natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På grund af de økonomiske og sociale følger af de planlagte aktioner, navnlig nedlæggelse af de farligste kernekraftværker (visse RBMK og VVER 440-230), skulle sikkerhedsforbedrin-gerne indgå i en overordnet strategi for østlandenes energisektor, hvor affaldsbehandling voldte store vanskeligheder, og hvor den nukleare sektor var en vigtig socioøkonomisk faktor, der hidtil havde haft en privilegeret stilling i forhold til de øvrige industrisektorer. 
Owing to the economic and social impact of the remedies envisaged and, in particular, the decommissioning of the most dangerous power plants (some RBMK and VVER 440-230 reactors), safety improvements had to be incorporated into an overall strategy for the energy sector in east European countries, where waste treatment posed acute difficulties, and the nuclear sector was socially and economically important and had therefore previously been given privileged treatment over other industrial sectors.
Alle disse vanskeligheder kombineret med vestlige økonomiske interesser gjorde det særdeles problematisk at gennemføre aktioner i denne sektor. 
All of these compelling factors, coupled with western economic interests, made intervention in this sector a particularly delicate matter.
I denne vanskelige situation, hvor særlige multilaterale og sektorielle forhold, som er beskrevet i hovedtræk i bilag 1, gør sig gældende, har EU siden 1990 afsat næsten 850 mio. ECU (3) til forbedring af driftssikkerheden og den nukleare sikkerhed (4) i CØEL og NUS. Ved udgangen af 1997 var der afholdt betalinger på i alt 355 mio. 
Against this difficult multilateral and sectoral background, the main features of which are set out in Annex 1, since 1990 the EU has allocated almost ECU 850 million (3) to improving nuclear security and safety (4) in the CEECs and the NIS, and this resulted in payments totalling ECU 355 million by the end of 1997.
ECU. Den største del af fællesskabshjælpen har Kommissionen iværksat under Phare-og Tacis-program-merne, hvor der er indgået forpligtelser til nuklear sikkerhed for i alt 786,1mio. 
Most Community aid has been implemented by the Commission through its PHARE and TACIS programmes, under which a total of ECU 786,1 million, or 20 % of TACIS commitments and 2 % of PHARE commitments, have been allocated to nuclear safety.
I tabel 1 vises fordelingen af disse forpligtelser på modtagerlande og vigtigste aktionsområder i henhold til Kommissionens beslutninger. 
Table 1 provides a breakdown of these commitments by recipient country and according to the main fields of action covered by the related Commission decisions.
Alt efter modtagerne dækker disse finansieringer kun en meget begrænset del (nogle procenter) af moderniseringsprogrammerne. 
According to the recipients, this financing covers only a limited proportion (a few per cent) of the modernisation programmes undertaken.
Det er dog ikke muligt med de disponible oplysninger at sætte tal på omfanget af disse programmer eller deres gennemførelsesgrad. 
On the basis of the information available, however, it is not possible to quantify the scale of these programmes or how far they have been implemented.
(3) Jf. bilag 1, tabel 1.1. 
(3) See Annex 1 — Table 1.1.
Som sammenligningsgrundlag kan nævnes, at udgifterne til opførelse af et nyt kernekraftværk med fire reaktorer med en samlet effekt på 5 000 MWe er ca. 
As a comparison, the cost of constructing a new power plant with four reactors with a total output of 5 000 MW of electricity is of the order of ECU 5 000 million.
(4) Driftssikkerheden er de samlede sikkerhedsforanstaltninger, der udelukkende vedrører selve driften af et kernekraftværk. 
(4) The term ‘safety’ means all of the security measures strictly relating to the operation of nuclear power plants.
Den nukleare sikkerhed omfatter navnlig beskyttelse af befolkningen og det nukleare brændstofs fuldstændige kredsløb. 
The broader term of ‘nuclear safety’ includes, inter alia, the protection of the population and the complete nuclear-fuel cycle.
(1) Canada, Frankrig, Tyskland, Italien, Japan, Det Forenede Kongerige og USA. 
(1) Canada, France, Germany, Italy, Japan, the United Kingdom and the United States of America.
