natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen gennemførte med tiden — også før krisen — et analytisk arbejde, der bekræftede relevansen af den todelte tilgang til finanspolitisk styring (dvs. på EU-plan og nationalt plan) til støtte for opfyldelsen af medlemsstaternes budgetmæssige forpligtelser i EU. 
The Commission conducted over time - including before the crisis – analytical work confirming the relevance of the two-tier approach to fiscal governance (i.e. at EU and national level) in support of meeting EU budgetary obligations of the Member States.
Dette arbejde fremhævede også de udfordringer, der var forbundet med gennemførelsen af stabilitets-og vækstpagteni sin daværende udformning, og de største svagheder i de nationale budgetrammer på grundlag af de oplysninger, der blev indsamlet gennem databasen vedrørende finanspolitisk styring. 
That work also highlighted the challenges in the implementation of SGP as it stood at the time and the main weaknesses in the NBFs based on the information collected through the Fiscal Governance Database.
Tekstboks 2 — Hvad begreberne betyder Med hensyn til den automatiske korrektionsmekanisme understreger Kommissionen, at dette er en forpligtelse, der følger af traktaten om stabilitet, samordning og styring. 
Box 2 - Concepts explained Concerning the automatic correction mechanism, the Commission underlines that this is an obligation stemming from the TSCG.
473/2013 andre vigtige krav til de nationale budgetrammer, navnlig den uafhængige produktion/godkendelse af de makroøkonomiske prognoser, der ligger til grund for de årlige budgetter og den nationale finanspolitiske planlægning på mellemlangt sigt, samt en fælles budgetkøreplan for i) fremlæggelse og vedtagelse af udkast til årlige budgetter og ii) fremlæggelse af nationale budgetplaner på mellemlangt sigt. 
08 Apart from the TSCG-related provisions, Regulation 473/2013 includes other important requirements for NBFs, notably the independent production/endorsement of the macroeconomic forecasts underpinning annual budgets and national medium-term fiscal planning, and a common budgetary timeline for (i) presenting and adopting draft annual budgets and (ii) presenting national medium-term fiscal plans.
09 Kommissionens forslag var et svar på den vilje til indarbejdelse, som de kontraherende parter i traktaten om stabilitet, samordning og styring (TSSS) havde givet udtryk for (som fastsat i traktatens artikel 16), og på Europa-Parlamentets opfordring om integration i Unionens rammer. 
09 The proposal of the Commission responded to the incorporation will expressed by the TSCG Contracting Parties (as enshrined in Article 16 TSCG) and to the calls of the European Parliament for integration into the Union framework.
BEMÆRKNINGER 18 Det nuværende sæt af overnationale krav i de nationale budgetrammer blev udviklet gradvist sideløbende med krisen og skulle af objektive grunde have form af forskellige retlige instrumenter. 
OBSERVATIONS 18 The current set of supranational NBF requirements was developed gradually, alongside the unfolding of the crisis, and had to come in the form of various legal instruments for objective reasons.
Navnlig i betragtning af de særlige finanspolitiske udfordringer, som krisen udgjorde, erkendte medlemsstaterne i euroområdet, at det var nødvendigt at vedtage konkrete foranstaltninger, der rakte videre end de bestemmelser, der omfattede alle medlemsstater, herunder med hensyn til nationale budgetrammer. 
Most notably, given the particular fiscal challenges posed by the crisis, the euro area Member States acknowledged the need to adopt specific measures going beyond the provisions applicable to all Member States, including with respect to NBFs.
19, andet led: Kommissionen mener ikke, at elementerne i de nationale budgetrammer skal fastsættes udelukkende på overnationalt plan. 
19 Second indent: The Commission does not consider that NBFs’ features should be prescribed extensively at supranational level.
Kommissionen henleder opmærksomheden på sin rapport om de offentlige finanser i ØMU'en 2011 (s. 
The Commission draws attention to its Report on Public Finances in EMU 2011 (p.
101), hvori det blev fremført, at det ikke ville have været foreneligt med de betydelige forskelle mellem medlemsstaternes administrative og institutionelle strukturer at gå videre end minimumskravene i direktiv 2011/85. 
101), which argued that going beyond minimum requirements in the Directive 2011/85 would not have been compatible with the considerable differences across Member States' administrative and institutional structures.
Ved valget af minimumskrav 3 DA DA tilstræbtes det at anvende de indhøstede erfaringer vedrørende elementer, der er befordrende for god politikudformning, samtidig med at medlemsstaterne får mulighed for at anvende dem på en passende måde. 
