natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Begrebet svarer i det væsentlige til summen af budgetudgifterne bortset fra udgifterne til fordel for tredjelande og visse mindre budgetposter. 
Essentially, it corresponds to all budgetary expenditure except that in favour of non-Member States and certain minor budget headings.
Mulighed for at udvide ordningen til at omfatte andre lande 3.27. 
A possible extension to other countries 3.27.
Med forbehold af en eventuel vurdering af medlemsstaternes relative velstand på grundlag af de nuværende kriterier for indtægtskorrektion er der seks andre medlemsstater, der opfylder betingelserne for korrektion. 
Without prejudice to any comments that could be made as regards the relative prosperity of the Member States, the criteria currently applied for revenue correction would enable six other Member States to qualify.
På grundlag af de seneste disponible endelige tal (regnskabsåret 1996) ville dette f. eks. betyde, at den samlede korrektion ville stige fra 2,9 mia. ECU (e ́n medlemsstat) til 12,4mia. ECU (syv medlemsstater), dvs. 
This would have resulted, on the basis of the latest definitive figures available (for the financial year 1996), in an increase of between 2 900 Mio ECU (one Member State) and 12 400 Mio ECU (seven Member States) in the total amount spent on the correction (i. e.
22% af moms-og BNI-indtægterne for 1996. 
22 % of the VAT and GNP resources for the financial year in question).
Da de medlemsstater, der har fordel af en korrektion, endvidere ikke deltager i finansieringen heraf, vil korrektionen i praksis i vid udstrækning blive finansieret af medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger ligger under EF-gennemsnittet, selv om dette netop er grunden til, at disse lande er berettigede til strukturfondstøtten til fordel for de mindre velstående lande. 
Moreover, given that the beneficiary States do not contribute towards financing it, this correction would actually largely be financed by Member States whose per capita GNP is lower than the Community average, which is the reason why these Member States are eligible for the Structural Funds in favour of the less prosperous countries.
Begrebet budgetuligevægt er ikke defineret tilstrækkeligt præcist 3.29. 
An inadequate definition of the notion of a budgetary imbalance 3.29.
Kommissionen har selv med rette anført (33), at budgetsaldiene fører til en fejlfortolkning eller unøjagtig vurdering af de fordele, som EU’s udgiftspolitik giver. 
As the Commission has rightly stated(33), budgetary balances provide misleading interpretations or inaccurate assessments of the advantages to be gained from the European Union’s expenditure policies.
De registrerede budgetstrømme viser nemlig ikke den afsmittende virkning af disse EF-politikker. 
The fact is that budgetary flows shown in the accounts cannot be used to identify the multiplier effect of these Community policies.
På grund af økono-miernes integration i det indre marked bliver det stadig vanskeligere at se sammenhængen mellem formålet med Fællesskabets udbetalinger og de fordele, som medlemsstaterne har af udbetalingerne. 
Because of the integration of the Member State economies within the single market, establishing a strict link between the destination of Community payments and the benefits accruing to the Member States is becoming increasingly open to question.
Genoprettelse af ligevægten gennem udgifterne 3.30. 
The possibility of using expenditure to restore the balance 3.30.
Med den nuværende metode til beregning af korrektionen af budgetuligevægtene tages der ikke hensyn til sådanne betragtninger. 
The present method for calculating the correction of a budgetary imbalance neglects these considerations.
Nedslaget på to tredjedele af den negative saldo uanset dennes størrelse virker som et vilkårligt loft. 
The establishment of a ceiling for the rebate at two thirds of the negative balance, whatever its size, is arbitrary.
Endvidere kunne formålet med at anvende denne beregningsmåde, nemlig en reduktion af en budget-uligevægt, være opnået gennem budgettets udgiftsside, f. eks. ved at udbetale et fast beløb eller ændre medlemsstaternes andel i EF-finansieringerne som anbefalet af Det Europæiske Råd i Fontainebleau. 
Moreover, the objective of reducing a budgetary imbalance by calculations of this sort could have been achieved by the ‘expenditure’ side of the budget — for example by means of a flat-rate sum or by readjusting the balance among the measures financed by the Community, as the Fontainebleau European Council recommended.
De direkte eller indirekte virkninger af de valg, budgetmyndigheden træffer med vedtagelsen af budgettet, (33)Kommissionens undersøgelse »Contributions budge ́taires, de ́penses de l’Union europe ́enne, soldes budge ́taires et prospe ́rite ́ relative des États membres«, 9. oktober 1997, s. 7–8. 
