natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Retten støtter dette mål, men erkender, at der er betydelige vanskeligheder, som skal overvindes. 
The Court supports this objective, but recognizes that there are considerable difficulties to be overcome.
I 20 år har det agromonetære system grebet forstyrrende ind i landbrugets fælles markedsordninger. 
For 20 years the common agricultural market organizations have been disturbed by the agrimonetary system.
Imidlertid er systemet i sig selv en konsekvens af, at en politik, hvor landbrugsstøtte baseret på fælles institu¬ tionelle priser har betydelig indflydelse på markedspris¬ erne, helt naturligt ikke er forenelig med, at der er forskellige udviklingstendenser i de enkelte medlemsstaters økonomier. 
Yet the system itself is a consequence of the inherent incompatibility between a policy of agricultural support based on common institutional prices exerting considerable influence over market prices, and divergent trends in member States' economies.
Beslutningen om at afvikle det agromonetære system er vigtig set i forhold til målsætningerne for det indre marked. 
The implications of the decision to dismantle the agrimonetary system in the context of the single market objectives are significant.
Det er indlysende, at det er uforeneligt med et egentligt indre marked, at der findes grønne kurser, som afviger fra markedskurserne, og at der findes monetære udligningsbeløb. 
It is clear that the existence of green rates that diverge from market rates, and MCA's, are incompatible with a genuine single market.
Rent praktisk f.eks. kan et system med monetære udligningsbeløb ikke fungere uden grænsekon¬ trol, således at det kan fastslås, at der virkelig finder en import eller eksport sted af de varer, der opkræves eller udbetales monetære udligningsbeløb for. 
At a practical level, for example, a system of MCA's cannot work without border controls to check the reality of movement of goods for which the MCA's are charged or paid.
De priser, som landmændene får/forbrugerne betaler, vil stige i national valuta i de medlemsstater, hvis valuta deprecieres, hvilket kan føre til en stigning i landbrugs¬ produktionen. 
Prices that farmers receive/consumers pay would increase in national currencies in those Member States whose currency depreciates in value, which would tend to lead to an increase in agricultural production.
De samme priser vil falde i de medlemssta¬ ter, hvis valuta apprecieres, med en deraf følgende modsat indvirkning på landbrugsproduktionen. 
They would decrease in those Member States whose currency ap¬ preciates in value, with an inverse influence on agricultural production.
Hvis landbrugs¬ produktionen alt i alt stiger som følge af en kursjustering, kan dette føre til øgede budgetudgifter, hvilket igen kan bringe budgetdisciplinens mål i fare. 
If on balance following a realignment agricultural production is increased, this may lead to an increase in budgetary expenditure, which in turn might put at risk budgetary discipline targets.
7.17. Der er tre faktorer, som vil være afgørende for, om sådanne ordninger kan accepteres af medlemsstaterne: (a) et fremskridt i retning af økonomisk og monetær samordning vil gøre kursudsving mindre hyppige og mindre omfattende: hvis kursudsvingene er få og forholdsvis små, vil de enkelte medlemsstater måske være i stand til lettere at absorbere virkningen af dem, (b) enigbedometegentligtfællesprisniveauforFællesska¬ bets landbrugsprodukter, som på en og samme tid sikrer effektive landbrugsmarkeder og et vist ind¬ komstniveau for producenterne, (c) en begrænsning af landbrugsstøtteprisernes rolle ved fastsættelsen af markedspriserne for landbrugsproduk¬ ter: hvis markedspriserne ikke længere er så nært bundet til støttepriserne, således som det nu til en vis grad er tilfældet inden for visse markeder (f.eks. oksekød, mejeriprodukter, korn) som følge af kravet om budgetdisciplin, vil tilpasningen af landbrugspris¬ erne på markedet efter en kursjustering ske mere gradvis. 