(2) Rådets resolution af 18. juni 1992 om teknologiske problemer vedrørende nuklear sikkerhed, punkt 5, EFT C 172 af 8.7.1992, s. 
(2) Council resolution of 18 June 1992 on the technological problems of nuclear safety, paragraph 5 (OJ C 172, 8.7.1992, p.
ECU). 
2).
1.5. Den direkte bistand til forbedring af kernekraftværkernes driftssikkerhed udgør med 35 % af midlerne, eller 272 mio. 
The programmes’ main priority comprises direct aid to nuclear power plants for operational safety, which takes up 35 % of the funds, or ECU 272 million.
Tabel 2 viser budgettildelingerne pr. land og reaktortype for kernekraftværkerne i østlandene. 
Table 2 shows the scheduled budget appropriations by country and type of reactor for power plants in east European countries.
Tabel 3 er et kort over placeringen af de sovjetisk byggede kernekraftværker, der er i drift i disse lande. 
Table 3 shows the geographical location of Soviet-designed power plants operating in these countries.
Driftssikkerhed, bistand på stedet og hermed forbundne projekter Generiske undersøgelser, konstruktionssikkerhed Brændstof, affald, nedlukning Bistand til sikkerhedsmyndigheder ISTC/USTC Programmering, forvaltning, evaluering Diverse og ikke formålsbestemte I alt % i alt Gennemførelse af afgørelserne i % 
Operational safety, on-site assistance and associated projects Generic studies and safety design Fuel, waste and decommissioning Assistance to safety authorities ISTC/USTC Planning, management and evaluation Miscellaneous and not allocated Total % of the total % implementation of the decisions
Kilde: Kommissionens afgørelser. heraf 11 43 20 18 11 5 23 66 23 3 25 21 8 9 34 109 1 1 3 1 2 1 1 1 11 5 2 11 RBMK 1 000/1 500 VVER 440-230 VVER 440-213 VVER 1 000-320 Samlet effekt BN 350/600, EPG-6 ikke formålsbestemte 19 843 119 40 20 20 15 8 7 9 1 1 10 10 25 19 19 2 2 5 5 6 40 1 1 1 40 15 7 4 24 49 39 111 15 18 
Source: Commission decisions. of which 11 43 20 18 11 5 23 66 23 3 25 21 8 9 34 109 1 1 3 1 2 1 1 1 11 5 2 11 Operator responsible for on-site assistance 19 843 119 40 20 20 15 8 7 9 1 1 10 10 25 19 19 2 2 5 5 6 40 1 1 1 40 15 7 4 24 49 39 111 15 18
C 35/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 9.2.1999 DA Tabel 3 Placeringen af sovjetisk konstruerede kernekraftværker, der er i drift i CØEL og NUS Kilde: http://atom.pnl.gov:2080/inspmedia/allmap98.gif — INSC Database (ANL/United States Department of Energy) Rettens revision 1.6. 
C 35/8 Official Journal of the European Communities 9.2.1999 EN Table 3 Location of Soviet-designed nuclear power plants operating in the CEECs and NIS Source: http://atom.pnl.gov:2080/inspmedia/allmap98.gif — INSC database (ANL/United States Department of Energy). The Court’s audit 1.6.
Sigtet med Rettens revision var at undersøge, hvordan de midler, EU siden 1990 har afsat til forbedring af den nukleare sikkerhed i CØEL og NUS, er blevet anvendt — under hensyntagen til de særlige multilaterale aspekter og det koordineringsmandat, som Kommissionen fik af det internationale samfund inden for rammerne af G7 og G24 (5). 
The Court’s objective was to evaluate the implementation of the resources deployed by the EU since 1990 for the purpose of improving nuclear safety in the CEECs and the NIS, while taking account of the multilateral context and the coordination task entrusted to the Commission by the international community within the scope of the G7 and the G24 (5).
Revisionen i Kommissionen vedrørte aktioner under Phare-og Tacis-programmerne og blev suppleret med revisionsbesøg i Ukraine, Bulgarien, Litauen og Den Russiske Føderation samt i flere specialiserede organisationer i EU. 