The choices made by the budgetary authority when it adopts the budget have different direct or (33) Commission study: ‘Budgetary contributions, the expenditure of the Union, budget balances and the relative prosperity of the Member States’, 9 October 1997, pp. 7-8.
31.7.98 De Europæiske Fællesskabers Tidende C 241/65 DA varierer i medlemsstaterne afhængigt af, hvilke erhvervssektorer der er berørt. 
31.7.98 Official Journal of the European Communities C 241/65 EN indirect effects in the Member States according to the individual economic sectors concerned.
Retten har i denne forbindelse foretaget en simulering på grundlag af de generelle principper og begreber, der for tiden anvendes ved projekt-evalueringer og cost/benefit-analyser(34). 
In this connection, the Court carried out a simulation on the basis of the general principles and notions currently used for project assessment and cost-benefit analyses (34).
Man har anvendt de statistiske data fra input-output-tabellerne samt handelsstrømmene mellem medlemsstaterne for at finde frem til virkningerne på produktionen i de pågældende landes erhvervssektorer (35). 
The statistical data from the input-output tables and the trade flows between the Member States were used to identify the effects on the output of the economic sectors of the countries concerned (35).
Ved hjælp af disse data er det muligt at kvantificere forbindelserne mellem de forskellige produktionssektorer og navnlig forbindelserne mellem et lands produktionsstruktur og produktionsstrukturen i de øvrige lande (EF-lande og tredjelande). 
These data made it possible to quantify the links between the various productive sectors and, in particular, the relations between the productive structures of one country and those of others (Community or otherwise).
Formålet med denne simulering var at vurdere de produktionsstrømme, der genereres i og mellem medlemsstaterne ved en given hypotetisk udgift, der tildeles medlemsstaterne i landbrugssektoren (50 % af den hypotetiske udgift), infrastruktursektoren (40 % af udgiften) og servicesektoren (10 % af udgiften). 
The aim of this exercise was to assess the economic output flows generated both within and among the Member States by a given hypothetical piece of expenditure in their favour in the sectors of agriculture (50% of the hypothetical expenditure), infrastructure (40% of the expenditure) and services (10% of the expenditure).
Det viser sig, at det produktionsoverskud, der skabes af udgiften tildelt et bestemt land, ikke er begrænset til dette ene land, men kan smitte af på andre lande som et resultat af import og eksport af varer og tjenesteydelser, herunder til og fra tredjelande. 
The result was that the additional output generated by expenditure granted to a given country was not limited to the country in question, but could extend to other countries (including non-Member States) as a result of imports/exports of goods and services.
Der kan også registreres virkninger i erhvervssektorer, som ikke direkte modtager EF-betalin-ger. 
Effects could also be identified in economic sectors which were not direct beneficiaries of Community payments.
Udgiftens afsmittende virkning på produktionen er alt i alt cirka dobbelt så stor som selve udgiften. 
The multiplier effect in terms of output generated by the expenditure was, overall, about twice as high as the expenditure itself.
Men denne sneboldeffekt kan, sandsynligvis på grund af forskellene i EU-landenes produktionsstruktur, variere meget fra medlemsstat til medlemsstat. 
However, probably because of differences in the productive structures of the various countries of the Union, this effect may vary considerably from one Member State to another.
I forhold til udgiften ligger sneboldeffekten på mellem +48% og +111%. 
In relation to expenditure, the multiplier effect is between + 48 % and + 111 %.
Dette forhold synes at bekræfte, at de sektorer, hvor der afholdes fællesskabsudgifter, er bestemmende for, hvilke fordele en medlemsstat i denne forbindelse kan drage af sit medlemskab af Unionen. 
This does seem to confirm that, in this context, the sectors where the Community intervenes do indeed determine the benefits that a country obtains from its membership of the Union.
Det er således virkningerne af de budgetpolitiske valg og ikke kun pengestrømmene, der er de mest hensigtsmæssige indikatorer for eventuelle uligevægte. 
It therefore follows that it is the effects of budgetary policy choices, rather than mere financial flows, that provide the most appropriate information as to any imbalances.
(34)Se f.eks.: UNIDO — Guidelines for project evaluation — Wien, 1972; W. Leontieff — Input-Output economics — Oxford University Press, 1966, N.Y.; H.B. Chenery — In-terindustry economics — J. Willey & Sons, 1959, N.Y.; Chervel-Le Gall — Manuel d’e ́valuation e ́conomique des projets, la me ́thode des effets — Ministe`re de la Coope ́ration, Paris, 1976. 
