natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ekspert-bistanden omfattede kontrol af beregningernes korrekthed og en vurdering af, om retsreglerne var overholdt. 
The latter included checking the correctness of the calculations and concluding on whether the applicable legal requirements had been fulfilled.
Som led i programgodkendelsesprocedurerne tjekkede Kommissionen støttebeløbene. 
As part of its programme approval procedures, the Commission checked the aid amounts.
Men disse tjek gik kun ud på at se, om beregningerne virkede »sandsynlige«. 
However, these checks were limited to the ‘plausibility’ of the calculations.
Ovennævnte procedurer forhindrede ikke fejl og mangler i beregningerne af støttebeløbene. 
The above procedures did not prevent mistakes and shortcomings in the calculations of the aid amounts.
Der blev fundet simple regnefejl, der udgjorde op til 8,5 % af beløbene, i Andalusien, Piemonte og Sverige. 
Simple calculation mistakes of up to 8,5 % of the amounts were found in Andalusia, Piedmont and Sweden.
Relevante faktorer, f.eks. omkostningsbesparelser på grund af mindre brug af kunstgødning, blev ikke taget i betragtning i beregningerne som krævet. 
Relevant factors, such as cost savings resulting from a lower fertiliser use, were not taken into account in the calculations as required.
Endelig anvendte nogle medlemsstater forældede tal til at beregne centrale elementer i støttebeløbene, f.eks. Polen, der brugte tal fra 2001-2003 for indkomsttab trods væsentlige efterfølgende stigninger. 
Finally, some Member States used outdated figures to calculate key elements of aid amounts, such as Poland which used figures from 2001–03 for income foregone despite significant increases since then.
De eksisterende procedurer hindrer heller ikke, at der afholdes betalinger for miljøvenligt landbrug for landbrugspraksis, der allerede blev anvendt af støttemodtagerne. 
Existing procedures also do not prevent agri-environment payments from being made for farming practices that were already applied by the beneficiaries.
I Andalusien kompenseres biavlere under delforanstaltningen for miljøvenligt landbrug for at angive deres aktiviteter i et register, selv om det overlapper allerede eksisterende registreringskrav betydeligt. 
In Andalusia, beekeepers are compensated under the agri-environment sub-measure for recording their activities in a register, which overlaps considerably with already existing recording requirements.
En biavler på et besøgt projekt havde modtaget 1 770 euro for at opfylde dette krav, hvilket i praksis betød, at han skulle skrive nogle få linjer i sit register (jf. billede 4). 
In the case of one project visited, a beekeeper had received 1 770 euro for the latter requirements, which in practice consisted in recording a few lines in his register (see Picture 4).
Billede 4: Landbrugsregister hos en spansk biavler, som Retten besøgte. 
Picture 4: Farm register of a Spanish beekeeper visited by the Court.
Registrering af bistaders bevægelser er en »landbrugspraksis«, som kompenseres under EU’s delforanstaltning til fremme af miljøvenligt landbrug. 33 Særberetning nr. 7/2011 – Er støtten til miljøvenligt landbrug udformet og forvaltet godt? 
Registration of the movements of beehives is a ‘farming practice’ compensated by the EU’s agri-environment sub-measure. 33 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
De største mangler blev konstateret i Frankrig for den grundlæggende delforanstaltning, der gik ud på at bevare græsområder for at beskytte biodiversiteten. 
The most material shortcoming was found in France for the basic sub-measure aiming to maintain grassland areas in order to protect biodiversity.
770 millioner euro på denne delforanstaltning i perioden 2007-2013, heraf er der allerede brugt 235 millioner euro i EU-midler i 2007-2009. 
Around 770 million euro are to be spent on this during the 2007–13 period, of which 235 million euro in EU funds were already spent in 2007–09.
De beregninger, der skulle begrunde støttebeløbene, bygger navnlig på en reduktion af kvælstofgødning. 
