natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der blev dog konstateret svagheder, særlig på mindre rensningsanlæg: a) I et tilfælde var der ikke udført tilstrækkelig mange egenkontroller (der var udført fem egenkontroller i 2006 i stedet for de krævede 12). b) I tre tilfælde var de anvendte prøvetagningsmetoder ikke i overensstemmelse med direktivet (der var taget korttidsprøver og ikke tids-eller flowproportionale døgnprøver, som direktivet foreskriver). 
However, some weaknesses were identified especially at smaller plants: (a) in one case, the frequency of the self-checks was insufficient (five self-checks were carried out in 2006 instead of the 12 required); (b) in three cases the sampling method used was not in compliance with the directive (grab sampling was used while the directive provides for 24h-composite or flow-proportional sampling).
Under revisionen blev der konstateret eksempler på god praksis, som gik videre end kravene i direktivet: a) Operatører på rensningsanlæg med en kapacitet på mere end 50 000 p.e. udførte flere egenkontroller end de 24, direktivet foreskriver16. 
During the audit a number of good practices were observed which were additional to the requirements of the directive: (a) operators in treatment plants with a capacity above 50 000 p.e. were performing more self-checks than the 24 required by the directive16.
På de 14 anlæg af denne type, som Retten besøgte, blev der hvert år taget mellem 38 og 365 prøver. b) Tre af de fire besøgte medlemsstater har en ordning med udled-ningstilladelser, hvori der fastsættes krav til det udledte spildevand for hvert enkelt rensningsanlæg (selv om nogle af de anlæg, revisorerne besøgte i disse medlemsstater, fungerede uden tilladelse eller havde en tilladelse, som var udløbet). 
In the 14 such plants visited , the number of samples taken per year varied from 38 to 365; (b) three of the four Member States visited operate a system of discharge licences establishing the discharged water requirements for each treatment plant (although some of the treatment plants visited in those Member States were operating without licences or with out of date licences).
Den fjerde medlemsstat indførte en tilladelsesordning i 2008. 
The fourth Member State launched its licensing system in 2008.
ANVENDES DET SLAM, SOM RENSNINGSANLÆGGENE PRODUCERER, KORREKT? 
IS THE SLUDGE PRODUCED BY THE TREATMENT PLANTS BEING USED APPROPRIATELY?
BAGGRUND 29. 
BACKGROUND 29.
Spildevandsrensning resulterer i udledning af spildevand og produktion af kloakslam. 
The treatment of waste water results in the discharge of effluent and the production of sewage sludge.
EU tilskynder til, at dette anvendes som gødning17, eftersom renset kloakslam er en god kilde til fosfor, kvælstof og kalium. 
The EU encourages its use as a fertiliser17, as treated sewage sludge is a good source of phosphorus, nitrogen and potasium.
For landbrugeren giver denne anvendelse af slammet god økonomisk mening, da det er en udmærket måde at anvende disponible ressourcer på, samtidig med, at det er godt for jorden. 
Such use of the sludge makes economic sense for the farmer, being a good use of available resources whilst at the same time being beneficial for the soil.
Men kloakslam kan også indeholde skadelige forurenende stoffer, som skal holdes på et acceptabelt niveau, hvis slammet skal kunne anvendes eller bortskaffes sikkert. 
However, sewage sludge may also contain harmful contaminants which have to be kept to an acceptable level for the sludge to be used or disposed of safely.
16 Bilag I.D i direktiv 91/271/EØF. 
16 Annex I.D of the directive 91/271/EEC.
17 Direktiv 86/278/EØF og direktiv 91/271/EØF. 
17 Directive 86/278/EEC and Directive 91/271/EEC.
Retten undersøgte: a) om slammet var bortskaffet sikkert, hvor EU tilskynder til18, at det genanvendes i landbruget og til energiproduktion gennem for-brænding, mens det betragtes som acceptabelt, at det deponeres på kommunale lossepladser, selv om det erkendes, at dette er den mindst bæredygtige metode b) om indholdet af visse stoffer, der betragtes som farlige, i slammet og jorden lå inden for de sikre maksimumsgrænser, når slammet blev brugt i landbruget c) om overvågningen på rensningsanlæggene og i medlemsstaterne gav den fornødne sikkerhed for, at kloakslammet blev bortskaffet sikkert. 