(34)See, for example: UNIDO — Guidelines for project evaluation — Vienna, 1972; W. Leontief — Input-Output economics — Oxford University Press, 1996, NY; H.B. Chenery — Interindustry economics — J. Willey & sons, 1959, NY; Chervel-Le Gall — Manuel d’e ́valuation e ́conomique des projets, la me ́thode des effets — Ministe`re de la Coope ́ration, Paris, 1976; Costa — Interdipendenze industriali e programmazione regionale — Franco Angeli, Milano 1978.
(35) Dataene vedrører 1991, det seneste år, for hvilket der foreligger oplysninger. 
(35) These data refer to 1991, the last year available.
Statistikkernes vægt i beregningen af moms-og BNI-indtægter 3.34. 
The importance of statistics in the calculation of the VAT and GNP resources 3.34.
Makroøkonomiske data fra nationalregnskabssta-tistikkerne, som BNI-indtægten beregnes på grundlag af, spiller også en væsentlig rolle ved beregningen af momsindtægten. 
Macro-economic data, deriving from national accounts statistics, on which the GNP resource is based, also play a major role in the determination of the VAT resource.
Hvad angår momsindtægterne, er det en forudsætning, at der foreligger statistiske data til brug ved beregningen af den vejede gennemsnitssats for at bestemme vægten af de forskellige momssatser, der anvendes på de forskellige momspligtige transaktioner. 
For the VAT resource, calculating the Weighted Average Rate (WAR) requires statistical data so that the weighting of the VAT rates applied to the various taxable transactions can be established.
Disse data, som svarer til nettoværdien af transaktionerne, fordeles efter momssatser på grundlag af statistiske data fra nationalregnskaberne (ENS) eller andre kilder. 
These data, which correspond to the net values of the transactions that have been carried out, are broken down by VAT rate on the basis of statistical data from the national accounts (ESA) or other sources.
Kompileringen af de nødvendige data kræver dog en indsats på praktisk plan for at afstemme statistikkerne med de momspligtige transaktioner. 
Nevertheless, compiling the necessary data requires practical efforts so as to reconcile the statistics on taxable transactions.
Ved beregningen af momsgrundlaget er det af harmoniseringshensyn nødvendigt at foretage korrektioner eller kompensationer. 
For harmonisation purposes, corrections or compensations need to be made when calculating the VAT assessment base.
Der foreligger ikke altid egnede fiskale data, der kan anvendes som grundlag for sådanne justeringer, som i 1995 svarede til mellem 0,09 % og − 5,66 % af medlemsstaternes beregningsgrundlag (36). 
It is not always possible to determine these adjustments, which in 1995 represented percentages varying, according to the State, between 0,09% and -5,66% of their base, on the basis of adequate tax data (36).
I så fald anvendes data fra nationalregnskaberne eller andre egnede kilder. 
Where these are lacking, national accounts data or suitable other sources are used.
BNI er ifølge sin natur et statistisk aggregat, der benyttes i nationalregnskaberne til måling af resultaterne af en økonomis samlede aktiviteter i et givet tidsrum. 
By its very nature, the GNP is a statistical aggregate drawn up in the context of the national accounts to measure the result of the overall activity of an economy over a given period.
BNI dækker alle parternes økonomiske transaktioner, både de kommercielle og de ikke-kommercielle. 
It covers all the economic transactions of all the parties concerned, whether commercial or non commercial.
BNI kan opstilles ud fra tre synsvinkler (37), nemlig »produktion«, »udgifter« og »indkomster«, og kan således anvendes til detaljerede makroøkonomiske analyser navnlig med henblik på sammenligninger i tid og rum. 
It enables presentation from three viewpoints (37) — ‘production’, ‘expenditure’ and ‘revenue’ — thus allowing a detailed macro-economic analysis, in particular for purposes of temporal and geographical comparisons.
BNI-aggregatet er udarbejdet af medlemsstaternes statistiske tjenester på grundlag af nationale systemer, principper og metoder. 
This aggregate is drawn up by the statistical services of the Member States in accordance with national systems, principles and methods.
Indførelsen af det europæiske nationalregnskabssystem (ENS) har givet medlemsstaterne en ensartet definitionsramme. 
The creation of the European System of Integrated Economic Accounts (ESA) introduced a uniform framework of definitions for the Member States.
I direktiv 89/130/EØF, Euratom er fastlagt, hvorledes harmoniseringen skal foretages i begrebsmæssig, teknisk og organisatorisk henseende. 
Directive No 89/130/EEC, Euratom established procedures for harmonisation from the conceptual, technical and organisational points of view.
(36) Jf. revisionserklæringen (DAS’en) for 1995, tabel 3.2, EFT C 395 af 31.12.1997. 
