natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.10. Beslutningerne af juni 1987 om nye monetære udligningsbeløb blev suppleret af beslutninger, som Rådet vedtog i juni 1988 som led i prisfastsættelsen for 1988/89, om at afvikle de resterende negative monetære udlignings¬ beløb for medlemsstater med EMS-valutaer med snæver udsvingsmargen (Belgien, Danmark, Frankrig, Irland og Luxembourg) i fire etaper i tiden indtil 1992, begyndende med en afvikling på ca. 
2.10. were supplemented by decisions taken in June 1988 by the Council as part of the 1988/89 price fixing to dismantle the remaining negative MCA's of the narrow-band EMS Member States (Belgium, Denmark, France, Ireland, Luxembourg) in four stages leading up to 1992, starting with a dismantling of about 25 % on 1 January 1989.
Man forpligtede sig også til at afvikle de monetære afvigelser for Italien og de øvrige fire medlemsstater med variable monetære udligningsbeløb (Grækenland, Spanien, Portu¬ gal og Det Forenede Kongerige), men der blev ikke fastlagt nogen enkeltheder. 
A commitment was also made to dismantle the monetary gaps for Italy and the remaining four Member States with variable MCA's (Greece, Spain, Portugal, United King¬ dom), but no details were fixed.
Formålet med disse to sæt af beslutninger er at nå frem til fuld afvikling af alle faktiske monetære afvigelser inden udgangen af 1992. 
The objective of these two sets of decisions is to achieve the full dismantling of all the real monetary gaps by 1992.
Dette kan nås, hvis beslutningerne gennemføres fuldt ud, hvis forpligtelsen med hensyn til landene med variable monetære udligningsbeløb og Italien efterkommes, og hvis der ikke er uro på valutamarkederne i årene indtil 1992. 
This could be achieved if the decisions are fully applied, the commitment in respect of the variable MCA countries and Italy is followed through, and there are no monetary disturbances in the years leading up to 1992.
Enhver valutakursjustering efter starten (i) Rådets forordning (EØF) nr. 1889/87 af 2. juli 1987, EFT nr. L 182 af 3. 
Any realignment after the beginning of the 1990/91 campaign (') CouncilRegulation(EEC)No1889/87of2July1987,OJNoL 182, 3. 7.
7. 
1987.
De erfaringer, der er indhøstet siden de monetære udligningsbeløb blev indført i 1969, viser, at det er yderst vanskeligt at afvikle de positive monetære afvigelser for de Central¬ kurs 1 ECU = 2,51457 DM = 6,49211 FF 1 ECU = 2,24184 DM = 6,87456 FF ECU central¬ kurs Situation 1 Udgangspunkt Situation 2 Kursjustering: opskrivning af DM nedskrivning af FF Indførelse af de grønne kurser Situation 3 Indførelse af switchover Justeringsfaktor: 1,033651 Grøn kurs 2,51457 DM Situation 4 Afvikling af Produktionsår 1984/85 Situation 5 Pr. 
Cen¬ tral rate 1 ECU = 2,51457 DM = 6,49211 FF 1 ECU = 2,24184 DM = 6,87456 FF 1,033651 Green rate 6,49211 FF Green rate 2,38516 DM Green rate 6,86866 FF MCA + 2,8 % MCA -3,5 % MCA -5,0% 1,137782 Green rate 7,45826 FF ECU = 2,05853 DM = 6,90403 FF O C e O Ό ECU M 3 Central rate η o Β Β c 3 Situation 1 Point of Departure Situation 2 Realignment: Réévaluation of DM Devaluation of FF Introduction of green rates Green rate 2,51457 DM MCA + 10,8 % Situation 3 Introduction of switchover Correcting factor: 1,033651 Green rate 2,51457 DM MCA + 7,8 % 1 ECU (g) = 2,31728 DM = 7,10190 FF Situation 4 Dismantlement Marketing year 1984/85 Situation 5 At 1.