The choice of minimum requirements sought to apply the lessons learnt from features that are conducive to good policymaking while allowing Member States the discretion of applying them in an appropriate way.
De retsakter, der indførte overnationale krav til de nationale budgetrammer, blev udviklet sekventielt, og valget af juridisk instrument — navnlig direktiv eller forordning med deres forskellige præskriptive karakter — var baseret på overvejelser om indhold og formål, der var relevante på tidspunktet for udarbejdelsen. 
The legislative instruments that introduced supranational NBF requirements were developed sequentially and the choice of legal vehicle – specifically, directive or regulation with a different degree of prescriptiveness – was based on content and purpose considerations relevant at the time of drafting.
Kommissionen mener, at heterogeniteten i de nationale budgetrammer bør ses som et middel til at tage hensyn til det grundlæggende mål om at øge det nationale ejerskab. 
The Commission considers that the heterogeneity of NBFs should be seen as a way to accommodate the fundamental aim to increase national ownership.
21 Udkastet til direktiv fra 2017 har ganske vist et bredere anvendelsesområde. 
21 The 2017 draft Directive has indeed a wider scope.
Ud over en mellemfristet målsætning i form af en strukturel saldo vil den planlagte ramme omfatte: i) fastsættelse af en mellemfristet udvikling i væksten i de offentlige nettoudgifter, som er i overensstemmelse med denne mellemfristede målsætning og ligger fast i hele valgperioden, ii) fastsættelse af en forpligtelse for de årlige budgetter til at respektere den mellemfristede udvikling i væksten i nettoudgifterne, iii) at råde over en korrektionsmekanisme til afhjælpning af afvigelser på mellemlang sigt. 
Beside a medium-term objective in terms of structural balance, the envisaged framework would include: (i) setting a medium-term growth path of net government expenditure consistent with that medium-term objective and fixed for the whole term of the legislature, (ii) laying down the obligation for annual budgets to respect the medium-term growth path of net expenditure, (iii) having a correction mechanism to deal with deviations over the medium-term.
Udkastet til direktiv foreslår også en omfattende inddragelse af de uafhængige finanspolitiske institutioner i den finanspolitiske udformning og overvågning af budgetudviklingen. 
The draft Directive also proposes an extensive involvement of IFIs in fiscal policy making and monitoring of budgetary developments.
Selv om der ikke er angivet en udtrykkelig numerisk begrænsning for den mellemfristede målsætning, hedder det i udkastet til direktiv, at numeriske regler på effektiv vis bør fremme overholdelsen af de budgetmæssige forpligtelser i henhold til TEUF, herunder overholdelse af den mellemfristede budgetmålsætning som fastsat i stabilitets-og vækstpagten. 
While an explicit numerical constraint is not specified for the medium-term objective, the draft Directive states that the framework of numerical rules should effectively promote compliance with the TFEU budgetary obligations, i.e. including compliance with the MTO as provided for in the SGP.
Mere generelt kan manglen på en udtrykkelig numerisk begrænsning for den mellemfristede målsætning anses for at blive opvejet af tilgangen i udkastet til direktiv, som går ud på at skabe et stærkere grundlag for finanspolitisk disciplin gennem en bindende mellemfristet udgiftsudvikling og en stærkere rolle for de uafhængige finanspolitiske institutioner. 
More generally, the absence of an explicit numerical constraint for the medium-term objective could be considered as being outweighed by the draft Directive’s approach of establishing stronger foundations of fiscal discipline through binding medium-term expenditure path and stronger role of IFIs.
22 Kommissionen anerkender, at udkastet til direktiv afviger fra ad literam-læsningen af finanspagten, da den foreslår forskellige — og efter Kommissionens opfattelse bedre — instrumenter til at nå de samme mål. 
22 The Commission acknowledges that the draft Directive departs from the ad litteram reading of the Fiscal Compact, as it proposes different – better, in the Commission’s view – instruments to reach the same objectives.
Kommissionen er imidlertid ikke enig i ECB's citerede udtalelse om, at bestemmelserne i udkastet til direktiv kan føre til en svækkelse af reglerne i finanspagten. 
However, the Commission does not agree with the quoted opinion of the ECB that the provisions of the draft Directive may lead to weakening of the rules of the Fiscal Compact.
Med hensyn til timingen af forslaget vil Kommissionen gerne minde om den tidsramme, der er fastsat i artikel 16 i traktaten om stabilitet, samordning og styring (TSSS) for de kontraherende parter om at tage skridt til at indarbejde substansen i traktaten i EU-retten, hvilket er inden for maksimalt fem år efter ikrafttrædelsen. 