The Court examined: (a) whether the sludge was disposed of safely, with the EU encourag-ing18 its safe reuse in agriculture and energy generation through incineration, with disposal in municipal landfills being acceptable although recognised as being the least sustainable method; (b) whether when used in agriculture, the sludge and the soil had safe levels of certain substances considered hazardous; (c) whether monitoring at operating plants and Member States provided adequate assurance that the sewage sludge was being disposed of safely.
TO TREDJEDEL AF DE REVIDEREDE RENSNINGSANLÆG BORTSKAFFEDE KLOAKSLAMMET I OVERENSSTEMMELSE MED DE PRAKSIS, DER ANBEFALES AF EU 31. 
TWO THIRDS OF THE TREATMENT PLANTS AUDITED DISPOSED OF THE SEWAGE SLUDGE IN ACCORDANCE WITH EU RECOMMENDED PRACTICES 31.
47 af de 73 rensningsanlæg i stikprøven, som fulgte de EU-anbefalede genanvendelsesmetoder, havde valgt at genanvende slammet i landbruget, og et anlæg havde valgt at anvende det til energiproduktion gennem forbrænding (jf. tabel 5). 
Of the 73 treatment plants in the audit sample, of those following EU recommended reuse methods, 47 chose agriculture and one plant selected the generation of energy through incineration (see Table 5).
18 Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald (EFT L 194 af 25.7.1975, s. 
18 Council Directive 75/442/EEC of 15 July 1975 on waste (OJ L 194, 25.7.1975, p.
22 TABEL 5 EU-anbefalede metoder Ikke genanvendelse I alt Tilførsel til jorden Forbrænding Kommu-nale lossepladser Behand-lingsanlæg på stedet Andet Spanien 16 0 2 0 1 19 Irland 17 0 1 0 0 18 Portugal 14 0 1 3 0 18 Grækenland 0 1 14 2 1 18 I alt 47 1 18 5 2 73 BORTSKAFFELSE AF KLOAKSLAMMET FRA RENSNINGSANLÆGGENE I STIKPRØVEN Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-2006 
22 TABLE 5 EU recommended reuse methods Non-reuse methods Total Land application Incineration Municipal landfills Treatment plant on-site Other Spain 16 0 2 0 1 19 Ireland 17 0 1 0 0 18 Portugal 14 0 1 3 0 18 Greece 0 1 14 2 1 18 Total 47 1 18 5 2 73 DISPOSAL OF THE SEWAGE SLUDGE PRODUCED BY THE TREATMENT PLANTS IN THE AUDIT SAMPLE Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods
De øvrige 25 rensningsanlæg genanvendte af forskellige årsager ikke slammet: a) Grækenland er for øjeblikket ved at udarbejde en landsdækkende plan for bortskaffelse af kloakslam, men da revisionen fandt sted, var der hverken en landsdækkende plan eller regionsplaner, og 14 af de 18 reviderede rensningsanlæg deponerede kloakslammet på kommunale lossepladser. b) Nogle af rensningsanlæggene i Grækenland og Portugal har ikke en holdbar strategi for bortskaffelse af slam, og det gælder i særlig grad de anlæg, der drives kommunalt. 
Non-reuse methods were practised at the other 25 treatment plants for various reasons: (a) although Greece is currently developing a national plan to deal with the issue of sewage sludge disposal, at the time of the audit neither national nor regional plans were in place and 14 of the 18 Greek treatment plants audited disposed of their sewage sludge in municipal landfills; (b) in Greece and Portugal, some treatment plants do not have a viable strategy for sludge disposal, particularly those municipally operated.