MUB + 2,8 % MUB -3,5 % Figur 1 : Det agromonetære System 1,033651 Grøn kurs 2,38516 DM lECU(g) MUB + 1,9 % = 2,34113 DM 7,85183 FF η Ν) ΟΟ 
88 Correcting factor: 1,137282 oo Green rate 6,49211 FF MCA -5,9 % MCA -9,5% Figure 1 : The Agrimonetary System Green rate 2,38516 DM 1 ECU (g)· - MCA + 1,9 % 2,34113 DM 7,85183 FF ζ ο η Ν) ΟΟ
Nr. C 128/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 5. 
No C 128/8 Official Journal of the European Communities 24. 5.
89 af produktionsåret 1990/91 vil betyde, at der også vil være monetære afvigelser i 1993. 
89 year will mean that monetary gaps will be carried through into 1993.
3. 1. 
THE IMPACT OF GREEN RATES ON THE SYSTEM OF COMMON PRICES Variations in common price levels 3.1.
Når de grønne kurser afviger fra markedskurserne, varierer størrelsen af de fælles landbrugspriser i ecu omregnet til nationale valutaer fra medlemsstat til medlemsstat. 
When green rates diverge from market rates, the value of the common ECU farm prices when converted into national currencies varies from one Member State to another.
Det fælles prisniveau er derfor forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat og er således ikke længere egentligt fælles. 
The common price level, therefore, differs from one Member State to another, and is, therefore, no longer truly common.
Omfanget af forskellene i de fælles priser, der måles på de faktiske monetære afvigelser mellem de grønne kurser og de faktiske kurser, har varieret betydeligt i den periode, det agromonetære system har været anvendt, og fra medlemsstat til medlemsstat. 
The extent of the variation in common prices, .which is measured by the real monetary gap between the green and real rates, has varied considerably during the life of the agrimonetary system, and between Member States.
På visse tidspunkter har afvigelserne været små for de fleste medlemsstater, mens de for andre har været store. 
At certain times the gaps have been small for most Member States whereas at others the gaps have been wide.
Således var f.eks. i 1978 den samlede faktiske monetære afvigelse mellem de franske ' og de tyske grønne kurser på over 25 % i det meste af året : de institutionelle landbrugspriser udtrykt i nationale valutaer var således 25 % højere i Forbundsrepublikken Tyskland end i Frankrig. 
In 1978, for example, the combined real monetary gap between French and German green rates was over. 25% for much of the year: thus the level of institutional agricultural prices in national currency in the FR of Germany was 25 % higher than in France.
Da switchover-ordningen blev indført i 1984 var forskellen på ca. 17 %. 
At the time of the introduction of the switchover in 1984 the difference was about 17 %.
Efter de agromonetære beslutninger, der blev vedtaget som led i prisfastsættelsen for 1987/88 og 1988/89, er de monetære afvigelser blevet betydelig mindre i de fleste medlemsstater, og derigennem er prisforskellene medlemsstaterne imellem også blevet mindre. Som beskre¬ vet i pkt. 
Following the agrimonetary decisions which formed part of the 1987/88 and 1988/89 price fixing agreements, the monetary gaps have been considerably narrowed in most Member States, and with it the differences in price levels between the Member States have been reduced.
4.5 4.6 tenderer priserne i retning af niveauet i Forbundsrepublikken Tyskland. 
As is shown in paragraphs 4.5 4.6, the convergence is on the price level in the FR of Germany.
Udover forskellene i de fælles priser fra medlemsstat til medlemsstat har der siden 1984 været en stigning i antallet af forskellige grønne kurser for forskellige markedssektorer i medlemsstaterne. 
In addition to the variations in common prices between Member States, since 1984 there has been an increase in the number of different green rates for different market sectors within Member States.
Denne differentiering af de grønne kurser er imidlertid ikke den samme i de enkelte medlemsstater. I marts 1988 opererede man således i Forbundsrepublikken Tyskland med tre forskellige grønne kurser (mælk, korn og alle andre produkter). 
This differentiation of green rates, however, is not the same in each Member Stated Thus, in March 1988, for example, the FR of Germany had three different green rates in operation (milk, cereals, all other products).
Frankrig havde seks grønne kurser (mælk, svinekød, okse-og fårekød, andre animalske produkter, vin og andre vegetabilske produkter), Det Forenede Kongerige fem grønne kurser (svinekød, oksekød, fårekød, andre animal¬ ske produkter og alle vegetabilske produkter) og Italien tre forskellige kurser (svinekød, korn og olieholdige frø samt alle andre produkter). 