Three factors will determine whether such arrange¬ ments will be acceptable to Member States : (a) progress towards economic and monetary convergence would reduce the frequency and intensity of currency movements : if movements are few and relatively small, Member States may be able to absorb their impact more easily; (b) agreement on a genuine common price level for Community agriculture that reconciles the require¬ ments of efficient agricultural markets and of producer incomes ; (c) a reduction in the role of agricultural support prices in determining agricultural market prices.
Hvis disse forhold ikke bringes til veje, vil det være vanskeligt at nå målet, som er en fuldstændig og varig afskaffelse af det agromonetære system, og behovet for grønne kurser, som afviger fra markedskurserne, vil fortsat eksistere sammen med behovet for en eller anden form for kompensation. 
If these elements are not achieved, the objective of complete and lasting abolition of the agrimonetary system will be difficult to achieve, and the necessity for green rates that diverge from market rates will continue, together with the requirement for some form of compensation.
Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 30. marts 1989. 
The present report was adopted by the Court of Auditors at Luxembourg at its meeting of 30 March 1989.
Nr. C 128/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 5. 
No C 128/30 Official Journal of the European Communities 24. 5.
85 L 164 af 24. 
L 164 of 24.
85 L 310 af 21. 
85 L 310 of 21.
11.85 L 310 af 21. 
11. 85 L 310 of 21.
85 L 312 af 18. 
85 L 312 of 18.
24. 5. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 128/31 BILAG II ECUEN, DET EUROPÆISKE MONETÆRE SYSTEM OG DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK 1. 
24. 5. 89 Official Journal of the European Communities No C 128/31 ANNEX II THE ECU, THE EUROPEAN MONETARY SYSTEM AND THE COMMON AGRICULTURAL POLICY 1.
Det Europæiske Monetære System (EMS'en), som blev indført i marts 1979, er Det Europæiske Fællesskabs system til stabilisering af valutakurserne. 
The European Monetary System (EMS), which was introduced in March 1979, is the exchange rate stabilizing system of the European Community.
Grundlaget for EMS'en er ecuen, som er en kurv¬ regningsenhed, hvis værdi er lig summen af fastlagte beløb i hver enkelt medlemsstats valuta, iberegnet den græske drakme og pund sterling (men endnu ikke den spanske peseta og den portugisiske escudo). 
The basis of the EMS is the ECU, which is a 'basket' unit whose value is equal to the sum of defined amounts of each Member State's currency, including the drachma and sterling (but not yet the peseta and escudo).
Monetær stabilitet inden for EMS'en opnås ved hjælp af valutakursmekanismen, som medlemsstaterne ikke er forpligtet til at deltage i. 
Monetary stability within the EMS is achieved using the Exchange Rate Mechanism, participation in which is not compulsory.
Hver deltagende medlemsstat har en centralkurs over for ecuen, som er en målkurs for den nationale valuta fastsat af finansministrene i fællesskab i forbindelse med en kursjustering. 
Each participating Member State has a central rate against the ECU, which is a target rate for the national currency, fixed by the Finance Ministers acting in concert at a realignment conference.
Med deres deltagelse i valutakursmekanismen forpligter medlemsstaterne sig til at holde markedskurserne for deres valutaer inden for en aftalt udsvingsmargen over og under deres bilaterale centralkurser. 
Under the Exchange Rate Mechanism, the participating Member States undertake to maintain market rates for their currencies within an agreed range on either side of their bilateral central rates.
Belgien, Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Irland, Luxembourg og Nederlandene overholder den snævre udsvingsmargen på ± 2,25 % i forhold til deres bilaterale centralkurser, mens Italien har en udsvingsmargen på ± 6 %. 
Belgium, Denmark, FR of Germany, France, Ireland, Luxembourg and the Netherlands observe narrow fluctuations of ± 2,25% from their bilateral central rates, while Italy observes a ± 6% margin.
Grækenland og Det Forenede Kongerige deltager ikke i valutakursmekanismen, selv om deres valutaer indgår i ecu-kurven. 
Greece and the United Kingdom, although including their currencies in the ECU basket, do not participate in the Exchange Rate Mechanism.