(36)See the Court’s Statement of Assurance concerning the financial year 1995, Table 3.2 (OJ C 395, 31.12.1996, p.
(37)Nærmere oplysninger om BNI’s opstilling ud fra de tre synsvinkler og de elementer, der indgår heri, findes i direktiv 89/130/EØF, Euratom. 
(37) For the details in the presentation of the GNP according to the three viewpoints and their respective components, see Directive 89/130/EEC, Euratom.
C 241/66 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.7.98 DA 3.39. 
C 241/66 Official Journal of the European Communities 31.7.98 EN 3.39.
Kommissionen skal sørge for, at nationalregn-skabsreglerne anvendes konsekvent og ensartet, da statistiske data af høj kvalitet er en nødvendighed ikke blot for BNI-indtægterne, men også for gennemførelsen af det indre marked og koordineringen af medlemsstaternes økonomiske politik samt for formuleringen, anvendelsen, opfølgningen og evalueringen af de i traktaten fastsatte politikker. 
It is the Commission’s responsibility to ensure the consistent and uniform application of the rules for national accounts, because high quality statistical data are needed not only for the GNP resource but also for the completion of the internal market and for the coordination of national economic policies and the formulation, application, monitoring and evaluation of the policies provided for in the Treaty.
Datakvalitet bør kunne måles 3.40. 
The need for a measure of data quality 3.40.
Medlemsstaterne udarbejder statistikkerne efter deres egne systemer. 
Statistical data are drawn up by the Member States, under their own statistical systems.
Dette giver næsten uundgåeligt uensartede resultater. Skal disse data imidlertid være så pålidelige og have en sådan legitimitet, at de kan anvendes, bliver man nødt til at harmonisere statistikkerne, og det skal være muligt at måle deres kvalitet. 
This, practically inevitably, leads to a certain degree of heterogeneity. However, these statistics must be harmonised and their quality measured if they are to enjoy the degree of confidence and legitimacy that is required for them to be used.
Kvalitetsbegrebet i denne forbindelse har to aspekter, nemlig dels sammenligneligheden af medlemsstaternes statistikker, dels pålideligheden af de nationale systemer. 
There are two aspects to the notion of quality as applied to statistical data: the comparability of statistical data between Member States and the specific reliability of each national system.
Sammenlignelighedsaspektet vedrører ækvivalensen mellem de forskellige nationale systemers regler, metoder og kilder. 
The comparability aspect regards the level of equivalence of the specific standards, methods and sources of each national system.
Det enkelte systems pålidelighed defineres som den nøjagtighed, med hvilken statistikkerne udarbejdes på grundlag af de regler, der finder anvendelse (38). 
The reliability of each system is defined as the precision with which statistical data are drawn up in accordance with the applicable standards (38).
I direktiv 89/130/EØF, Euratom gøres der rede for BNI’s forskellige kvalitetsaspekter, og betydningen af en øget sammenlignelighed og pålidelighed understreges. 
For the GNP, Directive No 89/130/EEC, Euratom details the various dimensions of the quality of the GNP and stresses the importance of increasing its comparability and reliability.
Retten skal i denne forbindelse erindre om, at den tidligere har henstillet(39), at Kommissionen indfører metoder til måling af BNI’s kvalitet samtidig med at det sikres, at de statistiske systemer harmoniseres og forbedres. 
In this context, the Court would remind the reader of its previous comments (39) recommending that, alongside its efforts to ensure the harmonisation and improvement of statistical systems, the Commission should develop instruments for measuring the quality of the GNP.
Sigtet må være at finde frem til en indikator for en medlemsstats statistikkers iboende pålidelighed og kvalitet i forhold til de øvrige medlemsstaters statistikker. 
The aim of this would be to accompany the statistical data of a given Member State with an indication of their intrinsic reliability and their quality in relation to those of other Member States.
Kommissionen har taget initiativ til at få gennemført to pilotundersøgelser af, om det kan lade sig gøre at udvikle et mål for BNI’s pålidelighed. 
The Commission has taken the initiative of launching two pilot studies to examine the feasibility of developing a measure of the reliability of the GNP.
(38) Pålidelighedsbegrebet er i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (EFT L 52 af 22.2.1997, s. 
(38)The notion of reliability is defined in this way in Council Regulation (EC) No 322/97 of 17 February 1997 concerning Community statistics (OJ L 52, 22.2.1997, p.
1) defineret således: »Pålidelighed: EF-statistikker udarbejdes på en sådan måde, at de så præcist som muligt afspejler de forhold, de skal belyse« (artikel 10). 