France had six green rates (milk,· pigmeat, beefmeat/sheepmeat, other animal pro¬ ducts, wine and other vegetable products), the United Kingdom five green rates (pigmeat, beefmeat, sheepmeat, other, animal products, all vegetable products), and Italy three different rates (pigmeat, cereals/oil seeds, all other products).
Forskellene på de fælles priser fra medlemsstat til medlemsstat og fra marked til marked i de enkelte medlemsstater har en række følger: (a) det spørgsmål rejses, i hvilken udstrækning medlems¬ staterne har mulighed for at udnytte systemet til at forfølge nationale prispolitiske målsætninger, som eventuelt ikke er forenelige med Fællesskabets målsæt¬ ninger for de fælles markedsordninger, (b) forskelle i prisniveauerne må formodes at påvirke ressourcefordelingen i landbruget, (c) der er direkte budgetmæssige konsekvenser. 
The variations in the common price level between Member States and between markets within Member States have a number of implications : (a) they raise the question of the extent to which Member States are able to use the system to pursue national pricing policy objectives which may not be consistent with Community objectives for the functioning of common market organizations ; (b) differing price levels would be expected to affect the allocation of resources in agriculture ; (c) there are direct budgetary consequences.
De direkte budgetmæssige konsekvenser behandles i enkeltheder i denne beretnings kapitel 6. 
The direct budgetary consequences are examined in detail in chapter 6 of this report.
De to andre følgevirkninger tages op i de nedenstående punkter. 
The other two implications are considered in the following paragraphs.
Som regel vedtages ændringerne i de grønne kurser én gang om året som led i prisfastsættelsen (l). 
Normally green rate changes are decided once a year as part of the price fixing decisions (J).
Dette betyder, at de enkelte medlems¬ stater ved forhandlinger har mulighed for at udøve betydelig indflydelse på niveauet for deres grønne kurser og således bevare en høj grad af national kontrol med det nationale prisniveau. 
This means that individual Member States, by negotiation, are able to exert con¬ siderable influence over the level of their green rates and thus to keep an important degree of national control over the internal level of their prices.
På visse tidspunkter har medlemsstaterne søgt at modstå det pres, der lægges på dem for at få dem til at afvikle monetære afvigelser. 
At certain times the interest of the Member States has been to resist pressure to dismantle monetary gaps.
Når der er tale om positive afvigelser, sker dette, fordi den pågældende medlemsstat har prioriteret at undgå et fald i producenternes indkomster (f.eks. Forbundsrepublikken Tyskland og Det Forenede Kongerige mellem 1980 og 1985) ; når det drejer sig om negative afvigelser, har grunden været, at den pågældende (1) Dette er et forsøg på at sikre, at de institutionelle priser udtrykt i national valuta holder sig i ro i bestemte perioder, f.eks. et produktionsår. 
In the case of positive gaps' this is because the national priority has been to avoid reductions in the incomes of its producers (e.g. FR of Germany, United Kingdom between 1980 and 1985), in the case of negative gaps it has been because the Member State's priority was to avoid increasing food prices (') This is to try to ensure that institutional prices in national currency remain stable during specified periods, e.g. a market campaign year.
Ændringer forekommer imidlertid på andre tidspunkter. 
However, changes at other times do occur.
Siden 1987/88 prisfastsættelsen, hvor der blev truffet beslutning om automatisk afvikling af de monetære udligningsbeløb efter en kursjustering og efter vedtagelsen af de særlige bestemmelser for monetære udligningsbeløb for svinekød (jf. pkt. 
Since the 1987/88 price decision concerning automatic dismantling of MCA's after a realignment, and the specific provisions for pigmeat MCA's (see paragraph 5.10), provision for changing green rates at times other than the annual price fixing has been institutionalised.
5. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 128/9 medlemsstat har prioriteret at undgå at hæve fødevarepris¬ erne (f.eks. Det Forenede Kongerige i 70'erne og i 1986-1987 og Frankrig i de første år af det agromonetære systems beståen). 
