natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I juni 1992 vedtog Rådet en ny resolution vedrørende nuklear sikkerhed (4), der erstattede resolutionen fra 1975. Denne resolution tog sigte på samarbejdet med CØEL og NUS, og medlemsstaterne og Kommissionen blev heri anmodet om, at a) styrke deres fælles aktioner i disse lande b) søge at bringe sikkerhedsniveauet i østlandenes nukleare anlæg op på et niveau, der svarede til det, der praktiseredes i Fællesskabet c) samordne deres indsats inden for rammerne af IAEA med henblik på fastlæggelse af internationalt anerkendte kriterier for og krav til nuklear sikkerhed. 
In June 1992 the Council adopted a new resolution concerning nuclear safety (4) which replaced the 1975 resolution in the light of the cooperation with the CEECs and the NIS and called on the Member States and the Commission: (a) to increase their joint measures with these countries; (b) to seek to raise nuclear installations in east European countries to safety levels comparable with those applied in the Community; (c) to act in a coordinated manner, within the IAEA, to define a system of internationally accepted nuclear-safety criteria and requirements.
Euratom-lån 4. 
Euratom loans 4.
Euratom-lån må højst dække 50 % af omkostningerne ved projekterne. 
Euratom loans are limited to 50% of project costs.
Hvis et projekt samfinansieres med EBRD, må den samlede finansiering inklusive Euratom-finansieringen ikke overstige 70 % af de samlede omkostninger ved projektet. 
Where EBRD co-financing is involved, the cumulative total with the Euratom financing may not exceed 70 % of a project’s total cost.
Modtagerstaten skal stille sikkerhed for lånene. 
The loans must be guaranteed by the recipient State.
Projekterne skal indgå i en overordnet energiplan, og der skal være belæg for deres økonomiske levedygtighed. 
The projects must form part of the global energy plan and be proven to be economically viable.
Disse faktorer vanskeliggør undersøgelserne forud for ydelsen af lån. Pr. 
These various factors make the consideration of loan applications a complex matter.
31. december 1997 var der endnu ikke ydet noget lån, men der var indledt forundersøgelse af tre projekter: a) Et lån på 100 mio. 
As of 31 December 1997 no loan had yet been granted, but three projects were under consideration: (a) a loan of ECU 100 million, applied for in August 1995, which was to be supplemented by French, German and Russian export credits and a national loan, to finance a ECU 220 million project to modernise units 5 and 6 of the Kozloduy power plant in Bulgaria.
ECU vedrørende modernisering af enhederne Khmelnitsky 2 og Rovno 4 i Ukraine. Hvis låneaftalen kan undertegnes i juli 1998, vil forundersøgelsen have varet i tre år. c) Et lån på 335 mio. ECU, som der blev anmodet om i december 1995, og som skulle suppleres med egne midler til et projekt vedrørende færdigbygning og modernisering af enheden Kalinin 3 i Rusland. 
If the loan agreement can be signed in July 1998, the application will have been under consideration for three years; (c) a loan of ECU 335 million, applied for in December 1995, which was to be supplemented by the State’s own funds, for a project to complete and modernise Kalinin unit 3 in Russia, the provisional estimated cost of which was ECU 670 million.
I februar 1998 blev forundersøgelsen af projektet forsinket, fordi den russiske partner ikke havde fremsendt finansielle oplysninger, som skulle bruges ved evalueringen. 
In February 1998 consideration of the project was slowed down by the Russian party’s failure to communicate financial information needed for the project evaluation.
(1) Rådets resolution af 22. juli 1975 om teknologiske problemer i forbindelse med nuklear sikkerhed, EFT C 185 af 14.8.1975, s. 1. 
(1) Council resolution of 22 July 1975 on the technological problems of nuclear safety (OJ C 185, 14.8.1975, p.1).
(2) Euratom-traktaten vedrører ikke direkte sikkerheden i kernekraftværker, men de forpligtelser, der er en følge af bestemmelserne i kapitel 3 »Sundhedsbeskyttelse« samt bestemmelserne i kapitel 7 om, at Kommissionen skal kontrollere fissile materialer, er i praksis forbundet med sikkerhedsforanstaltninger på værkerne. 