Det har medført, at de oplagrer slammet på stedet, og i et tilfælde blev det deponeret i en nedlagt mine. 
This has led to on-site storage and, in one case, dumping in an abandoned mine.
Et stort rensningsanlæg i Grækenland havde ikke en gyldig kontrakt om bortskaffelse af slammet, og som følge heraf blev 13 450 tons slam hvert år oplagret på stedet (billede 6). 
One large treatment plant in Greece did not have a valid contract for the sludge disposal and, as a result, 13 450 tonnes of sludge were each year stored on-site (Picture 6).
23 BILLEDE 5-6 EKSEMPLER PÅ BORTSKAFFELSE AF KLOAKSLAM Billede 5: EU-anbefalet praksis: genanvendelse Billede 6: Dårlig praksis: oplagring på stedet på landbrugsjord på det besøgte anlæg Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-2006 
23 PICTURES 56 EXAMPLES OF DISPOSAL OF SEWAGE SLUDGE Picture 5: EU-encouraged practice Picture 6: Poor practice: storage on-site of reuse on agricultural lands at treatment plant visited Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods
Rettens gennemgang af dataene om bortskaffelse af kloakslam i de fire medlemsstater, den besøgte, viste, at der som anbefalet af EU var sket en tydelig stigning i genanvendelsen af slam (tabel 6 og tekstboks 3). 
For the Member States visited, the Court’s review of data on the disposal of sewage sludge indicated that there had been a noticeable increase in reuse of sewage sludge as encouraged by the EU (Table 6 and Textbox 3).
24 TABEL 6 Medlemsstat Ved begyndelsen af programperioden 1994-1999 Ved slutningen af programperioden 2000-2006 Genanvendelsesmetode Irland 12 % / 15 % (1994) 76 % / 83 % (2005) Landbrug/alle landområder Spanien 46 % (1997) 66 % (2003) Landbrug Portugal 30 % (1995) 42 % (2005) Landbrug Grækenland 0 % (1997) 0 % (2005) / 50 % (i midten af 2007)2 Energi (forbrænding) TEKSTBOKS 3 UDVIKLINGEN I DEN PROCENTDEL AF KLOAKSLAM FRA RENSNINGSANLÆG, SOM GENANVENDES I OVERENSSTEMMELSE MED DE PRAKSIS, DER ANBEFALES AF EU1 1 Rapporterne om slam, som medlemsstaterne udarbejder i overensstemmelse med artikel 17 i slamdirektivet. 
24 TABLE 6 Member State Start of 1994–99 programme period End of 2000–06 programme period Reuse method Ireland 12 % / 15 % (1994) 76 % / 83 % (2005) Agriculture/all land Spain 46 % (1997) 66 % (2003) Agriculture Portugal 30 % (1995) 42 % (2005) Agriculture Greece 0 % (1997) 0 % (2005) / 50 % (mid–07)2 Energy (incineration) TEXTBOX 3 EVOLUTION OF PERCENTAGE OF REUSE OF TREATMENT PLANT SEWAGE SLUDGE IN ACCORDANCE WITH EU RECOMMENDED PRACTICES1 1 Reports on sewage sludge that Member States prepare according to Article 17 of the Sewage Sludge Directive.
Det græske miljøministerium. 
2 Estimate. Ministry of Environment.
EKSEMPEL PÅ, HVORDAN EN AF MEDLEMSSTATERNE TILSKYNDEDE TIL AT FØLGE EN PRAKSIS ANBEFALET AF EU Det resultat, der opnåedes i Irland, skyldtes til dels, at slamdirektivet blev implementeret via udarbejdelse og anvendelse af retningslinjer, som identificerede bedste praksis for behandling og bortskaffelse af kloakslam. 
EXAMPLE OF HOW ONE MEMBER STATE ENCOURAGED EU RECOMMENDED PRACTICE The performance achieved by Ireland was attributable in part to its implementation of the Sewage Sludge Directive through the development and application of guidelines identifying best practice for sewage sludge treatment and disposal.