24. 5. 89 Official Journal of the European Communities No C 128/9 (e.g. United Kingdom in the 1970's and 1986 to 1987, France in the early years of the agrimonetary system).
I andre tilfælde har medlemsstater med negative monetære afvigelser søgt at opnå særbehandling for særlige producentgrupper gennem selektiv nedskrivning af de grønne kurser. 
In other cases, Member States with negative monetary gaps have sought special treatment for particular groups of producers by selective devaluation of the green rates.
Dette har især været tilfældet, når medlemsstater har søgt at afbøde vitkningerne af en restriktiv prispolitik i ecu ved at gennemføre prisstigninger i den nationale valuta gennem en justering af de grønne kurser. 
This has been particularly so when Member States have sought to alleviate the effects of a restrictive ECU prices policy, securing price increases in national currency by means of green currency adjustments.
F.eks. blev de monetære afvigelser i 1986 og i begyndelsen af 1987 nedbragt mere for animalske produk¬ ter end for kornprodukter, fordi landbrugernes nettofortje¬ neste blev anset for at være under større pres i sektoren for animalske produkter, mens der ikke var noget grundlag for tilsvarende prisstigninger for kornproducenterne. hvis det agromonetære system ikke havde tilvejebragt en sådan fleksibilitet, ville det have været nødvendigt at etablere den på anden vis, da belastningen af de fælles markedsordninger ellers ville have været for stor. 
For example, in 1986 and at the beginning of 1987 monetary gaps were reduced more for animal products than for cereals products because farmers' net returns were considered to be under greater pressure in the animal products sector, while similar price increases for cereals producers could not be justified. been provided by the agrimonetary system, it would have had to have been provided in some other way, as otherwise the strains on the common market organizations would have been too great.
Det kan også hævdes, at der ikke med fastsættelsen af differentierede grønne kurser marked for marked indføres nye principper i det agromonetære system, men at der snarere er tale om en finjustering afgrundprincippet om at tillade landbrugsomregningskurserne at afvige fra markedskurserne. 
3.1 1. It can also be argued that differentiating green rates by market does not introduce new principles in the agrimonetary system, but is rather a refinement of the basic principle of allowing the agricultural conversion rates to deviate from market rates.
På den anden side er det utilfredsstillende, at medlemsstaterne har mulighed for at udnytte systemet med de grønne kurser til at forfølge nationale prispolitiske målsætninger, der er i modstrid med Fællesskabets interesser, for så vidt angår de fælles priser. 
On the other hand, it is an unsatisfactory situation where Member States are able to use the green rate system to pursue national pricing policy objectives which conflict with the Community common price interest.
Det har igennem adskillige år været et hovedelement i Fællesska¬ bets landbrugspolitik at holde de institutionelle priser i ave med henblik på at søge at holde overskudsproduktionen og dermed budgetudgifterne nede. 
For several years a central element in Community agriculture policy has been to restrain institutional prices in order to try to contain surplus production, and thus budgetary cost.
Virkningerne af at fastfryse priserne i ecu undermineres, hvis medlemsstaterne kan opnå prisstigninger ved at nedskrive de grønne kurser. 
The effect of freezing prices in ECU is undermined if Member States can obtain price increases by means of green rate devaluations.
F.eks. opnåede Frankrig og Det Forenede Kongerige efter den begrænsede afvikling af de negative afvigelser for korn i 1986 og begyndelsen af 1987, der er omtalt i pkt. 3.7, en nedsættelse af deres monetære afvigelser på 5,5 procent¬ point i forbindelse med prisfastsættelsen for 1987/88 og på yderligere 1,5 point (Frankrig) og 3,2 point (Det Forenede Kongerige) i forbindelse med prisfastsættelsen for 1988/89 på et tidspunkt, hvor Fællesskabets kornpolitik helt og holdent var lagt an på at holde væksten i produktionen nede. 
For example, after the restricted dismantling of cereals negative gaps in 1986 and early 1987 referred to in paragraph 3.7 France and the United Kingdom obtained reductions in their monetary gaps of 5,5 percentage points in the 1987/88 prices package, and a further 1,5 points (France) and 3,2 points (United Kingdom) in the 1988/89 prices package, at. a time when the entire thrust of the Commission's policy on cereals was to restrain the growth in production.