(2) The Euratom Treaty does not relate directly to the safety of nuclear power plants. However, the obligations arising from Chapter 3, concerning radiological protection, and the safeguarding of fissile materials entrusted to the Commission under Chapter 7, are in practice connected with the safety measures taken at power-plant level.
(3) Rådets direktiv 89/618/Euratom af 27. november 1989 om oplysning af befolkningen om, hvorledes den skal forholde sig, samt om sundhedsmæssige foranstaltninger i tilfælde af strålingsfare. 
(3) Council Directive 89/618/Euratom of 27 November 1989 on informing the general public about health-protection measures to be applied and steps to be taken in the event of a radiological emergency.
(4) Rådets resolution af 18. juni 1992 om teknologiske problemer vedrørende nuklear sikkerhed, EFT C 172 af 8.7.1992, s. 2. 
(4) Council resolution of 18 June 1992 on the technological problems of nuclear safety (OJ C 172, 8.7.1992, p.2).
C 35/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 9.2.1999 DA 5. 
C 35/26 Official Journal of the European Communities 9.2.1999 EN 5.
Euratom-lån har kun i begrænset omfang finansieret større projekter, men Sosnovy Bor-værket (simulator) og Balakovo-værket (anlæg til affaldsbehandling) har optaget lån i banker i EU, navnlig i Tyskland, for at finansiere mindre projekter. 
While recourse to Euratom as regards large-scale operations has increased little, borrowing from banks in the EU, particularly in Germany, have been used to finance smaller-scale projects by the power plants at Sosnovy Bor (simulator) and Balakovo (waste-processing installations).
Det multilaterale aspekt 6. 
Multilateral background 6.
Foranlediget af det internationale samfunds reaktion mødtes lederne af 144 kernekraftværker fra hele verden i Moskva den 15. maj 1989 og grundlagde sammenslutningen WANO, hvis formål var at forbedre kernekraftværkernes sikkerhed og kapacitet. 
In response to the international community’s expectations, the operators of 144 nuclear power plants worldwide met in Moscow on 15 May 1989 and founded the WANO association to promote the improvement of nuclear power plant safety and performance.
WANO vedtog i juli 1990 at udarbejde et program til forbedring af sikkerheden i VVER 440/230-reaktorerne. 
In July 1990 WANO decided to draw up a programme for improving the safety of VVER 440/230 reactors.
Dette program blev fremlagt i juli 1991 og godkendt af atomsikkerhedskomite ́en i IAEA (INSAG). 
This programme was submitted in July 1991 and endorsed by the IAEA’s Nuclear Safety Committee (INSAG).
Iværksættelsen af dette program begyndte i Bulgarien med aktioner finansieret over Phare-programmet. 
Implementation of this programme began in Bulgaria with measures financed under the PHARE programme.
For at udvide aktiviteterne til også at omfatte andre kernekraftværker nedsatte WANO en VVER-styringskomite ́ med repræsentanter for kernekraftværkerne i Novovoronesh, Kola, Bohunice og Kozloduy samt for vesteuropæiske kernekraftværker. 
In order to extend its activities to other power plants, WANO set up a VVER Steering Group comprising the operators of the Novovoronesh, Kola, Bohunice and Kozloduy power plants and western operators.
Da der i 1993 blev lanceret Tacis-programmer for støtte på stedet, anmodede EU WANO om at fungere som koordinator og rådgiver. 
When the TACIS on-site assistance programmes were launched in 1993, the EU asked WANO to perform the coordination and advisory functions.
VVER-styringskomite ́en udvidede sine aktiviteter til alle reaktortyper af sovjetisk oprindelse og ændrede navn til »Comite ́ consultatif WANO — centres de Paris et de Moscou« (WANO’s rådgivende udvalg — med kontorer i Paris og Moskva). 
The VVER Steering Group has extended its activities to all types of reactor of Soviet origin and took the name ‘WANO Advisory Committee Paris and Moscow’.
Samtidig indledte IAEA i 1990 et samarbejde med landene i Østeuropa om iværksættelse af sikkerhedsprogrammer, som der var international enighed om. 
In parallel, in 1990, the IAEA began working with the east European countries to set up safety programmes agreed at international level.
IAEA tog i øvrigt i 1994 initiativ til en aftale om nuklear sikkerhed, der ved udgangen af 1997 var undertegnet af 66 lande. 