Ecuen og den fælles landbrugspolitik 3. 
The ECU and the common agricultural policy (CAP) 3.
Siden april 1979 (') er ecuen blevet anvendt som den fælles regningsenhed, i hvilken beløb under den fælles landbrugspolitik angives (dvs. interventionspriser, landbrugsafgifter, eksportrestitutioner, producent-og forbrugerstøtte osv.). 
Since April 1979 (') the ECU has been used as the common unit in which amounts within the CAP are expressed (i.e. intervention prices, agricultural levies, export refunds, production and consumption aids, etc.).
Udbetalinger til og indbetalinger fra producenter i medlemsstaterne omregnes fra ecu til de nationale valutaer på basis af de repræsentative kurser, kaldet »grønne« kurser. 
Payments to and receiprs from operators in the Member States are converted from their ECU amounts into national currencies using the representative rates known as 'green' rates.
Disse grønne kurser fastsættes af Rådet, normalt som led i den årlige prisfastsættelse for et helt produktionsår. 
These green rates are fixed by Council, normally as part of the annual price fixing for a full campaign year.
BILAG UI MONETÆRE AFVIGELSER OG MONETÆRE UDLIGNINGSBELØB (MUB) 1. 
ANNEX' III MONETARY GAPS AND MONETARY COMPENSATORY AMOUNTS (MCAS) 1.
Under et system som det traditionelle system, der fungerede frem til 1984, sker følgende: når de grønne kurser afviger fra centralkurserne eller markedskurserne, opstår der afvigelser mellem på den ene side de fælles priser fastsat i ecu-(teoretisk omregnet til nationale valutaer på basis af centralkurserne eller markedskurserne) og på den anden side de institutionelle priser, der faktisk anvendes i medlemsstaterne, omregnet efter de grønne kurser (jf. figur 1). 
Under the classical system, which operated until 1984, when green rates diverge from central or market rates, gaps are created between the level of common prices fixed in ECU (converted notionally into national currencies at the central or market rates) and the level of institutional prices actually applied in the Member States using the green rates (see Figure 1).
En faktisk monetær afvigelse beregnes for hver medlemsstat og, hvis der er tale om differentiering, også for hvert marked. 
A real monetary gap is identified for each Member Stare, and, if differentiated, for each market.
Den faktiske monetære afvigelse er forskellen i procent mellem den grønne kurs og markedskursen. 
The real monetary gap is the percentage difference between the green rate and the market rate.
De faktiske monetære afvigelser for de enkelte medlemsstaters valutaer kan beregnes på to måder, alt efter hvordan de ligger inden for EMS'en. 
There are two ways of calculating the real monetary gaps for the Member States' currencies, depending on their situation within the EMS.
For de medlemsstater, som overholder den snævre udsvingsmargen inden for EMS'en, bruges ecu-centralkursen som substitut for markedskursen, idet (') Den første fælles regningsenhed anvendt inden for landbruget ved fastsættelse af støttepriser var Den Europæiske Betalingsunions regningsenhed (RE), som blev indført tjl brug på landbrugsområdet i 1962. 
For those Member States observing the narrow fluctuation band within the EMS, the ECU central rate is used as a proxy for the market rate, to which the Exchange Rate (') The first common unit of account used in agriculture for fixing support prices was the European Payments Union unit of account (u.a.), adopted for agricultural purposes in 1962.
Nr. C 128/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 5. 
No C 128/32 Official Journal of the European Communities 24. 5.
89 valutakursmekanismen sørger for, at centralkursen nærmer sig denne sidste. 
89 Mechanism ensures that it approximates.
Disse faktiske monetære afvigelser ligger fast, for de ændres kun, hvis de grønne kurser eller centralkurserne ændres, hvilket sker forholdsvis sjældent. 
These real monetary gaps are fixed, because they alter only if the green or central rates are changed, which happens relatively infrequently.