The calculations used to justify the aid amounts are mainly based on a reduction of nitrate fertiliser.
De parametre, der blev brugt til beregningen, svarer ikke til dem, der reelt blev anvendt i de områder, hvor delforanstaltningen gennemføres (jf. tekstboks 4). 
The parameters used for the calculation do not correspond to those actually applied in the areas where the sub-measure is implemented (see Box 4).
Det blev ikke kontrolleret af Kommissionen, da den godkendte det franske program. 
This was not checked by the Commission when it approved the French programme.
34 TEKSTBOKS 4 BEREGNINGEN AF STØTTEBELØB ER IKKE KNYTTET TIL EKSISTERENDE LANDBRUGSPRAKSIS Ca. 90 % af støttebeløbet under den franske delforanstaltning for bevarelse af græsområder bygger på, at en reduktion af niveauet af gødning på græsområder fra 180 kg kvælstof pr. hektar til 125 kg pr. hektar medfører lavere indkomst. 
34 BOX 4 CALCULATION OF AID AMOUNTS DISSOCIATED FROM EXISTING FARMING PRACTICES Around 90 % of the aid amount for the French sub-measure on maintaining grassland is based on the lower income resulting from a reduction of the level of fertilisation on grasslands from 180 kg of nitrate per hectare to 125 kg.
Estimater af data fra en statistisk kilde, som blev brugt af de nationale myndigheder i beregningerne, viser, at gødningsniveauet i gennemsnit reelt er på ca. 65 kg kvælstof pr. hektar, og at det dermed ligger et godt stykke under tærsklen på 125 kg pr. hektar. 
Estimates of data from a statistical source used by the national authorities in the calculations show that the levels of fertilisation actually employed are, on average, around 65 kg of nitrate per hectare and therefore well below the threshhold of 125 kg per hectare.
Det blev også bekræftet af de tre landbrugere, Retten besøgte, hvoraf to i gennemsnit brugte 15 kg kvælstof pr. hektar og én allerhøjst 60 kg. 
This was also confirmed by the three farmers visited by the Court, two of whom used an average of 15 kg of nitrate per hectare and one used 60 kg at the most.
Landbrugerne kompenseres således for praksis, som de allerede anvender. 
This shows that farmers are being compensated for practices that they were already implementing.
Ifølge de franske myndigheder er tærsklen på 125 kg en referencepraksis, som anses for gunstig for miljøet, selv om den ligger over det gødningsniveau, som landbrugerne reelt har. 
The French authorities explain that the threshhold of 125 kg is a reference practice considered favourable for the environment even though it exceeds the levels of fertilisation actually employed by the farmers.
Denne forklaring stemmer ikke overens med den opfattelse, der kommer til udtryk i et kommis-sionsdokument18, som henledte medlemsstaternes opmærksomhed på risikoen ved at kompensere landbrugere for forpligtelser, der (til dels) er normal praksis, eller at basere beregninger på tal, der ikke er repræsentative for en specifik region. 
These explanations are not in line with the view expressed in a Commission document 18 presented to the Member States, which drew attention to the risk of compensating ‘farmers for whom (parts of ) the obligations are normal practice or to base the calculations on figures which are not representative for a specific region.
Denne risiko fremgår særlig tydeligt, hvis en støtte beregnes som (f.eks. landsdækkende) gennemsnit, uden at der tages hensyn til de forskellige landbrugsmæssige strukturer eller omkostningsstrukturer i regionerne. 
This risk becomes in particular evident if an aid is calculated as (e.g. nationwide) average without taking into account different agronomic and cost structures in the regions’.
18 RuralDevelopmentCommittee,WorkingDocumentRD10/07/2006-final,Agri-environmentcommitmentsandtheirverifiability (Udvalget for Udvikling af Landdistrikter – arbejdsdokument RD10/07/2006 endelig vedrørende forpligtelser til miljøvenlig landbrugsdrift og muligheder for kontrol). Særberetning nr. 7/2011 – Er støtten til miljøvenligt landbrug udformet og forvaltet godt? 