Audits on the Commission’s premises focused on the operations of the PHARE and TACIS programmes and were supplemented by visits to the Ukraine, Bulgaria, Lithuania and the Russian Federation, and to several specialist organisations within the EU.
Disse elementer i revisionen er anført i bilag 2. 
(The various subjects of these audits are set out in Annex 2.)
Retten har offentliggjort bemærknin-(5) Jf. bilag 1, punkt 8. gerne om programmerne vedrørende nuklear sikkerhed i Ukraine i en særberetning om de samlede Tacis-aktioner i dette land (6). 2. 
With regard to the Ukraine, some observations regarding the nuclear-safety programmes have been published by the Court in a Special Report concerning all of the TACIS operations in this country (6). 2.
RESUMÉ AF BEMÆRKNINGERNE Den Europæiske Unions strategi 2.1. 
SUMMARY OF THE OBSERVATIONS The European Union’s approach 2.1.
Kommissionen redegjorde først i 1996 for interven-tionsstrategien, som imidlertid ikke er klar med hensyn til reaktorer af ældre konstruktion, nedlukning og demontering samt affaldsbehandling (jf. punkt 3.2–3.6). De mest (6) Særberetning nr. 6/97 om Tacis-støtte til Ukraine, EFT C 171 af 5.6.1997. 
The intervention strategy, which was not explicitly stated by the Commission until 1996, is still confused as regards old-design reactors, decommissioning and dismantling, and waste treatment (see paragraphs 3.2 to (6) Special Report No 6/97 concerning TACIS subsidies allocated to the Ukraine (OJ C 171, 5.6.1997).
9.2.1999 De Europæiske Fællesskabers Tidende C 35/9 DA påtrængende behov, som skal dækkes på kort sigt, er ikke klart defineret (jf. punkt 3.8–3.10). Det trækker i langdrag med at få tilvejebragt de finansielle instrumenter, der eventuelt kunne træde i stedet for Phare og Tacis ved de mest omkostningskrævende projekter (jf. punkt 3.7, 3.11). 
9.2.1999 Official Journal of the European Communities C 35/9 EN 3.6). The urgent short-term requirements are not clearly defined (see paragraphs 3.8 to 3.10). There has been a delay in mobilising the financial instruments that could take over from PHARE and TACIS where the most expensive projects are involved (see paragraphs 3.7 and 3.11).
Kommissionen fik mandat af det internationale samfund (G24) til at koordinere aktionerne, men den er ikke nået ud over stadiet med informationsudveksling mellem donorerne, IAEA og EBRD og modtagerne (jf. punkt 3.13–3.20). 
With regard to coordination, the Commission, in the context of the mandate conferred on it by the international community (G24), has been unable to achieve more than an exchange of information between donors, the IAEA, the EBRD and recipients (see paragraphs 3.13 to 3.20).
Medlemsstaterne har ingen metodisk fremgangsmåde for indgåelse af aftaler vedrørende civilt ansvar (jf. punkt 5.18) og fastlæggelse af tekniske normer og sikkerhedsbestemmelser (jf. punkt 3.1). Der er ikke indgået en klar rammeaftale om Phare-og Tacis-aktionerne (jf. punkt 3.14), og kommunikationen med visse modtagere er vanskelig (jf. punkt 4.3–4.4, 4.17–4.18, 5.1, 5.13, 5.18–5.20). 
The Member States’ lack of a concerted approach towards agreements concerning third-party liability (see paragraph 5.18) and instituting technical standards and safety regulations (see paragraph 3.1), plus the lack of a clear contractual framework for PHARE and TACIS operations (see paragraph 3.14), compounded by difficulties in communicating with some recipients (see paragraphs 4.3 to 4.4, 4.17 to 4.18, 5.1, 5.13 and 5.18 to 5.20), have stunted the development of relations of trust and partnership, although the latter is of strategic interest to the EU and its nuclear industry.
Forvaltning af aktionerne 2.4. 
Management of the operations 2.4.