Hvad angår forskellige grønne kurser for forskellige markeder, kan argumentet i pkt. 3.11 imødegås med henvisning til, at en differentiering af kurserne medfører, at det agromonetære system ikke længere er et neutralt instrument til markedsstyring, idet ikke alle markeder påvirkes ligeligt. 
Also, as far as different green rates for different markets are concerned, the argument in paragraph 3.11 can be countered by considering that differentiating the rates means that the agrimonetary system is no longer a neutral instrument of market management, with all markets affected equally.
Kommissionens oprindelige forslag, der gik ud på en begrænset afvikling alene af de græske monetære afvigel¬ ser, afvist af en række medlemsstater med negative afvigelser. 
Impact on resource allocation In the 1988/89 price fixing the Commission's initial 3.8. proposals for limited dismantling of Greek monetary gaps only were not accepted by a number of Member States with negative gaps.
Disse søgte og opnåede også en langt mere omfattende afvikling af deres egne afvigelser. 
They sought, and eventually obtained, a much greater degree of dismantlement of their own gaps.
En af de målsætninger, der blev anført, var, at der skulle arbejdes hen imod fuld afvikling inden udgangen af 1992, men det fremgik også klart af de pågældende medlemsstaters argumenter, at de ønskede højere priser i nationale valutaer for deres producenter på et tidspunkt, hvor de fælles priser i ecu var blevet fastfrosset for yderligere et år. 
One specified objective was to achieve progress towards the goal of full dismantlement by 1992, but it was also clearly stated in the arguments of the Member States concerned that they were seeking higher prices in national currencies for their producers at a time when common prices in ECU were being frozen for a further year.
3.9. Det fremgår af tabel 2 og figur 2, at det siden 1984 er lykkedes medlemsstaterne at opnå prisstigninger i nationa¬ le valutaer ved hjælp af ændringer i de grønne kurser, samtidig med at stigningerne i de fælles priser i ecu har været holdt nede. 
Table 2 and Figure 2 show that since 1984 Member 3.9. States have been able to obtain price increases in national currency by means of green rate changes while common price increases in ECU have been restrained.
For EUR 10 er de fælles priser i ecu faldet lidt efter stigningen i 1983/84, men efter ændringer af de grønne kurser, er de i nominel værdi hvert år fortsat steget betydeligt i national valuta. 
For EUR 10 common prices in ECU have fallen marginally after the increase in 1983/84, but, following green rate adjustments, they have continued to rise significantly in national currency in nominal terms in each year.
I en række medlemsstater har de nominelle prisstigninger i national valuta været betragtelige: hvis man ser bort fra særtilfældet Græken¬ land, der påvirkes af de prisændringer, der har fundet sted efter tiltrædelsen, har Frankrig, Irland og Italien i denne periode opnået nominelle prisstigninger i deres egne valutaer, som overstiger 4 % p.a. 
For some Member States the nominal price increases in national currency have been considerable : leaving to one side the special case of Greece, which is affected by the adjustments in price levels made following accession, France, Ireland, and Italy have obtained over the period nominal price increases in their own currencies in excess of 4 % per annum.
I betragtning af det begrænsede økonomiske og 3.10. monetære samarbejde, der har været mellem medlemssta¬ terne siden 1969, kan det på den ene side anføres, at den fleksibilitet i det fælles prissystem, som anvendelsen af de grønne kurser indebærer, har været af afgørende betydning for, at de fælles markedsordninger fortsat kunne fungere : 
On the one hand it can be argued that with the 3.14. with the isolation of agriculture from the rest of the economy implied by the green rate system and MCA's, normal operation of the price mechanism could be expected to produce various distortions in resource allocation, for example : 3.10. limited economic and monetary co-operation between the Member States that has existed since 1969 the flexibility in the common price system that results from the use of green rates has been essential to the continued functioning of the common market organizations : if this flexibility had not (a) in appreciating currency countries, green rates below the market rate keep farm prices above the real With different price levels in Member States, and
Nr. C 128/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 5. 
No C 128/10 Official Journal of the European Communities 24. 5.