En af retningslinjerne vedrørte specifikt lokale myndigheders udarbejdelse af effektive planer for slamforvaltning, og to retningslinjer vedrørte sikker spredning af slam på landbrugsjord og indeholdt krav om, at hver enkelt landmand skulle anvende en plan for forvaltning af næringsstoffer (»Nutrient Management Plan«). Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-2006 
One guideline focused on the preparation of effective sludge management plans for local authorities, whereas two others dealt with the safe disposal of sludge on agricultural lands, including a requirement for the use of a ‘Nutrient Management Plan’ for each farmer. Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods
TILFREDSSTILLENDE RESULTATER I FORHOLD TIL KRAVENE I SLAMDIREKTIVET 34. 
SATISFACTORY RESULTS AGAINST SEWAGE SLUDGE DIRECTIVE REQUIREMENTS 34.
For de rensningsanlægs vedkommende, som Retten besøgte i de tre medlemsstater, som tilførte slam til jorden, viste resultaterne af laboratorietestene, at metalkoncentrationerne i slam og jord lå under de maksimale grænseværdier i slamdirektivet. 
For the treatment plants audited on-site in the three Member States applying sludge to land, lab tests carried out on heavy metal concentrations in sewage sludge and soils, prior to the application of the sludge, gave results which were in compliance with the maximum limits required by the Sewage Sludge Directive.
Indholdet af andre kemiske forbindelser, f.eks. polychlorerede biphenyler (PCB), blev også kontrolleret, selv om det ikke er et krav ifølge direktivet (jf. tekstboks 4). 
Checks were carried out for other compounds, such as polychlorinated biphenyls (PCBs), although not required by the directive (see Textbox 4).
SKAL DIREKTIVET REVIDERES? 
REVISION OF THE DIRECTIVE?
Retten konstaterede, at kravene i slamdirektivet blev overholdt tilfredsstillende, men eftersom det nuværende direktiv blev vedtaget i 1986, tager det ikke hensyn til den seneste udvikling, der er sket med hensyn til teknikker og metoder til behandling og bortskaffelse af slam. 
Although the Court found that the requirements of the Sewage Sludge Directive were being satisfactorily adhered to, as the current directive was adopted in 1986, it does not take into account subsequent developments in techniques and methods of sludge treatment and disposal.
Direktivet har f.eks. intet krav om, at slammet skal testes for organiske forurenende stoffer, som f.eks. PCB, eller patogener som f.eks. E. coli, selv om nogle af EU’s medlemsstater i de nationale bestemmelser fastsætter maksimale koncentrationer af organiske forurenende stoffer, og nogle lande uden for EU har fastlagt normer, som skal mindske de skadelige virkninger af patogener i slam. 
For example the directive does not require testing for organic contaminants such as PCBs, or pathogens such as E. coli, whereas some EU Member States set maximum concentration levels for organic contaminants in their national regulations and certain non-EU countries have set standards aimed at reducing the harmful effects of pathogens in sludge.
Hertil kommer, at direktivet ikke nævner andre populære anvendelsesområder for slammet, f.eks. i skovbruget. 
In addition, there is no mention in the directive of other popular land applications such as forestry.
25 TEKSTBOKS 4 EKSEMPLER PÅ KONTROL AF KLOAKSLAMMETS INDHOLD AF ANDRE KEMISKE FORBINDELSER I Irland testede tre af de otte besøgte rensningsanlæg regelmæssigt slammet for fluorider, arsen, selen og mag-nesium. 
25 TEXTBOX 4 EXAMPLES OF CHECKS FOR OTHER COMPOUNDS IN SEWAGE SLUDGE In Ireland, three of eight treatment plants visited periodically tested for fluoride, arsenic, selenium and magnesium.
Nogle anlæg testede også indholdet af polycycliske aromatiske kulbrinter (PAH) og polychlorerede biphenyler (PCB). 