Furthermore, in 1994 the IAEA took the initiative of promoting a Convention on Nuclear Safety, which was signed by 66 countries at the end of 1997.
Der skulle tilvejebringes så omfattende finansielle midler til østlandene, at G7-landene i 1992(5) opfordrede G24-landene til at supplere deres bilaterale programmer med en multilateral fond og styrke samordningsmekanismerne. 
In view of the volume of finance that needed to be mobilised for the east European countries, in 1992 (5) the members of G7 asked the member countries of G24 to supplement their bilateral programmes with a multilateral fund and to strengthen the coordination mechanisms.
Den multilaterale fond NSA (Nuclear Safety Account) blev oprettet i marts 1993 under EBRD. 
The multilateral fund was set up at the EBRD in March 1993 and called the NSA (Nuclear Safety Account).
Strukturen NUSAC blev oprettet i kommissionsregi for at styrke den internationale koordinering. Kommissionen havde allerede på G7-topmødet i Paris i 1989 (6) fået mandat til at samordne G24-bistanden til østlandene. 
In order to strengthen international coordination, a structure called NUSAC was set up within the Commission which had already been given a general mandate to coordinate G24 aid to east European countries at the G7 Paris summit in 1989 (6).
G7 og EU aftalte i 1994 (7) en supplerende handlingsplan for Tjernobyl, og der blev undertegnet et aftalememorandum med Ukraine i december 1995. 
With regard to Chernobyl, in 1994 (7) the G7 and the EU agreed on an additional action plan and the related Protocol to the Agreement was signed with the Ukraine in December 1995.
Målet for denne plan var, at Tjernobyl-anlægget skulle lukkes ned inden år 2000, og til gengæld skulle tre reaktorer under opførelse på Zaporoje-, Rovno-og Khmelnitsky-værket bygges færdig. 
This plan was to lead up to the closing of Chernobyl by the year 2000 and, in consideration of that, to assist with the completion of three reactors that were under construction on the sites of the Zaporozhe, Rovno and Khmelnitsky power plants.
1995-aftalememorandummet med Ukraine blev i 1997 suppleret med en reaktorindkapslingsplan (SIP), der omfattede Tjernobyl-værkets enhed 4. 
In the case of unit 4 at Chernobyl, a plan to construct a protective mantle (SIP) was added to the 1995 Protocol with the Ukraine in 1997.
Efter G7-topmødet i Denver i juni 1997 blev der oprettet en ny multilateral fond i EBRD for at finansiere indkapslingen. 
Following the G7 Denver summit in June 1997, a new multilateral fund was set up at the EBRD to finance this protective mantle.
I september 1997 foreslog Kommissionen Rådet, at der skulle ydes et bidrag på maksimalt 100 mio. ECU til denne fond, og dette beløb skulle hentes fra Tacis-bevillingerne for 1998 og 1999. 
In September 1997 the Commission proposed to the Council that a maximum contribution of ECU 100 million be allocated to this fund out of the TACIS appropriations for 1998 and 1999.
Tabel 1.2 viser, hvor store beløb det internationale samfund har ydet til nuklear sikkerhed i CØEL og NUS (databasen udarbejdet af NUSAC er ufuldstændig). 
Table 1.2 gives an idea (the database set up by NUSAC is incomplete) of the volume of the international community’s contributions towards nuclear safety in the CEECs and NIS.
Denne bistand blev ydet på et tidspunkt, hvor atomenergisektoren var ramt af både økonomiske og handelsmæssige problemer. 
This aid was provided at a time when the situation for the nuclear-energy sector was unfavourable in economic terms and commercially difficult.
Atomindustriens traditionelle markeder i EU-medlemsstaterne og Nordamerika er for nedadgående. 
The traditional markets of the nuclear industries in EU countries and North America are shrinking.
Selv om der findes investeringsprogrammer til udskiftning og modernisering af kernekraftværker i drift, har det meget lange udsigter med opførelse af nye enheder. 
Although investment programmes to replace and modernise power plants currently in operation exist, the prospects that new units will be constructed are very limited.
Udsigterne er bedre i Japan og det fjerne Østen. For at udnytte disse muligheder har atomindustrien i Japan og USA etableret et direkte samarbejde. 