18 RuralDevelopmentCommittee,WorkingDocumentRD10/07/2006-final,Agri-environmentcommitmentsandtheirverifiability. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Værdien af de parametre, der bruges til at beregne støttebeløbene, ændres over tid, hvilket medfører, at visse delforanstaltninger, f.eks. dem der har til formål at diversificere vekseldriften, kan ende med ikke at være tilstrækkeligt attraktive for potentielle modtagere set ud fra et økonomisk synspunkt. 
The value of the parameters used to calculate the aid amounts changes over time with the result that certain sub-measures, like the ones aiming to diversify crop rotation, may become insufficiently attractive to potential beneficiaries in financial terms.
Det skete f.eks. i Frankrig, hvor en delforanstaltning måtte lukkes for nye støttemodtagere i 2008 på grund af manglende interesse. 
This situation occurred for instance in France, where a sub-measure had to be closed for new beneficiaires during 2008 due to a lack of interest.
Men de fleste medlemsstater fastholdt støttebeløbene på samme niveau i kontraktens varighed for at give landbrugerne en vis sikkerhed, og fordi de omkostninger, der var forbundet med at tilpasse støttebeløbene til de ændrede forhold, kunne vise sig at være højere end de fordele, landbrugerne kunne få af sådan en ændring. 
However, most Member States kept aid amounts stable over the duration of the contract to provide some security to farmers and because the cost of adapting aid amounts to changing circumstances could prove higher than the benefit farmers would derive from such change.
For de 203 kontrakter, Retten gennemgik, eksisterede der et system til revision af prisen i 10 % af tilfældene. støttebeløbene er ikke differentieret tilstrækkeligt under hensyn til de regionale eller lokale vilkår på stedet 63. 
For the 203 contracts reviewed by the Court, a system of revision of prices existed in 10 % of the cases. the aid amounts are not differentiated enough according to regionaL or LocaL site conditions 63.
Der kan gennemføres delforanstaltninger til fremme af miljøvenligt landbrug på områder med forskellige karakteristika (jordbundskvalitet, nedbør, geografi: sletter, bjerge osv.), der indvirker på landbrugsbedrifternes omkostninger og indkomst. 
Agri-environment sub-measures can be implemented in areas with different characteristics (soil quality, rainfall, geography: plains, mountains, etc) which affect the costs and income of the farms.
I medfør af artikel 53 i forordning (EF) 1974/2006 skal medlemsstaterne sikre, at den finansielle støtte til delforanstaltninger til fremme af miljøvenligt landbrug differentieres under hensyn til de regionale eller lokale vilkår på stedet og den faktiske arealanvendelse, hvis relevant. 
Article 53 of Regulation (EC) No 1974/2006 states that Member States shall ensure that financial support for agri-environment sub-measures is differentiated to take into account regional or local site conditions and actual land use as appropriate.
Når der bruges utilstrækkeligt differentierede gennemsnitsomkostninger og indkomster til at beregne støttebeløb for miljøvenligt landbrug, modtager nogle bedrifter overkompensation, hvilket fører til ineffektiv anvendelse af offentlige midler, og nogle bedrifter modtager for lidt, hvilket kan føre til, at deltagelsesfrekvensen er for lav til at have en virkning. 
When insufficiently differentiated average costs and incomes are used to calculate aid amounts for agri-environment, some farms are overcompensated, leading to an inefficient use of public funds, and some are undercompensated, risking that the participation rate may be too low to have an effect.
F.eks. fremgår det af data fra 2006, at udbyttet af olivenpro-duktionen i Andalusien varierede mellem 0,48 ton/hektar i ikke-kunstvandede områder og 5,46 ton/hektar i kunstvandede områder. 