89 ,, 0\ rs vo Ov K "1 I/o ro" ro o o o O o Ο O 00 ΟΟ ON Γ-Ι tv 00 -*» VO 00 ON > u , υ ** ~ .2 -α « S C D. ·" 00 oo ρ 3"§ ε^ c S bi-« O c .r o o ov 1-H e à II S2 .3 'fl 00 «Ο ΟΟ C · . «. 
Φ O ro" ro ro" vo" ί o O O o ο o O o ω U.S ω S χ U'S ζ-C Χ D-3 o^ o^ O o O o" o" Ö" o o" o o o o O o o o W ,5 ω vo 1 "3.
(A 3 -S Sais SJ2 c 3 -S y.s CJ2 C ·« ^J2 - *> 3-tí U .3. ε ι» tí 4J Ο .-1 νο VO rO ro u oo C. ε?5 ν. ΟΟ ON u 00 *-< 00 ro "λ Φ ro ro ro" ro oΟOO . t>0 0\ .δ¬ α υ on c "S a üIm^(Λ U C o -a ja-a si Β C vo .-H r O α ΟΟ on ^ν rn ΟΟ ON Γ-* o vo rsi <n ov «ι-τ "v *t--f ro ON ΟΟ *-* 00 ΟΟ ON *"* C 3-tí υ. 
O f* is rH VO rH O «0 lo νο" rs IS KO vo τΤ* IS rH o VO VO rs oo" rH *· o" rn »Η o °ν vo V0_ ro" <S ró" 00 "3. tv 00 °3. ro" IS ro" o <s IS TJ-" ro ro ca Q o Un Uh U n Ζ D ω rH rH O o rH ^* o rH -ί ί ο ο o O o o" o O IS IS c o IS τ IS IS ko" o" o rH IS Ζ" o χ °5.
I vo oo "1 ro IN ó" o Ό "í VO νο vo VO -f rsl rsi 00 «0, Ή σν" οκ ·* 1; rs oo .1 o vo" . t vo 00 o O vo ts^ rsf ^H "3. oo (S* r-. .-H o o ri ro o o O O Ov_ ro "2 "8 ~ ~ " 1 oOΟ O ^-t * ι il .2Z JO o -T3 Ç S? 
IS f ró" IN ο o o o o o Ο O o Ο O rs" ro ro "Γ ro" ró" ro -t o o OoOΟOo T. ro" ró" O O * tv^ oo rH f vo vo oo rs o O vo rH "3. OV VD o\" ó" ivf »-H rH o σν O. o^ ro ^ t1-ro rÓ" O O IS vo tv" IS" O O o vo <N "3.
1 tu <u rs. l-s K Ί o Ο Tf O "* * o O o o o o o o O rsl O Ι ΟΝ O rsl vo ο-Ov ^ ο O o o o o O o O ooooO o o o o O o o o o O " Ì H o -ají gSJ.3 « w « g **·-.2 C-S g^i c ·* *« _ Ö «-· D.-J5 C «Æ _ Ti 00 VO OV ov Ti r^ OO t rsi <N rsi O ro Ό "Ί o rsl ΓΟ rsi o o O o o o O O o Ο o ro" ~ " ~ " ~ ^ ^ o ·* oo f ro ro o O O ve ro -ί o vo 1^ o ο o O o o ο o> -a-» < ov κ ί ο VO o ~ " 00 O rs rsl ΟΟ Ή ,_, ro" rsl" ro f" ro" ro r^ «0 Ov ο_ o o o O Ο O κ rsl "Ί. o VO *t ov ^-1 rsl vo οκ oo rsl >ο" -J-O ο o ΓΤ_ "t. 
OV, q 1"" ko" 'ί-3"" ro" q-" 'ί-ο- o o Ο o OoΟο E o" o o o o o o o" o o" o o o o o o o o o o o o oooO o o o^ o -1¿ ^T" o l-J o Ö" o o" o o" *, o Π J> .3 η a υ "Β? o c oo w o S'a S .g c ι* η ·Ή OC O ..as ε §· Í"8SÍ 9 eK.oj. ^8-^J u gU-g o a.sgg υ u .«TJ .a o >·?. «-ao,-5 ecuω o oj; c Ë E --3 E E S.2 OOCu O. 1UR nini a e 'lea urx re ra e e