Personalet i den afdeling, der er ansvarlig for programmerne, er ikke homogent og udskiftes ofte. Projekt-forvaltningsinstrumenterne og den regnskabsmæssige kontrol er mangelfulde, og projekterne administreres ikke strengt nok. Kommissionen har derfor ikke mulighed for at føre et tilstrækkeligt effektivt tilsyn med foranstaltningerne, og heller ikke for at løse eventuelle problemer hurtigt og kontrollere kvaliteten af kontrahenternes ydelser (jf. punkt 4.12–4.16, 5.14). 
The disparate and frequently changing staff numbers employed by the unit responsible for the programmes, the inadequate tools for managing the projects and monitoring the related accounts, and the lax management prevent the Commission from ensuring that the operations are monitored satisfactorily, problems are dealt with swiftly and the quality of the services provided by contractors is checked (see paragraphs 4.12 to 4.16 and 5.14).
Ca. en tredjedel af kontrakterne (192 mio. ECU) blev indgået uden udbudsprocedure, men det betød ikke, at de blev gennemført hurtigere (jf. punkt 4.1–4.2, 4.11). 
The volume of contracts concluded without invitations to tender having been issued accounted for almost one third of the total (ECU 192 million), but there was no corresponding increase in the rate of implementation (see paragraphs 4.1 to 4.2 and 4.11).
Der blev anvendt indkøbscentraler som mellemled mellem modtagerne og de repræsentanter for kernekraftværker i EU, der havde ansvaret for bistanden på stedet, hvilket komplicerede gennemførelsen, medførte forsinkelser og skabte spændinger. Det medførte også, at der blev udbetalt alt for store forskud, hvorved bevillingsudnyttelsen kom til at fremstå højere, end den faktisk var (jf. punkt 4.3–4.10, 5.9). 
The use of supply agencies as intermediaries between recipients and the managers of nuclear power plants in the EU that are responsible for on-site assistance complicated implementation, contributed to the delays, created tensions and enabled over-high advances to be paid, thus enhancing the picture of the mobilisation of appropriations (see paragraphs 4.3 to 4.10 and 5.9).
Nogle af de eksterne organer, som bistod Kommissionen med programmeringen og administrationen af kontrakterne (jf. punkt 4.5, 5.4–5.5), var ad hoc-opret-tede sammenslutninger af virksomheder, der i øvrigt havde fået tildelt kontrakter, som blev finansieret over programmerne. 
Some of the external bodies which the Commission used to assist it in planning work and in the appraisal of contracts (see paragraphs 4.5 and 5.4 to 5.5) were set up on a case-by-case basis by creating an association of commercial companies which also held contracts financed under the programmes.
Kommissionen uddelegerede alt for mange beføjelser i forbindelse med programmeringen og undergravede dermed sin egen autoritet og uafhængighed. 
The Commission delegated too many of its responsibilities in the planning field, thus undermining its authority and independence.
Programforvaltningsressourcerne fremgår ikke tydeligt af Kommissionens regnskaber og overskrider det loft, budgetmyndigheden har fastsat. De konstaterede svagheder er imidlertid ikke blevet afhjulpet (jf. punkt 4.19–4.20). 
The resources devoted to managing the programmes are not shown clearly in the Commission’s accounts and exceed the levels fixed by the Budget Authority, but have not remedied the weaknesses detected (see paragraphs 4.19 to 4.20).
Mobilisering af bistand og resultater 2.9. 
Mobilisation of aid and the results 2.9.
Det gennemførelsessystem, Kommissionen anvendte, viste sig at fungere særlig langsomt. 
The implementation mechanism selected by the Commission proved particularly slow.
Navnlig på kernekraftværkerne med de største sikkerhedsproblemer kom programmerne ingen vegne (jf.punkt 5.8–5.12). 
Programmes at the power plants which posed most safety problems were the ones that made least headway (see paragraphs 5.8 to 5.12).
Man havde ofte prioriteret levering af udstyr højere end andre aspekter ved interventionerne til forbedring af sikkerheden. 
Supplying equipment was often favoured over other aspects of the development of a safety culture.
Retten kan ikke vurdere, om det var hensigtsmæssigt at fordele budgetterne på værker og aktionstyper (jf. punkt 5.6–5.7). 