As an illustration, 2006 data shows that yields in olive production in Andalusia varied between 0,48 tonnes/hectare in non-irrigated areas and 5,46 tonnes/hectare in irrigated areas.
Trods disse forskelle blev støtten beregnet på grundlag af et gennemsnit på 3,5 ton/hektar, og der blev ikke sondret mellem kunstvandede og ikke-kunstvandede områder. 
Despite these differences, an average of 3,5 tonnes/hectare was used for the aid calculation, without differentiating between irrigated and non-irrigated areas.
I fire medlemsstater med nationale programmer (Frankrig, Polen, Ungarn og Sverige) identificerede Retten tilfælde, hvor landbrugerne ville kunne drage fordel af en differentiering, men hvor det ville kunne medføre ekstra administrative omkostninger. 35 Særberetning nr. 7/2011 – Er støtten til miljøvenligt landbrug udformet og forvaltet godt? 
The Court identified cases where differentation would provide possible benefits to farmers but with a possible extra administrative cost in four Member States with national programmes (France, Poland, Hungary and Sweden). 35 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
De franske myndigheder vedtog at bruge nationale gennemsnit til den grundlæggende delforanstaltning, der beskrives i tekstboks 4, selv om støttebeløbene skal differentieres, alt efter om det drejer sig om slette-og bjergområder eller ugunstigt stillede områder. 
The French authorities decided to use national averages for the basic sub-measure described in Box 4, despite the need to differentiate aid amounts according to plain, mountain and less-favoured areas.
Hvis de franske støttebeløb var blevet differentieret, kunne beløbene i slette-og ugunstigt stillede områder have været henholdsvis 33 % og 20 % lavere, hvilket svarede til ca. 8 millioner euro i EU-støtte i 2009. 
If the French aid amounts had been differentiated, the amounts in the plains and less favoured areas could have been respectively 33 % and 20 % lower, representing around 8 million euro of EU funds in 2009.
I Polen blev der brugt samme beløb for indkomsttab for over 10 forskellige delforanstaltninger, selv om der var behov for at sondre f.eks. mellem markafgrøder og græsningsarealer. 
In Poland, the same amount for income foregone was used for more than 10 different sub-measures, despite the need to differentiate e.g. between arable crops and grassland.
Støttebeløbene var heller ikke differentierede for de forskellige regioner, trods deres meget forskellige karakteristika. deltagelsesfrekvensen for de grundlæggende foranstaltninger 67. 
The aid amounts were also not differentiated for the various regions despite their very different characteristics. pArticipAtion rAte in bAsic meAsures 67.
Det er nødvendigt, at der deltager nok landbrugere i de grundlæggende delforanstaltninger til, at det giver virkninger på et bestemt område. 
For basic sub-measures, farmer participation must be high enough to provide effects in a given area.
Men de fleste medlemsstater vurderer ikke, hvor høj deltagelsesfrekvens der skal til for at sikre, at der opnås de forventede miljøvirkninger med delforanstaltningerne, og om støttebeløbene er passende, når dette minimumsniveau skal nås. 
However, most Member States do not assess the minimum participation level needed to ensure that sub-measures provide the expected environmental effects and whether the aid amounts are adequate to reach this minimum level.
I Polen blev der gennemført tre grundlæggende delforanstaltninger, der beløb sig til 75 % af udgifterne i 2008, i mindre end 1 % af de udnyttede landbrugsområder i de regioner, Retten besøgte. 
In Poland, three basic sub-measures representing 75 % of the expenditure in 2008 were implemented on less than 1 % of the utilised agricultural areas of the regions visited by the Court.
Der var ingen data, der kunne vise, at en sådan dækning er stor nok til at have indflydelse på miljøet. 
No data is available to demonstrate that such coverage is important enough to result in environmental effects.
Trods den lave dækning blev de støttebeløb, der blev udbetalt under disse delforanstaltninger, holdt væsentligt under (mellem 16 % og 44 %) de beløb, som efter beregningen skulle dække yderligere omkostninger og indkomsttab. 