For Grækenland, Spanien, Italien, Portugal og Det Forenede Kongerige er de beregnede faktiske monetære afvigelser variable. 
For Greece, Spain, Italy, Portugal and the United Kingdom, the real monetary gaps calculated are variable.
De bygger i princippet på faktiske monetære afvigelser, som er beregnet ud fra forskellen i procent mellem landenes grønne kurser og deres markedskurser over for ecu over en referenceperiode på 5 dage. 
They are based in principle on real monetary gaps calculated from the percentage difference between their green rates and their market rates against the ECU over a five-day reference period.
Af praktiske grunde har man imidlertid lavet en ordning, som indebærer, at man bruger kurserne over for de valutaer, der overholder den snævre udsvingsmargen inden for valutakursmekanismen. 
For practical reasons, however, a proxy is devised which involves using the rates against the narrow-band currencies within the Exchange Rate Mechanism.
Den matematiske beregning heraf, som foretages hver uge, er ukompliceret, om end omfattende. 
The mathematical calculation of this, which is carried out each week, is straightforward, if involved.
Formålet med de monetære udligningsbeløb er, at de stort set skal udligne den monetære afvigelse. 
The purpose of MCAs is that they should broadly fill the monetary gap.
I praksis indeholder systemet dog en række regler, der nedsætter de monetære udligningsbeløb, således at de ikke fuldstændigt opfylder formålet. 
In practice there are a number of rules in the system which reduce the MCA so that it does not completely do this.
I særdeleshed opererer man siden 1973 med et fast fradrag, kaldet »franchisen«. 
In particular, since 1973 a flat-rate deduction, known as the 'neutral margin', has been made.
For øjeblikket andrager franchisen 1,5 point for de fleste produkter og for alle medlemsstater undtagen Nederlandene, hvor den er 1,0 point. 
Currently, the neutral margin is 1,5 percentage points for most products and all Member States except for the Netherlands, where it is 1,0 points.
For vin samt æg og fjerkrækød andrager franchisen 5,0 point, og for olivenolie, hvor der kun er blevet anvendt monetære udligningsbeløb siden september 1987, andrager den 10,0 point. 
For wine and eggs and poultrymeat the neutral margin is 5,0 points and for olive oil, where MCAs have only been applied since September 1987 the neutral margin is 10,0 points.
Den faktiske monetære afvigelse med fradrag af franchisen kaldes den anvendte monetære afvigelse. 
The real monetary gap minus the neutral margin is called the 'Applied Monetary Gap'.
De andre regler, der har betydning for størrelsen af de monetære udligningsbeløb, er følgende: (a) (b) Ikke-kumuleringsreglen (Artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EØF) nr. 1677/85). 
The other rules affecting the size of the MCAs are: (a) non-cumulation rule [Article 5 (3) of Council Regulation (EEC) No 1677/85] This is designed to avoid the application of very small MCAs.
Hvis den faktiske monetære afvigelse efter fradrag af franchisen er lig med eller mindre end 1 og større end 0,50, anvendes en procentsats på 1,0 ved beregningen af de monetære udligningsbeløb. 
If the RMG less the neutral margin is 1,0 or less but more than 0,50, an MCA percentage of 1,0 is applied.
2, i Rådets forordning (EØF) nr. 1677/85). For lande med variable monetære udligningsbeløb gælder det ifølge reglen, at den anvendte monetære afvigelse kun ændres, hvis forskellen mellem den nye afvigelse og den tidligere afvigelse er mindst 1,0 point. 
As soon as the RMG less neutral margin becomes 1,1 or more, it is applied directly as the MCA percentage; (b) 'de minimis' rule [Article 9 (2) of Council Regulation (EEC) No 1677/85] For countries with variable MCAs, this rule stipulates that the applied monetary gap is changed only if the difference between the new gap and the present gap is not less than 1,0 point.