It has not been established whether the division of the budgets between power plants and the various types of measure was appropriate (see paragraphs 5.6 and 5.7).
Indholdet af programmerne var blevet ændret meget efter vedtagelsen af programbeslutningerne. 
Once decisions had been taken, the content of the programmes underwent many changes.
Den manglende gennemskuelighed medførte misforståelser og forsinkelser og gjorde det muligt for de mest dynamiske partnere at ændre programmerne. 
The lack of transparency caused misunderstandings and delays and enabled the most dynamic partners to reorient the programmes.
Nogle projekter blev annulleret, efter at der var afholdt store udgifter. 
Some projects were cancelled after considerable expenditure had been incurred.
Der blev skåret ned på nyttige projekter, fordi der ikke var tilstrækkelige budgetmidler, mens bevillingerne til andre områder ikke blev udnyttet fuldt ud, navnlig fordi programmer, der allerede var under udførelse, blev ændret (jf. punkt 5.1–5.3). 
Some useful projects were scaled down, owing to insufficient budgetary resources, while some appropriations also remained unutilised, notably because of amendments made to programmes that were already under way (see paragraphs 5.1 to 5.3).
En forudsætning for, at udstyrsprojekterne kan gennemføres korrekt, er, at sikkerhedsmyndighederne i modtagerlandene udsteder licenser (7), men det blev der først taget højde for på et sent tidspunkt, og indsatsen blev ikke koordineret godt nok (jf. punkt 5.15–5.17). 
Account was not taken of the fact that the granting of licences (7) by the safety authorities in the recipient countries safeguards satisfactory completion of equipment projects until late in the day, and the procedure was not coordinated convincingly (see paragraphs 5.15 to 5.17).
De betingelser, de russiske underleverandører skulle opfylde for at deltage i undersøgelserne, er meget ensidige. 
Moreover, the conditions imposed on Russian subcontractors taking part in the studies are extremely severe.
Med disse betingelser for underleverance er der risiko for, at kontrahenterne fra EU kan få meget stor fortjeneste, der ikke kan kontrolleres (jf. punkt 5.19–5.20). 2.13. 
There is a risk that the subcontracting procedures will allow contractors in the EU to make sizeable profits that cannot be verified (see paragraphs 5.19 and 5.20) 2.13.
Ved udgangen af regnskabsåret 1997 oversteg værdien af de regnskabsførte kontrakter de faktiske kontrakter med 20 %, således at kun 63 % af beslutningerne var dækket af kontrakter, mens 37% var dækket af (7) Tilladelser til at ændre anlæggene og derefter tage nyt udstyr i brug. 
At the end of the financial year 1997 the contracts entered in the accounts exceeded the value of actual contracts by 20 %, the result being that only 63 % of the decisions were covered by contracts and 37% by (7) Authorisation to change installations and then to start operating new equipment.
C 35/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 9.2.1999 DA betalinger. 
C 35/10 Official Journal of the European Communities 9.2.1999 EN payments.
For Tjernobyl, hvor forholdene er specielt vanskelige, var disse satser kun på henholdsvis 20 % og 8 %. 
In the case of Chernobyl, where the situation is particularly difficult, the corresponding rates were 20 % and 8 % respectively.
Budgetstrukturen, forvaltningen og regnskaberne er så uigennemskuelige, at administratorerne og budgetmyndigheden ikke kan sikre, at ressourcerne til stadighed udnyttes optimalt (jf. punkt 5.21–5.23). 3. 
The lack of transparency in the structure of the budget and in the administration of the accounts deprives the managers and the Budget Authority of the means of ensuring and maintaining optimum allocation of the resources (see paragraphs 5.21 to 5.23). 3.
DEN EUROPÆISKE UNIONS METODER Europæisk integration 3.1. 
THE EUROPEAN UNION’S APPROACH European integration 3.1.
Ved udgangen af 1997 fandtes der ikke et bindende retsgrundlag, og derfor var der endnu ikke formel enighed på europæisk plan om de tekniske normer for nukleare anlægs konstruktions-og driftssikkerhed (8). 
At the end of 1997, owing to the absence of a binding legal basis, there was still no formal consensus at European level concerning technical standards in the area of the design and operational safety of nuclear installations(8).