The prospects are greater in Japan and the Far East and very close links have been created between the nuclear industries of Japan and the United States in order to foster cooperation and take advantage of these opportunities.
(5) Konklusion fra G7-topmødet (gruppen af de syv mest udviklede lande) i München den 10. juli 1992. 
(5) Conclusions of the G7 Munich summit (Group of 7 most developed countries) of 10 July 1992.
(6) På G7-topmødet i Paris i juli 1989 fik Kommissionen til opgave at koordinere støtten fra de 24 mest udviklede lande (G24) til Polen og Ungarn, der senere blev udvidet til de andre CØEL. 
(6) The G7 Paris summit in July 1989 entrusted the Commission with the task of coordinating aid provided by the 24 most developed countries (G24) for Poland and Hungary, which was subsequently extended to cover the other CEECs.
På G7-topmødet i London (juli 1991) understregedes det, at det var nødvendigt at yde særlig bistand og koordinering på området nuklear sikkerhed. 
The G7 London summit (July 1991) called for specific aid and coordination to be developed in the field of nuclear safety.
På topmødet i München (juli 1992) blev denne bistand udvidet til nuklear bistand til NUS. 
The G7 Munich summit (July 1992) extended this aid in the nuclear field to the NIS.
Kommissionens koordinerings-mandat blev forlænget til også at omfatte disse to udvidelser af bistanden. 
The general coordination mandate given to the Commission remained in force during these successive extensions.
(7) G7-topmødet i Napoli i juli 1994. 
(7) G7 Naples summit in July 1994.
9.2.1999 De Europæiske Fællesskabers Tidende C 35/27 DA 12. 
9.2.1999 Official Journal of the European Communities C 35/27 EN 12.
Det er af strategisk interesse for atomsektoren i Den Europæiske Union at finde afsætningsmarkeder i østlandene, der tidligere var lukkede, og at udvikle et industrielt samarbejde med atomindustrien i disse lande. 
Possible commercial outlets in east European markets, which were closed in the past, and the development of industrial cooperation with the nuclear industries in these countries are of strategic importance for the EU’s nuclear sector.
Tabel 1.3 indeholder en detaljeret oversigt over finansieringsaftalerne indgået af EBRD på vegne af NSA. 
Table 1.3 details the financing agreements concluded by the EBRD under the NSA.
Forholdene i modtagerlandene 14. 
Background in the recipient countries 14.
De fleste reaktorer i CØEL og NUS er af typen RBMK eller VVER af sovjetisk konstruktion. 
The majority of the reactors in the CEECs and NIS are Soviet-designed RBMK or VVER reactors.
Den første af disse reaktorer blev taget i brug i 1973 (Sosnovy Bor 1), og den nyeste i 1990 (Smolensk 3). 
The first of these reactors was put into service in 1973 (Sosnovy Bor 1) and the most recent in 1990 (Smolensk 3).
Teknologien i VVER er også hovedsageligt udviklet i tre generationer. 
VVER technology has also passed through three main generations.
VVER 440-230, der blev taget i brug mellem 1972 (Novovoronesh 3) og 1982 (Kozloduy 4), er den ældste. 
The VVER 440-230 technology, which was put into service between 1972 (Novovoronesh 3) and 1982 (Kozloduy 4), is the oldest.
Den blev efterfulgt af typen VVER 440-213, taget i brug mellem 1982 (Paks 1 og Kola 3) og 1988 (Dukovany 4). 
It was followed by VVER 440-213 technology, which went into service between 1982 (Paks 1 and Kola 3) and 1988 (Dukovany 4).
Den nyeste generation, VVER 1000-320, der blev taget i brug mellem 1981 (Novovoronesh 5) og 1995 (Zaporoje 6), anvendes også i de enheder, der er under opførelse (Rovno 4, Khmelnitsky 2 og Kalinin 3). 
The most modern generation, the VVER 1000-320 class, which went into service between 1981 (Novovoronesh 5) and 1995 (Zaporozhe 6), is still being used for the units under construction (Rovno 4, Khmelnitsky 2 and Kalinin 3).
De sovjetisk byggede reaktorer er i gennemsnit ikke ældre end reaktorerne i de vestlige lande. 
The stock of Soviet-designed reactors is, on average, no older than that in western countries.