Der er tre undtagelser: (i) ikke-kumuleringsreglen har forrang for mindsteændringsreglen, (ii) hvis den faktiske monetære afvigelse er mindre end eller lig med franchisen, anvendes der ingen monetære udligningsbeløb, uanset mindsteændringsreglen, (iii) hvis ændringen af de monetære udligningsbeløb skyldes indførelsen af en ny grøn kurs eller en ny centralkurs, kan de monetære udligningsbeløb »ajourføres«, dvs. baseres direkte på den nye faktiske monetære afvigelse. Mindstegrænsesreglen (artikel 8 i Rådets forordning (EØF) nr. 1677/85). 
There are three exceptions : (i) the non-cumulation rule takes precedence over the 'de minimis' rule; (ii) if the RMG is smaller than, or equal to, the neutral margin, then no MCA will be applied irrespective of the 'de minimis' rule; (iii) if the change in the MCA results from the introduction of a new green rate or a new central rate, the MCAs may be 'actualized', i.e. based directly on the new RMG ; (c) the lower limit rule [Article 8 of Council Regulation (EEC) No 1677/85] No MCA shall be applied if it is negligable in relation to the average value of the product.
Der anvendes således ikke udligningsbeløb på forarbejdede fødevarer (dvs. varer uden for Traktatens bilag II) og på marmelade, hvis beløbet er mindre end 3 ECU pr. 100 kg. (c) 
Thus, on processed foods (Non Annex II of the Treaty) and jams, MCAs are not applied if worth less than 3 ECU/ 100 kg. 24.
5. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 128/33 BILAG IV SWITCHOVER-ORDNINGEN OG DEN AUTOMATISKE AFVIKLING AF KUNSTIGE OG NATURLIGE MONETÆRE AFVIGELSER Baggrunden for switchover-ordningen 1. 
5. 89 Official Journal of the European Communities No C 128/33 ANNEX IV THE SWITCHOVER MECHANISM AND THE.
Switchover-ordningen blev indført i 1984 som et middel til at overvinde vanskelighederne forbundet med afviklingen af de monetære udligningsbeløb i en periode, hvor der blev holdt meget stramt igen over for prisstigninger i ecu. 
The switchover mechanism was introduced in 1984 as a means of overcoming the difficulty of dismantling positive MCAs during a period when price increases in ECU were severely restrained.
Den blev derfor set som et fremskridt hen imod en genoprettelse af markedets enhed. 
It was seen, therefore, as a step forward towards the restoration of market unity.
I Rådets forordning (EØF) nr. 1677/85 af 11. juni 1985 (') fastsættes det, at switchover-ordningen skulle indføres for en begrænset periode indtil begyndelsen af mejeriåret 1987/88: havde Rådet ikke inden da truffet beslutninger, som tog sigte på enten at forlænge det gældende system eller indføre et andet, ville den tidligere gældende ordning blive sat i kraft igen. 
Council Regulation (EEC) No. 1677/85 of 11 June 1985 (l) provided that the switchover arrangements should be tried on a provisional basis until the beginning of the 1987/88 milk matketingyear : if by this time the Council had not decided either to extend the system in force or to introduce a new one, then the pre-existing arrangements would come back into effect.
Man traf den beslutning at forlænge ordningen. 
In the event, it was decided to extend the mechanism.
Hvordan denne mekanisme virker, fremgår af figur 1 i beretningen. 
How this device works is shown in Figure 1 to the report.
Som diagrammet viser, har justeringsfaktoren den virkning, at nogle positive monetære udligningsbeløb flyttes ned under linjen og gøres til negative monetære udligningsbeløb. 
As the diagram shows, the effect of the 'correcting factor' is to 'switch' some positive MCAs below the line, converting them into negative MCAs.
Hvis de grønne kurser ikke ændres, ændres den samlede monetære afvigelse mellem to medlemsstaters grønne kurser ikke ; det er skillelinjen mellem de positive og de negative monetære udligningsbeløb, der flyttes. 
If gieen rates are unchanged, the total monetary gap between the green rates of any two Member States is unchanged ; it is the dividing line between positive and negative MCAs that changes.