As to the timing of the proposal, the Commission would like to recall the timeframe set out by Art. 16 TSCG for the Contracting Parties to take steps to incorporate the substance of the Treaty into EU law, which is “within five years at most following the entry into force”.
Ved at fremsætte forslaget i december 2017, som var længe før gennemgangen af six-og twopacklovgivningen, søgte Kommissionen at give de kontraherende parter mulighed for at opfylde deres tilsagn om at indarbejde finanspagten i EU-lovgivningen (hvilket også er i overensstemmelse med Kommissionens mangeårige holdning). 
By putting forward the proposal in December 2017, which was well before the review of the Six and Two-pack legislation, the Commission sought to allow the Contracting Parties to fulfil their commitment to integrate the Fiscal Compact into EU law (which is also in line with the longstanding Commission position).
27 Eftersom de fælles principper blev vedtaget efter Kommissionens forslag til forordning (EU) nr. 473/2013, ville tilføjelse af nye og materielle bestemmelser om nationale korrektionsmekanismer (som der ikke blev henvist til i det oprindelige udkast til forordning) have medført en væsentlig ændring af Kommissionens forslag. 
27 As the common principles were adopted after the Commission’s proposal for Regulation 473/2013, adding new and substantive provisions on national correction mechanisms (of which there was no mention in the original draft Regulation) would have amounted to a significant alteration of the Commission proposal.
Kommissionen mener, at en sådan ændring ville have haft negative konsekvenser for forordningens vedtagelse. 
The Commission believes that such alteration would have had negative repercussions on the adoption of the Regulation.
DA DA For at løse dette problem foreslog Kommissionen at samle de centrale aspekter af korrektionsmekanismerne i EU's lovgivning ved den første reguleringsmulighed efter udstedelsen af de fælles principper, navnlig udkastet til direktiv fra 2017. 
To address the issue, the Commission proposed to bring key features of the correction mechanisms into the fold of EU law at the first regulatory opportunity after the issuance of the common principles, namely via the 2017 draft Directive.
28 2017-udkastet til direktiv indeholder hovedelementerne i korrektionsmekanismerne baseret på de fælles principper — se artikel 3, stk. 2, litra b), artikel 3, stk. 3, artikel 3, stk. 
28 The 2017 draft Directive sets out key features of correction mechanisms based on the elements envisaged by the common principles – see Articles 3(2)(b), 3(3), 3(4)(c), 5 and 6.
I nogle henseender går udkastet til direktiv faktisk noget ud over disse elementer, f.eks. ved i) at angive, at korrektionsmekanismen navnlig bør kompensere for afvigelser fra de mellemfristede udvikling i væksten i den offentlige udgifter eller ii) at fastsætte de uafhængige finanspolitiske institutioners forpligtelse til at opfordre budgetmyndighederne til at aktivere korrektionsmekanismen. 
In some respects, the draft Directive actually goes somewhat beyond those elements, e.g. by (i) indicating that the correction mechanism should in particular compensate for deviations from the medium-term government expenditure path, or (ii) establishing the IFIs’ obligation to call upon the budgetary authorities to activate the correction mechanism.
29 Kommissionen anerkender, at udkastet til direktiv ikke indeholder en definition af udtrykket "væsentlig konstateret afvigelse". 
29 The Commission acknowledges that the draft Directive does not include a definition of the term “significant observed deviation”.
Selv om standardforståelsen er, at det udtryk, der anvendes i udkastet til direktiv, kan være eller vil kunne følge konceptet nøje, således som det på nuværende tidspunkt er defineret i forordningerne om stabilitets-og vækstpagten, kan det også afvige fra dette begreb. 
While the default understanding is that the term used in the draft Directive could be or could follow closely the concept as currently defined in the Stability and Growth Pact regulations, it could also possibly deviate from that concept.
Efter Kommissionens opfattelse er ordlyden af bestemmelsen om arten og størrelsen af afvigelsen passende for et direktiv. 
In the Commission’s view, the wording of the provision about the nature and size of deviation is appropriate for a Directive.
30 Fælles svar på punkt 30 og tabel 1: Kommissionen følger nøje eksisterende og løbende analyser af disse rammer og gennemfører selv forskning på dette område. 
30 Common reply to paragraph 30 and Table 1: The Commission follows closely existing and ongoing analysis on MTBFs and is itself conducting research in this area.