De 25 grundlæggende principper for nuklear sikkerhed offentliggjort af IAEA gennemføres stadig gennem de tekniske normer og specifikke regler, der gælder i hver enkelt medlemsstat, og det har ikke gjort det nemmere for EU at forhandle med sikkerhedsmyndighederne i CØEL og NUS. 
The 25 basic nuclear-safety principles published by the IAEA are still implemented in accordance with each Member State’s own technical standards and regulations, which has not facilitated the action the EU has been taking with regard to the safety authorities in the CEECs and the NIS.
Mål og midler 3.2. 
Objectives and resources 3.2.
Fra 1990 til 1994 blev EU’s programmer vedrørende nuklear sikkerhed vedtaget og gennemført, uden at der var fastlagt en helt klar overordnet strategi. 
Between 1990 and 1994 the EU’s nuclear-safety programmes were decided on and implemented in the absence of an explicitly defined overall strategy.
I denne periode blev Phare-midlerne navnlig brugt til VVER 440-230-reaktorerne i Kozloduy i Bulgarien. Grundlaget herfor var aktionsprogrammet, som WANO havde udarbejdet i 1991. 
During this period PHARE funding focused on problems concerning the VVER 440-230 reactors in Kozloduy, Bulgaria, on the basis of the action programme drawn up by WANO in 1991.
Tacis-programmerne var i første omgang undersøgelser, som skulle hjælpe deltagerne fra EU til at få indsigt i teknologien og til at analysere sikkerhedspro-blemerne på de sovjetisk byggede atomkraftværker. 
The TACIS programmes first of all comprised studies that would enable the EU partners to gain an understanding of the technology involved and analyse the safety problems inherent in Soviet-designed nuclear power plants.
Senere kom programmerne til at vedrøre bistand på stedet og levering af udstyr suppleret med bistand til sikkerhedsmyndighederne. 
They were then directed towards providing on-site assistance and equipment, supplemented by assistance to the safety authorities.
Først efter flere anmodninger fra Rådet (9) og Parlamentet begyndte Kommissionen i 1995 at overveje en strategi, og i juni 1996 foreslog den Phare/Tacis-udvalget en strategi, der dækkede alle aktionsområder vedrørende nuklear sikkerhed. 
It was only following repeated requests by the Council (9) and the Parliament that the entire matter was scrutinised in 1995, which resulted in the Commission proposing a strategy covering all of the fields of action concerning nuclear safety to the PHARE/TACIS Committee in June 1996.
Endnu i 1996 produceredes 54% af Ruslands atomenergi af reaktorer af RBMK-typen. 
54% of Russia’s nuclear energy was still being generated by RBMK reactors as late as 1996.
RBMK-kernekraftanlægget i Ignalina i Litauen og VVER 440-230-reaktorerne i Kozloduy i Bulgarien er af afgørende økonomisk betydning for disse to lande. 
The RBMK power plant in Ignalina, Lithuania, and the VVER 440-230 reactors in Kozloduy, Bulgaria are of paramount economic importance to both of the above countries.
Der foreligger (8) Punkt V.3 i meddelelse fra Kommissionen om kerneenergiin-dustrien i EU (vejledende kerneenergiprogram i henhold til Euratom-traktatens artikel 40), KOM(97) 401 endelig udg. af 25. september 1997. 
No (8) Paragraph V.3 of the Communication from the Commission on the nuclear industries in the EU (an illustrative nuclear programme according to Article 40 of the Euratom Treaty), COM(97)401 final, 25 september 1997.
(9) Denne anmodning blev navnlig fremsat på mødet i Phare/ Tacis-udvalget den 27. juli 1995. ingen aftaler mellem Kommissionen og støttemodtagerne om de reaktorer, der skal lukkes på kort eller mellemlang sigt, eller om betingelserne for fortsættelsen af driften. 
(9) Specific request made at the meeting of the PHARE/TACIS Committee on 27 July 1995. agreement has been concluded between the Commission and the recipients as to which reactors are to be closed down in the short or medium term, or on the conditions governing their continued operation.