Om reaktorer anses for forældede eller moderne, hænger mere sammen med, i hvor høj grad der er taget hensyn til sikkerhedsaspekterne ved planlægningen, end hvornår de er taget i brug. 
The age or modernity of a reactor is relevant in terms of the extent to which safety was taken into account when it was designed, rather than the year in which it went into operation.
For så vidt angår sikkerheden er VVER 1000-320 den reaktor, der ligger nærmest de vestlige konstruktioner. 
From the point of view of safety, the VVER 1000-320 reactors are closest to western designs.
Den vanskelige økonomiske situation i CØEL (navnlig i Bulgarien) og specielt i NUS sinker gennemførelsen af de nationale moderniseringsprogrammer, som de vestlige støtteprogrammer indgår i, og som også omfatter optagelse af større lån, navnlig Euratom-lån. 
The difficult economic situation in the CEECs (particularly Bulgaria), and especially in the NIS, is impeding the implementation of these countries’ modernisation programmes, which include the western aid programmes and substantial calls on borrowed funds, including Euratom loans.
9.2.1999 De Europæiske Fællesskabers Tidende C 35/29 DA Tabel 1.2 Midler fra det internationale samfund, som der er indgået forpligtelser for, pr. modtagerland og finansieringskilde Modtager Den Russiske Føderation 243,6 Ukraine 213,9 (mio. ECU) 301,5 545,1 37 Regionalt eller ikke formålsbestemt Bulgarien Litauen Slovakiet Tjekkiet Ungarn Armenien Rumænien Belarus Kasakhstan Slovenien Polen Letland Estland Usbekistan Kirgisistan Moldova, Georgien, Aserbajdsjan 124,2 338,0 23 16,1 202,6 218,7 15 51,1 60,8 111,8 8 9,2 82,1 91,3 6 27,5 17,4 44,9 3 24,4 17,1 41,5 3 22,2 14,2 36,4 2 11,2 6,3 17,5 1,2 1,4 9,5 10,9 0,7 2,4 4,9 7,3 0,5 5,1 1,9 6,9 0,5 2,5 0,7 3,2 0,2 1,0 1,5 2,5 0,2 1,0 0,5 1,5 0,1 0,9 0,4 1,3 0,1 0,4 0,4 0,8 0,1 0,4 0,2 0,6 0,0 0,0 0,6 0,6 0,0 634,4 846,4 1 480,2 100 %43 57 100 I alt NB: En sammenholdelse af Kommissionens regnskabsmæssige forpligtelser (786,1 mio. 
9.2.1999 Official Journal of the European Communities C 35/29 EN Table 1.2 Breakdown by recipient and source of finance of funds received and committed from the international community Recipients Russian Federation Ukraine 213,9 (million ECU) 301,5 545,1 37 Regional or not allocated Bulgaria Lithuania Slovakia Czech Republic Hungary Armenia Romania Belarus Kazakhstan Slovenia Poland Latvia Estonia Uzbekistan Kirgizstan Moldovia, Georgia, Azerbaidjan 124,2 338,0 23 16,1 202,6 218,7 15 51,1 60,8 111,8 8 9,2 82,1 91,3 6 27,5 17,4 44,9 3 24,4 17,1 41,5 3 22,2 14,2 36,4 2 11,2 6,3 17,5 1,2 1,4 9,5 10,9 0,7 2,4 4,9 7,3 0,5 5,1 1,9 6,9 0,5 2,5 0,7 3,2 0,2 1,0 1,5 2,5 0,2 1,0 0,5 1,5 0,1 0,9 0,4 1,3 0,1 0,4 0,4 0,8 0,1 0,4 0,2 0,6 0,0 0,0 0,6 0,6 0,0 Total 634,4 846,4 1 480,2 100 243,6 %43 57 100 Source: NUSAC — updated data as at 31 December 1997.
Kilde: NUSAC — data ajourført pr. 31. december 1997. Finansieringskilder Den Europæiske Union Kontoen for nuklear sikkerhed Bilateral bistand fra USA Bilateral bistand Europa Bilateral bistand fra Japan IAEA 27,9 2 Bilateral bistand fra Canada 19,1 1 Andet 11,9 1 I alt 1 480,2 100 (mio. 