Ved hver eneste justering af medlemsstaternes valutaer siden 1984, er justeringsfaktoren blevet forhøjet for at undgå, at der opstod nye positive monetære udligningsbeløb, og den grønne ecu er således blevet opskrevet på linje med den stærkeste valuta, som i praksis har været den tyske mark. 
Since 1984, at each realignment of Member State's currencies, in order to avoid the creation of new positive MCAs, the correcting factor has been increased, revaluing the green ECU upwards in line with the strongest currency in practice this has been the DM.
Fra april 1984 til begyndelsen af 1988 voksede forskellen mellem den faktiske ecu og den grønne ecu, som den kunne aflæses af justeringsfaktoren, fra 1,033651 til 1,137282, dvs. at den grønne ecu ved begyndelsen af 1988 lå 13,7 % højere end den faktiske ecu. 
Between April 1984 and the beginning of 1988 the difference between the real ECU and the green ECU, as measured by the correcting factor increased from 1,033651 to 1,137282: that is, the green ECU was 13,7 % higher than the real ECU at the beginning of 1988.
Under switchover-ordningen beregnes den monetære afvigelse altså som forskellen i procent mellem den grønne kurs og centralkursen for den grønne ecu. 
Under the 'switchover' system, therefore, the monetary gap is calculated as the percentage difference between the green rate and the green ECU central rate.
Anvendelsen af switchover-mekanismen har ført til en yderligere udvidelse af den agromonetære jargon: den del af en medlemsstats negative monetære udligningsbeløb, som opstår ved anvendelsen af switchover-mekanismen, kaldes et »kunstigt« negativt monetært udligningsbeløb, mens den del, som skyldes ændringer i kursen for en medlemsstats valuta, kaldes et »naturligt« monetært udligningsbeløb. 
The operation of the 'switchover' has led to further development of the agrimonetary jargon : the part of a Member State's negative MCA which results from the operation of the switchover is called an 'artificial' negative MCA, that part which results from changes in the exchange rate of the Member State's currency is described as a 'natural' MCA.
Den automatiske afvikling af naturlige og kunstige monetære afvigelser 4. Ifølge de detaljerede regler, som Rådet vedtog i juni 1987 (2), skal afviklingen ske som følger: (a) op til 30 % af den nye natutlige faktiske monetære afvigelse umiddelbart efter kursjusteringen, (b) 50 % af resten af den nye naturlige faktiske monetære afvigelse, plus 25 % af den nye kunstige faktiske monetære afvigelse ved begyndelsen af det produktionsår, der følger efter kursjusteringen, (c) resten af den nye naturlige faktiske monetære afvigelse plus 37,5 % af den nye kunstige faktiske monetære afvigelse ved begyndelsen af det andet produktionsår efter kursjusteringen, (d) resten (dvs. 
Automatic dismantling of natural and artificial monetary gaps 4. the detailed rules agreed by Council in June 1987 (2) provide for dismantling as follows: (a) up to 30 % of the new natural real monetary gap immediately after the realignment; (b) 50 % of the balance of the new 'natural' real monetary gap, plus 25 % of the new 'artificial' real monetary gap, at the beginning of the marketing year following the realignment ; (c) the balance of the new 'natural' real monetary gap, plus 37,5 % of the new 'artificial' real monetary gap, at the beginning of the second marketing year following the realignment; (d) the balance (i.e. 37,5 %) of the new 'artificial' real monetary gap at the beginning of the third marketing year following the realignment. (·) Eleventh recital, OJ No L 164, 24.
1985. (2) Rådets forordning (EØF) nr. 1889/87 af 2. juli 1987, EFT nr. 
6. 1985. p) Council Regulation (EEC) No 1889/87 of 2 July 1987, OJ No L 182, 3.
1987. 
1987.
Nr. C 128/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 5. 
No C 128/34 Official Journal of the European Communities 24. 5.