landene ikke altid overholdt en oprindelig frist, overholdt de ofte betingelserne med en vis forsinkelse. 
Although countries might not meet an original deadline, they did often comply after a certain lapse of time.
156 Kommissionen rapporterede ikke rettidigt om overholdelsesstatus for ca. 30 betingelser (jf. punkt 106). 
156 The Commission did not report on time on the compliance status of approximately 30 conditions (see paragraph 106).
157 Forsinkelse af overholdelse skyldtes for det meste faktorer uden for Kommissionens kontrol: en lovgivningsproces, der blev trukket i langdrag, nationale myndigheders manglende gennemførelse af de aftalte reformer, retlige forhold, der ikke var taget i betragtning i udgangspunktet, social modstand osv. 
157 Where compliance was delayed, this was mostly for reasons beyond the Commission’s control: lengthy legislative procedures, national authorities’ failure to implement the agreed upon reforms, legal issues not initially considered, social resistance, etc.
Undertiden var den oprindelige tidshorisont dog urealistisk i betragtning af reformernes omfang (f.eks. reform af den offentlige forvaltning), behovet for intensivt samarbejde med kommunale eller regionale myndigheder eller krav om nye komplekse IT-systemer. 
However, occasionally the initial time frame was unrealistic given the scale of the reform (e.g. civil service reform), the need for intensive cooperation by local or regional governments or the requirement for complex new IT.
158 Sandsynligheden for overholdelse af den oprindelige frist var lige så stor for betingelser med et højt strukturelt indhold som for betingelser med et lavere strukturelt indhold94. 
158 Conditions with a high structural content were as likely to be complied with by the original deadline as conditions where the structural content was lower94.
Vi konstaterede, at overholdelsen ved slutningen af programmet var mest udpræget for betingelser med et højt strukturelt indhold. Som udgangspunkt »pressede« Kommissionens gennemgange ikke landene til at overholde de væsentligste betingelser rettidigt. Dog skiftede fokus senere til dels henimod de vigtigste reformer. 
We found that conditions with a high structural content tended to score most highly for end-of-programme compliance. Initially, the Commission’s reviews did not ‘push’ countries to comply with the most important conditions on time; later, however, the focus partly shifted towards the most important reforms.
Programmerne gav anledning til reformer, men til tider sås de ønskede virkninger ikke 159 For at kunne bestemme en politiks performance skal der konstateres en årsagssammenhæng mellem den pågældende politik og de observerede virkninger. 
Programmes prompted reforms, but occasionally the desired effects did not materialise 159 To determine the performance of a policy, it is necessary to establish causality between the policy and the effects observed.
For eksempel kan effekten af reformer til forbedring af en aktiv arbejdsmarkedspolitik blive forsinket af et svagt arbejdsmarked. 
For instance, the impact of reforms aimed at improving active labour market policies may be delayed in a weak labour market.
Vores analyse blev yderligere kompliceret af, at der kun var gået kort tid siden afslutningen på nogle af programmerne. 
Our analysis was further complicated by the fact that so little time has elapsed since the end of some of the programmes.
Endelig repræsenterede betingelserne ofte kun en delmængde af de politiktiltag, der blev gennemført i løbet af programperioden. 
Finally, the conditions often represented only a subset of the policy measures implemented during the programme period.
94 I forbindelse med revisionen blev betingelsernes vigtighed målt efter deres strukturelle indhold: højt, mellemhøjt eller lavt. 
94 For the purpose of the audit, the importance of conditions was measured by their structural content: high, medium or low.
Del IV - Programmålene blev opfyldt 65 160 Vi vurderede, at en betingelse var effektiv, hvis: i) reformerne ikke var blevet tilbage-rullet efter programmets afslutning, men at den pågældende medlemsstat havde fulgt aktivt op på dem ii) de foreliggende politikindikatorer eller evalueringer viser en klar forbedring på det relevante område, og iii) de ønskede virkninger blev opnået. 
Part IV — Programmes met their objectives 65 160 We deemed a condition to have been effective if: (i) the reforms were not reversed after the end of the programme but have been actively pursued by the Member State concerned; (ii) the available policy indicators or evaluations point to a clear improvement in the relevant area; and (iii) the desired effects were achieved.
På revisionstidspunktet var der kun få tilfælde af tilbagerulning, som primært vedrørte lønnedskæringer i den offentlige sektor (Ungarn, Rumænien) og arbejdsmarkedsreformer (Irland og Portugal). 
At the time of the audit, reversals were few and concerned mainly public-sector wage cuts (Hungary, Romania) and labour market reforms (Ireland and Portugal).
Denne observation udelukker dog ikke yderligere tilbagerulninger i fremtiden. 
However, this observation does not exclude further reversals in the future.
Til-bagerulninger blev modsvaret af alternative reformer, som ofte ikke havde samme potentielle virkning. 
Reversals were offset by alternative reforms, which were often not equivalent in terms of their potential impact.
Det var for eksempel tilfældet med udligningsforanstaltninger for at bringe mindsteløn-nen tilbage til det oprindelige niveau i Irland og udligningsforanstaltninger til erstatning for de foranstaltninger, der blev erklæret forfatningsstridige i Portugal (jf. tekstboks 9). 
For instance, this was the case of compensatory measures for the return of the minimum wage to the initial level in Ireland, as well as compensatory measures for those declared unconstitutional in Portugal (see Box 9).
162 Programperioden var for kort til, at en række komplekse reformer blev gennemført fuldt ud inden afslutningen. 
162 The programme period was too short for some complex reforms to be fully implemented before closure.
Bortset fra de ovennævnte tilbagerulninger fortsatte landene med komplekse reformer efter programmernes udløb. 
Apart from the reversals mentioned above, countries continued with complex reforms after the end of the programme.