I denne forbindelse tages der behørigt hensyn til standarder og bedste praksis, når der indledes lovgivningsmæssige forslag. 
In this context, standards and best practices are given due consideration whenever legislative proposals are initiated.
Direktiv 2011/85 blev udarbejdet på meget kort tid og var baseret på Kommissionens forudgående analytiske arbejde, som også omfattede begreber fra den relevante økonomiske litteratur. 
Directive 2011/85, while being prepared in a very short time, was based on prior analytical work of the Commission, which also incorporated notions from the relevant economic literature.
Det er også vigtigt at bemærke, at selv om litteraturen indeholder en bred vifte af begreber og karakteristika med relation til den finanspolitiske planlægning på mellemlang sigt, findes der ikke et universelt accepteret sæt af bedste praksis på internationalt plan. 
It is also important to note that, while the literature includes a large variety of concepts and features related to medium-term fiscal planning, a universally accepted set of international best practices does not exist.
Kommissionen anerkender betydningen af de elementer, der præsenteres som "forskelle" i tabel 1, men er af den opfattelse, at ikke alle disse elementer nødvendigvis bør betragtes som retligt bindende EU-standarder for mellemfristede budgetrammer. 
While acknowledging the importance of the elements presented as ‘differences’ in Table 1, the Commission is of the view that not all of them should necessarily qualify as legally binding EU standard for MTBFs.
Når Kommissionen udarbejder forslag til retsakter, skal den tage hensyn til mange aspekter, herunder navnlig den rette balance mellem det ønskværdige i de planlagte krav og muligheden for at omsætte dem til EU-retlige krav, der kun gælder for alle medlemsstater eller medlemsstater i euroområdet. 
When preparing legislative proposals, the Commission has to carefully consider many aspects, including notably the right balance between the desirability of the envisaged requirements and the feasibility of translating them into EU law requirements applicable to all the Member States or the euro area Member States only.
Kommissionen understreger også behovet for at skelne mellem mellemfristede budgetrammer i Kommissionens tilgang (defineret i artikel 2, litra e), i direktivet) og de forskellige begreber, der anvendes af IMF, Verdensbanken og OECD. 
The Commission also stresses the need to make the distinction between the MTBFs in the Commission approach (defined in Article 2(e) of the Directive) and the various concepts used by the IMF, the World Bank and the OECD.
Direktiv 2011/85 fokuserede på et særligt instrument til finanspolitisk planlægning på mellemlang sigt (nemlig mellemfristede budgetrammer) og tilknyttede grundlæggende principper og komponenter, der blev anset for at være afgørende for at nå målet om at fremme overholdelsen af EU's finanspolitiske rammer. 
Directive 2011/85 focused on a particular concept of instrument for medium-term fiscal planning (i.e. MTBF) and on related basic principles and components that were deemed crucial to attaining the objective of promoting compliance with the EU fiscal framework.
Dette forklarer manglen på nogle af de standarder/eksempler på bedste praksis, som ovennævnte internationale organisationer har anvendt (f.eks. fremførsler, forpligtelser og buffere). 
This explains the absence of some of the standards/best practice retained by the above-mentioned international organisations (e.g. carryovers, commitments and buffers).
31 Kommissionen anerkender, at mellemfristet planlægning og en årlig budgetlægning bør ske i overensstemmelse med hinanden. 
31 The Commission recognizes that medium-term planning and annual budget preparation should be done in consistency with each other.
Direktiv 2011/85 taler udtrykkeligt for denne sammenhæng, navnlig i artikel 10. 
Directive 2011/85 militates explicitly for such consistency, notably in Art. 10.
DA DA 32 Selv om det anerkendes, at princippet om at sikre udgiftsstyring i de mellemfristede budgetrammer er af stor betydning, mener Kommissionen, at de fleste af de nævnte kontrolmekanismer ville have været for specifikke/præskriptive, således at de kunne medtages i direktivet som fælles krav for alle medlemsstater. 
32 While acknowledging that the principle of ensuring expenditure control in MTBFs is important, the Commission considers that most of the cited control mechanisms would have been too specific/prescriptive to include in the Directive as common requirements for all Member States.
33 Direktiv 2011/85 indeholder ingen bestemmelser om en ansvarlighedsmekanisme for efterfølgende eller forudgående afvigelser fra de flerårige planer. 
33 Directive 2011/85 does not foresee an accountability mechanism for ex-post or ex-ante deviations from the multi-year plans.