Despite the low coverage, the aid amounts for these sub-measures were kept significantly below (between 16 % and 44 %) the amounts calculated on the basis of additional costs and income foregone.
I andre tilfælde blev støttebeløbene forhøjet, selv om den deltagelsesfrekvens, der var fastsat som målsætning, allerede var nået. 
In other cases, aid amounts were increased despite the fact that the participation rate already fulfilled the planned targets.
Det førte f.eks. i Sverige til, at støttebeløbet blev forhøjet til det tredobbelte for en delforanstaltning, selv om man havde nået det ønskede antal deltagere. 36 Særberetning nr. 7/2011 – Er støtten til miljøvenligt landbrug udformet og forvaltet godt? 
This led to situations such as in Sweden, which increased threefold the aid amount of one sub-measure despite the fact that the participation target had been reached. 36 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
37 TAGES DER VED FORVALTNINGEN AF POLITIKKEN FOR MILJØVENLIGT LANDBRUG HENSYN TIL SPECIFIKKE MILJØMÆSSIGE BEHOV? 
DOES THE MANAGEMENT OF AGRI-ENVIRONMENT POLICY TAKE ACCOUNT OF SPECIFIC ENVIRONMENTAL NEEDS?
I henhold til artikel 39, stk. 1, i forordning (EF) nr. 
Article 39(1) of Regulation (EC) No 1698/2005 states that Member States should make support available for agri-environment payments throughout their territories in accordance with their specific needs.
Alle reviderede programmer for udvikling af landdistrikterne viser, at miljøbelastningen er mere akut i nogle regioner end i andre. 
All rural development programmes audited show that the environmental pressures are more acute in some regions than in others.
Retten undersøgte, i hvilken udstrækning støtten til miljøvenligt landbrug tager hensyn til miljømæssige behov, om der blev anvendt forvaltningsredskaber såsom geografisk målretning og udvælgelse, og også om forvaltningen var innovativ og evi-densbaseret. 
The Court reviewed to what extent agri-environmental aid takes account of environmental needs, whether available management tools such as geographical targeting and selection were used and also whether management was innovative and evidence-based.
Endelig undersøgte Retten, om der ved forvaltningen af midlerne var fokus på levering af miljøvirkninger. 
Finally, the Court reviewed whether the management of funds was focused on delivering environmental effects.
DER BLEV KUN I BEGRÆNSET OMFANG ANVENDT MÅLRETNING OG UDVÆLGELSESPROCEDURER der foreligger ingen vurderinger af, hvad der ville være det rette niveau for geografisk Målretning 72. 
LIMITED USE OF TARGETING AND SELECTION PROCEDURES assessments of what wouLd be the right LeveL of geographicaL targeting are not avaiLabLe 72.
Det er meget vigtigt, at det sikres, at midlerne anvendes i overensstemmelse med regionale behov og prioriteringer med henblik på at øge miljøvirkningerne af delforanstaltningerne til fremme af miljøvenligt landbrug. 
Ensuring that funds are spent according to regional needs and priorities is of key importance for enhancing the environmental effects of agri-environment sub-measures.
Dette kan gøres ved at målrette midler til geografiske områder, typer af bedrifter eller landbrugspraksis ved at fastsætte passende støtteberettigelseskriterier. 
This can be achieved through targeting funds to geographical areas, types of farms or farming practices by setting appropriate eligibility criteria.
Målretning af betalinger for miljøvenligt landbrug har været et tilbagevendende emne i de seneste ti år. 
Targeting of agri-environment payments has been a permanent issue over the last decade.
I sin særberetning fra 2000 om »en grønnere fælles landbrugspolitik« kritiserede Retten, at ordningerne til fremme af miljøvenligt landbrug ikke var rettet mod miljømæssige prioriteter (jf. bilag I for yderligere oplysninger). 