Some plants also tested polycyclic aromatic hydrocarbons (PAHs) and polychlorinated biphenyls (PCBs).
I Portugal har slam fra rensningsanlæg, som modtager industrispildevand, siden 2006 skullet kontrolleres for organiske stoffer og dioxiner. 
In Portugal, since 2006, sludge produced by treatment plants receiving industrial waters has to be checked for organic compounds and dioxins.
Fire af de seks besøgte rensningsanlæg udførte denne kontrol. Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-2006 
This had been carried out at four of the six treatment plants visited. Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods
Hvis det vurderes, at det er nødvendigt, at direktivet revideres, vil de nye grænseværdier for de forskellige stoffer formentlig blive strengere end i det nuværende direktiv. 
If a revision is deemed necessary, it is likely that new limits for various substances would be more stringent than those found in the current directive.
Men i andre tilfælde vil der i lyset af den forskning, der er udført siden vedtagelsen af direktivet i 1986, måske være mulighed for at slække på visse grænser, som tidligere blev betragtet som fornuftige. 
However, in other instances, there may be an opportunity, in the light of research carried out since the adoption of the 1986 directive, to relax certain limits which were thought prudent in the past.
Der vil måske også være behov for at sikre, at slammet testes for forurenende stoffer, som ikke er nævnt i det nuværende direktiv. 
There may also be a need to instigate tests for contaminants not mentioned in the current directive.
OVERVÅGNING AF BORTSKAFFELSEN AF SLAM: MULIGHEDER FOR FORBEDRING PÅ RENSNINGSANLÆGGENE OG I MEDLEMSSTATERNES OVERVÅGNINGSORGANER 37. 
SLUDGE DISPOSAL MONITORING: SOME OPPORTUNITIES FOR IMPROVEMENT AT OPERATING PLANTS AND MONITORING BODIES OF THE MEMBER STATES 37.
Rettens undersøgelse af anlæggenes kontrol af slamkvaliteten viste, at prøvetagningens hyppighed og valget af metode til udtagning af kloakslam med henblik på kontrol generelt var i overensstemmelse med slamdirektivet, selv om der konstateredes svagheder med hensyn til antallet af udførte kontroller. 
The Court’s review of sludge quality testing and recording for the operating plants in the sample indicated that the frequency of sampling and the choice of sampling method for the sewage sludge testing were generally in accordance with the Sewage Sludge Directive, even if some weaknesses were identified concerning the number of tests carried out.
I medlemsstaterne bemærkede Retten følgende: a) I mange tilfælde var den myndighed, som på de forskellige niveauer var ansvarlig for at overvåge kloakslammet, ikke i stand til at angive, hvor meget slam der blev produceret, hvad det indeholdt, og hvordan det blev bortskaffet. b) Undertiden var flere enheder ansvarlige for at overvåge udledningen af slam til landbrugsjord og til ikke-landbrugsjord særskilt, og der manglede derfor overblik over situationen for det enkelte rensningsanlæg som helhed. 
In Member States, the Court noted that: (a) at the various levels, the authority responsible for monitoring sewage sludge were often not able to indicate the quantity of sludge produced, its content or how it was disposed of; (b) as different units were sometimes responsible for monitoring agricultural and non-agricultural sludge disposal separately, there was a lack of overview with regard to the situation of each treatment plant as a whole.
OPFYLDER KOMMISSIONEN SIN ROLLE? 
IS THE COMMISSION FULFILLING ITS ROLE?
BAGGRUND 39. 
BACKGROUND 39.
To generaldirektorater i Europa-Kommissionen er involveret i godkendelse og opfølgning af projekter for spildevandsrensning, som medfinansieres af EU: GD REGIO og GD ENV. 
The approval and follow-up of waste water treatment projects co-financed by the EU involves two Directorates-General of the European Commission: DG REGIO and DG ENV.