I finanspagten fastlægges der dog korrektionsmekanismer, som skal imødegå afvigelser fra mellemfristede budgetplaner, der kan betragtes som konstaterede væsentlige afvigelser fra den mellemfristede budgetmålsætning eller tilpasningen i retning heraf. 
However, the Fiscal Compact establishes correction mechanisms which are meant to address those departures from medium-term fiscal plans that would qualify as observed significant deviations from the MTO or the adjustment path towards it.
Relaterede udtalelser fra de nationale uafhængige finanspolitiske institutioner vil også aktivere "følg eller forklar"-princippet og generere omdømmemæssige omkostninger for budgetmyndighederne. 
Related opinions by the national IFIs would also activate the ‘comply-or-explain’ principle and generate a reputational cost for the budgetary authorities.
34 2017-udkastet til direktiv havde specifikt til formål at styrke den mellemfristede målsætning for finanspolitikken i medlemsstaterne ved at foreslå en række centrale krav til en styrkelse af de mellemfristede budgetrammer (se Kommissionens svar på punkt 21). 
34 The 2017 draft Directive aimed specifically at strengthening the medium-term orientation of fiscal policy in the Member States by putting forward several key requirements for reinforcing MTBFs (see Commission reply to paragraph 21).
Kommissionen understreger, at disse bestemmelser har et stort potentiale til at styrke de mellemfristede budgetrammer, selv om de ikke direkte svarer til de "forskelle", der er angivet i tabel 1. 
The Commission stresses the high potential of those provisions to strengthen the MTBFs, despite the fact that they do not match directly the “differences” identified in Table 1.
For så vidt angår udgiftsvækst, kræver stabilitets-og vækstpagten også, at medlemsstaterne overholder EU's udgiftsbenchmark, som kæder væksten i udgifterne sammen med udviklingen i det potentielle output. 
As regards expenditure growth, Member States are also required by the SGP to respect the EU expenditure benchmark, which links the growth of expenditure with the evolution of the potential output.
35 Kommissionen var med til at fremme de principper, der ligger til grund for oprettelsen af nationale uafhængige finanspolitiske institutioner, via meddelelsen fra juni 2012 om fælles principper for nationale finanspolitiske korrektionsmekanismer. 
35 The Commission was a pioneer in putting forward principles underpinning the establishment of national IFIs, via the June 2012 Communication regarding common principles on national fiscal correction mechanisms.
Disse principper blev efterfølgende godkendt af medlovgiverne, da de blev indarbejdet fuldt ud i forordning (EU) nr. 473/2013. 
Those principles were subsequently endorsed by the co-legislators as they were fully taken up in Regulation 473/2013.
Specifikationerne i de fælles principper giver mulighed for at oprette eller udpege uafhængige og kompetente organer til at operere på det finanspolitiske område. 
The specifications in the common principles provide key features for setting up or designating independent and competent bodies to operate in the fiscal policy area.
36 Kommissionen mener, at principperne og de ønskede funktioner for de nationale uafhængige finanspolitiske institutioner, der er udstedt af OECD og IMF, i høj grad er i overensstemmelse med kravene på EU-niveau, samtidig med at de er lidt mere detaljerede og operationelle. 
36 The Commission considers that the principles and desirable features for national IFIs issued by the OECD and IMF are in fact largely consistent with the EU level requirements, while being slightly more granular and operational.
Forskellene skyldes, at sådanne principper/funktioner skal ses som vejledende og ikke som retligt bindende krav. 
The differences are explained by the fact that such principles/features are meant to be used as a guidance and not as legally binding requirement.
Dertil kommer, at ikke alle ideelle uafhængige finansielle instrumenter nødvendigvis er egnede til indarbejdelse i EU-retten som krav for alle medlemsstater, navnlig af hensyn til nærhedsprincippet. 
Moreover, not every ideal IFI feature is necessarily suitable for incorporation into EU law as requirement for all Member States, especially on subsidiarity grounds.
Det var derfor ikke Kommissionens hensigt at skabe universelle uafhængige finanspolitiske institutioner (f.eks. ved at indføre specifikke krav til antallet af medlemmer eller deres mandat eller metoder til finansiering af de uafhængige finanspolitiske institutioners aktiviteter), og det ville ikke have afspejlet medlemsstaternes vilje på daværende tidspunkt. 
Having one-size-fits-all IFIs (e.g. by imposing specific requirements on the number and term length of the board members or ways to finance the IFI activities) was therefore not in the Commission’s intention and would have not reflected the will of the Member States at the time.