In its special report from 2000 on ‘Greening the CAP’, the Court criticised the lack of targeting agri-environment schemes to environmental priorities (see Annex I for further details).
Siden da har flere evalueringer og under-søgelser19 vist, at udgifterne til miljøvenligt landbrug i højere grad bør målrettes til identificerede behov. 
Since then, several evaluations and studies 19 identified a need for improved targeting of agri-environment expenditure to identified needs.
En nylig rapport fra det europæiske netværk for landdistriktsudvikling20 identificerede målretning som et af de ni væsentligste kriterier for en vellykket frembringelse af resultater. 
A recent report from the European Network for Rural Development 20 identified targeting as one of the nine key criteria for the successful delivery of outcomes.
I sin seneste meddelelse »Den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020« taler Kommissionen for en bedre målretning af foranstaltningerne under landdistriktsudviklingspolitikken. 
In its recent communication ‘The CAP towards 2020’, the Commission advocates improved targeting of the measures under the rural development policy.
19 Jf. for eksempel: 1) Den evalueringsundersøgelse fra november 2004, der blev udarbejdet som led i Kommissionens konsekvensanalyse af landdistriktsudviklingsprogrammer i lyset af politikken for udvikling af landdistrikter efter 2006 (som identificerede bedre målretning af miljøvenlige landbrugsforanstaltninger som et af de centrale temaer i forbindelse med forbedringen af implementeringen af landdistriktsudviklingspolitikken i medlemsstaterne og regionerne) og 2) Forskningsprojektet om integrerede værktøjer til udformning og gennemførelse af miljøvenlige landbrugsordninger (»Integrated Tools to design and implement Agro Environmental Schemes«), som blev finansieret mellem 2004 og 2006 under EU’s sjette rammeprogram (som identificerede målretning som et nøglekriterium for de miljøvenlige landbrugsforanstaltningers resultater på miljøområdet). 
19 See for instance: (1) The evaluation study of November 2004, prepared as part of the Commission’s Impact Assessment of Rural Development programmes in view of post-2006 rural development policy (which identified the improvement of targeting of agri-environment measures as one of the key themes in the improvement of the delivery of rural development policy in the Member Sates and regions) and (2) The research project on ‘Integrated Tools to design and implement Agro Environmental Schemes’, which was funded between 2004–06 under the sixth EU framework programme (which identified targeting as a key criterion for the environmental performance of agri-environment measures).
20 Tematiskarbejdsgruppe3, Offentlige goder og offentlig intervention, endelig rapport, december 2010. 
20 Thematic working Group 3, Public goods and public intervention, final report, December 2010.
En relevant målretningsmetode kan kanalisere udgifter til områder, hvor der er miljøproblemer. 
A relevant targeting approach can channel expenditure to areas where environmental problems are located.
Det kan for eksempel ske ved, at der fastsættes støtteberettigelseskriterier, således at udgifterne kun kan ydes til præcist definerede områder, hvor der er behov for ændrede landbrugspraksis, eller hvor eksisterende miljøvenlige landbrugspraksis ikke ville blive fastholdt uden støtte til miljøvenligt landbrug. 
This can, for instance, be done by setting eligibility criteria which limit expenditure to precisely defined areas where changes in farming practices are necessary or where existing environmentally friendly farming practices would not be maintained without agri-environmental support.
Det illustreres i figur 3-5, som viser fordelingen af midler med og uden geografisk målretning. 
This is illustrated in Figures 3 to 5, which show the distribution of funds with and without geographical targeting.
Lokale behov opfyldes bedst i figur 5. 
Local needs are better addressed in Figure 5.
Det samme beløb anvendes mere effektivt i figur 5 end i figur 4, hvor midlerne også bruges i områder, der ikke har miljøproblemer. 
The same amount of money is used more effectively in Figure 5 as compared to Figure 4, where funds are also spent in areas without environmental problems.