NB: Reconciliation of the Commission’s accounting commitments (ECU 786,1 million) for PHARE and TACIS programmes alone and those recorded by NUSAC (ECU 634,4 million) reveals the highly approximate nature of NUSAC’s database. (million ECU) Sources of finance European Union Nuclear Safety Account United States’ bilateral aid European bilateral aid Japanese bilateral aid IAEA 27,9 2 Canadian bilateral aid 19,1 1 Miscellaneous 11,9 1 Total 1 480,2 100 634,4 43 257,4 17 219,5 15 206,2 14 103,8 7 Total Other sources of finance % European Union Total %
1994 April 1994 Juni 1995 Juni 1995 Juni 1995 Juni 1995 Nov. 1996 sieringsaftaler i alt Finansieringsaftaler Kontrakten indgået Juni 1993 Beløb 24,0 24,0 43,1 34,8 8,3 76,4 30,4 21,9 23,3 0,9 118,0 118,0 261,5 Indgåede kontrakter 23,5 23,5 41,2 33,3 7,9 29,1 21,3 4,0 2,9 0,9 9,8 9,8 103,6 Endnu ikke indgået 0,5 0,5 1,9 1,5 0,4 47,3 9,1 17,9 20,4 — 108,2 108,2 157,9 Effektuerede betalinger 22,1 22,1 38,1 32,1 6,0 6,5 3,9 1,2 1,0 0,4 2,8 2,8 69,5 Gennemført pr. 31. december 1997 (mio. ECU) Ikke betalt restbeløb 1,9 1,9 5,0 2,7 2,3 69,9 26,5 20,7 22,3 0,5 115,2 115,2 192,0 Bulgarien Kozloduy 1-4 Litauen Ignalina 1-2 Ignalina Safety analysis De Russiske Føderation Sosnovy Bor 1-4 Kola 1-2 Novovoronesh 3-4 Gozatomnadzor (GAN) Ukraine Tjernobyl 1-3 Kilde: EBRD. 
C 35/30 Official Journal of the European Communities 9.2.1999 EN Table 1.3 Financing agreements under the NSA concluded by the EBRD as at 31 December 1997 Implementation as at 31 December 1997 (million ECU) June 1993 February 1994 April 1994 June 1995 Financing agreements Date of conclusion November 1996 ancing agreements Amount 24,0 24,0 43,1 34,8 8,3 76,4 30,4 21,9 23,3 0,9 118,0 118,0 261,5 Contracts concluded 23,5 23,5 41,2 33,3 7,9 29,1 21,3 4,0 2,9 0,9 9,8 9,8 103,6 Balance to be contracted 0,5 0,5 1,9 1,5 0,4 47,3 9,1 17,9 20,4 — 108,2 108,2 157,9 Payments made 22,1 22,1 38,1 32,1 6,0 6,5 3,9 1,2 1,0 0,4 2,8 2,8 69,5 Bulgaria Kozloduy 1-4 Lithuania Ignalina 1-2 Ignalina safety analysis Russian Federation Sosnovy Bor 1-4 Kola 1-2 Novovoronesh 3-4 Gozatomnadzor (GAN) Ukraine Chernobyl 1-3 Source: EBRD.
Fian 9.2.1999 De Europæiske Fællesskabers Tidende C 35/31 Tabel 2.1 Tabel 2.2 Tabel 2.3 Tabel 2.4 Tabel 2.5 BILAG 2 Undersøgte aktioner og aflagte besøg — Kommissionens Phare-og Tacis-afgørelser vedrørende nuklear sikkerhed siden 1990 — Liste over undersøgte kontrakter — Undersøgte indkøbsaktioner omfattet af kontrakter med indkøbscentralerne — Gennemførelsen af Tacis-kontrakterne indgået med indkøbscentralerne — Besøgte organer og kernekraftværker DA 
9.2.1999 Official Journal of the European Communities C 35/31 Table 2.1 Table 2.2 Table 2.3 Table 2.4 Table 2.5 ANNEX 2 Operations audited and visits carried out — PHARE and TACIS decisions on nuclear safety taken by the Commission since 1990 — List of the contracts audited — Supplies operations audited in connection with contracts with supply agencies — Stage reached in implementing TACIS contracts with supply agencies — Nuclear authorities and power plants visited EN