1): ‘Reliability is the fact that Community statistics should reflect, as closely as possible, the reality that they are meant to represent’ (Article 10).
(39) Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 1995, punkt 1.104–1.128, EFT C 340 af 12.11.1996. 
(39) Annual Report of the Court of Auditors concerning the financial year 1995, paragraphs 1.104-1.128 (OJ C 340, 12.11.1996).
Et komplekst og mindre effektivt forvaltningssystem 3.43. 
A complex and inefficient management system 3.43.
Ordningen for moms-og BNI-indtægter er, selv om der er tale om medlemsstaternes finansielle bidrag, ikke særlig enkel. 
Although it is a system of financial contributions by the Member States, the VAT and GNP resources system is not a simplified system.
I den indgår paradoksalt nok alle elementerne i et klassisk budgetsystem baseret på fiskale indtægter. 
Paradoxically, it contains all the constituent components of a traditional budgetary system based on tax revenue.
I denne forbindelse giver procedurerne for estimeringen af beregningsgrundlaget og berigtigelsen heraf anledning til visse bemærkninger. 
In this connection, there are a number of comments to be made on the procedures for the estimation and rectification of the assessment base.
Estimering af beregningsgrundlagene 3.44. 
Estimating the assessment bases 3.44.
Kommissionen udarbejder som et led i budgetproceduren overslag over beregningsgrundlagene for moms-og BNI-indtægterne. 
During the implementation of the budgetary procedure, the Commission establishes estimates of the VAT and GNP bases.
Overslagene afviger undertiden i væsentlig grad fra de faktiske beregningsgrundlag, og det hænger ikke sammen med udsving i nationale valutakurser i forhold til ecu. 
Independently of exchange variations between national currencies and the ECU, differences, sometimes significant differences, have been noted compared with the actual bases.
I perioden 1989–1995 lå de maksimale afvigelser mellem overslag og faktiske tal for momsindtægterne for samtlige medlemsstater på mellem − 5 og + 9 %. 
During the 1989-1995 period, for the VAT resource, the maximum divergences between estimated and actual bases were between -5% and +9% for the Member States as a whole.
For BNI-indtægterne lå denne forskel på mellem − 6 og + 3 %. 
For the GNP resource, this same divergence was between - 6 % and + 3 %.
Overslagenes kvalitet har stor betydning, da de indtægter, der generelt er til rådighed i et givet regnskabsår n, og som beregnes i begyndelsen af år n-1 på grundlag af et overslag over Fællesskabets BNI, ikke korrigeres i løbet af dette år n. 
As overall resources available for financial year n, as determined at the beginning of the year n-1 on the basis of an estimate of the Community’s GNP, are not rectified during year n, the quality of the estimates is particularly important.
Det er et spørgsmål, om det med den nuværende ordning for finansielle bidrag er nødvendigt at bevare overslagsproceduren, som indebærer administrative omkostninger. 
It is questionable whether the forecasting procedure, which involves administrative costs, should be preserved under the current system of financial contributions.
I så fald kunne man bruge gennemsnitsværdier, beregnet for et tilstrækkeligt antal år for at undgå cykliske og konjunkturbestemte udsving. 
The data used could then be based on mean values in order to avoid cyclical and short-term effects, and on a sufficient number of financial years.
Et sådant princip blev allerede anvendt under den ordning for egne indtægter, der gjaldt indtil 1987, dvs. dengang ikke alle medlemsstater havde indført en momsordning (40). 
This principle had already been applied to the system of own resources until 1987, when not all the Member States had set up their VAT systems (40).
Berigtigelse af beregningsgrundlagene 3.46. 
Rectifications of the bases 3.46.
31.7.98 De Europæiske Fællesskabers Tidende C 241/67 DA følger efter regnskabsåret, på grundlag af de faktiske tal (jf. punkt 3.44). 
31.7.98 Official Journal of the European Communities C 241/67 EN the basis of the real assessment bases at the end of the year following the financial year in question (see paragraph 3.47).
Når Kommissionen skønner, at der er fejl i opgørelsen af beregningsgrundlaget, tager den forbehold, som i givet fald åbner mulighed for de nødvendige justeringer for det igangværende og de tidligere regnskabsår. 
Where the Commission judges an aspect of the calculation of the base to be incorrect, it lodges a reservation, which enables, where necessary, the necessary adjustments to be made for the current financial year as well as for the previous accounting periods.
Medlemsstaterne har i øvrigt også mulighed for at meddele forbehold. 
In addition, Member States are also entitled to lodge reservations.