For så vidt angår samhørighedsprojekter og store EFRU-projekter deltager Kommissionen i godkendelsen af støtteansøgninger og beslutningsprocessen for de enkelte projekter, hvorimod den kun intervenerer i forbindelse med det operationelle program, når der er tale om mindre EFRU-projekter (punkt 8-13). 26 Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-2006 
For the Cohesion Fund and ERDF major projects, the Commission’s role in the appraisal of grant applications and the decision process relates to individual projects, whereas for smaller ERDF projects, its intervention is at the level of the operational programme (paragraphs 8 to 13). 26 Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods
Med hensyn til samhørighedsfondsprojekter og store EFRU-projekter undersøgte Retten, om Kommissionen: a) konsekvent kontrollerede miljøoplysningerne i støtteansøgningerne b) gennemgik de resultater, som de godkendte projekter havde opnået, før den udbetalte reststøttebeløbet c) sikrede sig, at medlemsstaterne fulgte EU-principperne om, at forureningen skal reduceres ved kilden og om, at forureneren betaler. 
For Cohesion Fund and ERDF major projects, the Court examined whether the Commission: (a) checked in a consistent manner the environmental information contained in the grant applications; (b) reviewed the outcomes achieved by approved projects before paying the balance of the grant; (c) ensured that Member States applied the EU environmental principles that pollution should be reduced at source and the polluter should pay.
Hvis Kommissionen skal kunne sikre, at alle støtteansøgninger behandles lige, og at alle aspekter af ansøgningerne dækkes, er det helt afgørende, at der er en passende ramme, som også omfatter interne retningslinjer og tjeklister, og at denne ramme anvendes systematisk. 
NEED FOR CONSISTENCY IN PROJECT EXAMINATION 41. For the Commission to ensure that all grant applicants are treated equally and that all aspects of the applications are covered, an appropriate and systematically applied framework including internal guidelines and checklists is essential.
Under revisionen bemærkede Retten, at der ikke fandtes sådanne retningslinjer og tjeklister. 
During the course of its audit, the Court noted an absence of such guidelines and checklists.
Kommissionens vejledning til Samhørighedsfonden 2000-2006 anfører en række centrale dokumenter og oplysninger, som skal vedlægges støtteansøgningerne. 
The Commission’s Cohesion Fund 2000–06 Guide stipulated certain key documents and information which had to be included with grant applications.
De ansøgninger, som Retten gennemgik, indeholdt ikke altid disse oplysninger, og det problem kunne undgås, hvis der blev anvendt tjeklister. 
Such information was not always included with the applications reviewed by the Court and the use of checklists could have prevented this.
Under sin gennemgang af de 22 rensningsanlæg, den besøgte på stedet, og som var medfinansieret af Samhørighedsfonden, bemærkede Retten følgende: a) Næsten alle ansøgningerne og Kommissionens beslutninger har fastsat mål for kvaliteten af det udledte vand og for, hvor meget spildevand der skal renses, men de indeholder ikke mange oplysninger om, hvordan kloakslammet bortskaffes (kun angivet i otte ansøgninger om bistand og seks beslutninger om tildeling af tilskud), eller om kloakslammets kvalitet (kun angivet i to ansøgninger om bistand og i en beslutning om tildeling af tilskud). b) I næsten alle støtteansøgningerne og de tilsvarende kommissionsbeslutninger manglede der kvantificerede resultatindikatorer for recipientvandets kvalitet (og resultaterne af en efterfølgende evaluering, som Kommissionen fik udført, bekræftede dette). 27 Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-2006 
In its review of the 22 treatment plants visited on the spot and co-financed by the Cohesion Fund the Court noted: (a) while almost all applications and Commission decisions include targets for the quality of discharged water and the volume of waste water to be treated, they contain little information about the nature of sewage sludge disposal (only indicated in eight applications for assistance and six granting decisions) or about the quality of sewage sludge (referred to in only two applications for assistance and one granting decision); (b) an absence of quantified receiving water quality performance indicators in almost all applications for assistance and corresponding Commission decisions (and this was confirmed by the findings of an ex post evaluation carried out for the Commission). 27 Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods