natgillin/translations-raw huggingface dataset:
34 Særberetning nr. 9/2010 – Anvendes eu's strukturforanstaltningsmidler til forbedring af vandforsyningen til husholdningsbrug bedst muligt? 
34 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
35 ... oG den taGer Ikke tIlstrækkelIGt hensyn tIl Projekternes eVne tIl at skaBe IndtæGter 64. 
35 ... and doEs not takE suffIcIEnt account of thE abIlIty of thE ProjEcts to GEnEratE rEVEnuE 64.
I vandforsyningssektoren er indtægterne takster og andre afgifter, der betales af de forskellige typer brugere. disse indtægter har en effekt på satsen for fællesskabsstøtten, da de bidrager til at mindske det enkelte projekts finansieringskløft. Når det skal vurderes, om en støttesats er fastsat på et niveau, hvor overfinansiering undgås, og en produktiv anvendelse af eu-midlerne sikres, skal projektets evne til at skabe indtægter tages i betragtning. 
In the water supply sector, the revenues are tariffs and other charges paid by the various types of user. these revenues have an impact on the rate of community assistance as they contribute towards reducing the financing gap of a project. to assess whether a grant rate is set at a level which avoids over-financing and ensures the efficient use of EU resources, the ability of a project to generate revenues must be taken into account.
I 2000 besluttede kommissionen, at støttesatsen skulle justeres for at tilskynde til indførelse af afgiftssystemer, der kunne dække omkostningerne til drift, vedligeholdelse og udskiftning af infrastrukturer samt omkostningerne til forureningsreduktion25. 
In 2000, the commission decided that the rate of assistance should be adjusted to encourage the introduction of charging systems covering the costs of operating, maintaining and replacing infrastructures as well as the costs of pollution abate-ment25.
66. rettens gennemgang af projekterne i stikprøven viste, at der i de fleste sager blot blev givet den støttesats, der var ansøgt om. undtagen i én sag (jf. tekstboks 9) blev der ikke taget hensyn til afgiftssystemerne, som gav en meget lav omkostningsdækning. 
66. the court’s review of the sampled projects found that, in most cases, the rate granted was merely the rate applied for. Except in one case (see Box 9), no attention was paid to the charging systems, which allowed for very low recovery rates.
I de fleste sager dækkede taksterne kun driftsomkostningerne og ikke de samlede investeringsomkostninger, der var afholdt med nationale offentlige midler og eu-midler. 
In most of the cases tariffs only covered the operating costs and not the total investment cost borne by the national public and EU funding.
67. rettens gennemgang af vandtaksterne viste også: a) at medlemsstaterne er tilbøjelige til at maksimere eu's finansielle bistand ved at holde taksterne nede. 
67. the court’s review of the tariffs for water services also found that: (a) Member states tend to maximise EU financial assistance by keeping tariff levels low.
I én sag var taksterne ikke blevet justeret siden 1990'erne. der er sager, hvor vandtaksterne først blev fastsat af de nationale myndigheder, da det lå fast, hvor meget de maksimalt kunne forvente at få i finansiel støtte fra eu. 
In one case the tariffs had not been updated since the 1990s. there are cases where water tariffs were set by national authorities only after determining the maximum expected amount of EU financial assistance.
I disse sager gives der i de cost-benefit-analyser, der blev indsendt til kommissionen, en efterfølgende begrundelse for den forventede støtte i stedet for en beregning af støtten på grundlag af analysen b) forholdsmæssigt udgør taksterne i de områder, der betjenes af de reviderede projekter, under 1 % af den disponible husstandsindkomst. kommissionen satte aldrig spørgsmålstegn ved ansøgningernes beskrivelse af potentialet for at få dækket omkostninger af brugerne, og den foreslog heller ikke et specifikt benchmark for vurderingen af, om de anførte vandpriser var passende. desuden lader der ikke til at være nogen sammenhæng mellem den andel af hus-standsindkomsten, der bruges til at betale for vandforsyning, og medfinansieringssatsen. høje medfinansieringssatser gives både i områder, hvor brugernes vandudgifter er lave i forhold til deres indkomst, og i områder, hvor de er højere, uden at det begrundes nærmere (jf. figur 1 og bilag III). 36 Særberetning nr. 
Under these circumstances, the cbas submitted to the commission justify ex post the amount of the grant expected, instead of determining it as a result of the analysis made; (b) in relative terms, the tariffs set in the areas served by the projects audited account for less than 1 % of the household disposable income. the commission never questioned the potential to recover costs from users as presented in the applications, nor proposed any specific benchmark to assess the appropriateness of the water prices put forward.
9/2010 – Anvendes eu's strukturforanstaltningsmidler til forbedring af vandforsyningen til husholdningsbrug bedst muligt? 
36 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
Vandudgifter som % af husstandsindkomsten Medfinansieringssats i % Særberetning nr. 9/2010 – Anvendes eu's strukturforanstaltningsmidler til forbedring af vandforsyningen til husholdningsbrug bedst muligt? 
Water expenditure as % of household income Co-financing rate (%) special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
68. princippet om, at brugerne dækker omkostningerne, styrkes af vandrammedirektivet, der indeholder et krav om dækning af omkostninger ved forsyningspligtydelser for at tilskynde brugerne til bæredygtig vandanvendelse. dette krav skal overholdes fra 2010. omkostningsdækningen kan imidlertid tilpasses under hensyntagen til forskellige faktorer såsom »om-kostningsdækningens sociale og økonomiske følger samt til de geografiske og klimatiske forhold« i de berørte regioner26. med andre ord er målet ikke nødvendigvis at få dækket omkostningerne 100 % af brugerne27. 
68. the principle of charging water costs to users is strengthened by the water framework directive, which establishes an obligation regarding cost recovery for water services as an incentive for stimulating sustainable demand by the users. the obligation is due to be applied by 2010. the cost recovery can however be modulated by taking into account various factors such as ‘the social, environmental and economic effect of the recovery as well as the geographic and climatic conditions’ of the regions affected26. In other words, the objective is not necessarily to achieve 100 % cost recovery from users27.
I 2006 fastlagde kommissionen mere eksplicitte regler28 i overensstemmelse med rådets forordning (ef) nr. 1083/2006 om strukturfondene29. I de nye retningslinjer præciseres det, at »taksterne [mindst bør] dække drifts-og vedligeholdelsesomkostninger og en væsentlig del af afskrivningerne«. det bør tilstræbes at indføre passende takster, så projektets indtjening maksimeres før offentlige tilskud, samtidig med at der anlægges rimelighedsbetragtninger. en almindeligt accepteret overkommelig sats for vandforsyning og kloakering er 4 % af husstandsindkomsten30. 
More explicit rules were established by the commission in 200628, in accordance with council regulation (Ec) no 1083/2006 on the structural funds29. the new guidance specified that ‘tariffs should at least cover operating and maintenance costs, as well as a significant part of the assets’ depreciation’. an adequate tariff structure should be envisaged to maximise the project’s revenues before public subsidies, while taking affordability into account. a commonly accepted affordability ratio for water supply and sanitation is 4 % of household income30.
70. med hensyn til den nye programperiode har alle de fire medlemsstater, der var omfattet af denne revision, indført procedurer, som kræver, at forslag til vandinfrastrukturprojekter, hvis samlede omkostninger overstiger en million euro, skal indeholde en cost-benefit-analyse. 
70. as regards the new programme period, the four Member states covered by this audit have all set up procedures requiring that proposals for water infrastructures whose total cost is greater than one million euro should provide a financial cba.
I tre af de besøgte regioner kræver de nye nationale procedurer, at cost-benefit-analyserne skal indeholde en specifik analyse af vandtakstniveauerne. Imidlertid er der kun i portugal fastlagt klare regler for fastsættelse af støttens størrelse på grundlag af de berørte kommuners anvendelse af princippet om omkostningsdækning. den overkommelige sats for vandforsyning er defineret både relativt (takster som en procentdel af husstandsindkomsten) og i absolutte tal (maksimumspris pr. m3). 
In three of the regions visited, the new national procedures require that a specific analysis of water tariff levels should be included in the cbas. however, only in portugal have clear rules been established to determine the amount of the grant, based on how the cost recovery principle is applied by the municipalities concerned. the affordability level for water services has been defined in both relative terms (tariffs as a percentage of household income) and absolute terms (maximum price per m3).
1, i vandrammedirektivet (direktiv 2000/60/ef). 
26 article 9.1 of the water framework directive (directive 2000/60/Ec).
27 jf. »common Implementation Strategy for the Water framework directive, guidance document No 1«, 2004. 
27 see ‘common implementation strategy for the water framework directive — guidance document no 1’, 2004.
28 europa-kommissionen: »den nye programmeringsperiode 2007-2013 - metodologiske arbejdsdokumenter - Arbejdsdokument 4 - retningslinjer for den metode, der skal anvendes til cost-benefit-analyser«, 8/2006. disse retningslinjer blev udarbejdet i henhold til artikel 40, litra e), i forordning (ef) nr. 1083/2006. jf. også »guidance note on Article 55 of council regulation (ec) n°1083/2006: revenue generating projects« (vejledning vedrørende artikel 55 i rådets forordning (ef) nr. 
28 European commission, ‘the new programming period 2007–13 — guidance on the methodology for carrying out cost-benefit analyses — working document no4’,8/2006.thisguidancewas prepared according to article 40(e) of regulation (Ec) no 1083/2006. see also ‘guidance note on article 55 of council regulation (Ec) no 1083/2006: revenue generating projects’.
29 jf. artikel 55 i rådets forordning (ef) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for den europæiske fond for regionaludvikling, den europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (ef) nr. 
29 see article 55 of council regulation (Ec) no 1083/2006 of 11 july 2006 laying down general provisions on the European regional development fund, the European social fund and the cohesion fund and repealing regulation (Ec) no 1260/1999 (oj l 210, 31.7.2006, p.
30 I en undersøgelse foretaget af den europæiske bank for genopbygning og udvikling anføres benchmarks fra 2,5 % i uSA til 5 % for verdensbanken. jf. 
30 a review carried out by the Ebrd presents benchmarks ranging from 2,5%intheUsaupto5%forthe world bank. see fankhauser, s. and s. tepic.
S. fankhauser og S. tepic, 2007: »can poor consumers pay for energy and Water? An Affordability Analysis for transition countries«. 
2007: ‘can poor consumers pay for energy and water? an affordability analysis for transition countries’. wp no 92, Ebrd 2005.
Wp No 92, ebrd 2005. energy policy. 
Energy policy.
35:1038-1049. 
35:1038–1049.
38 Særberetning nr. 9/2010 – Anvendes eu's strukturforanstaltningsmidler til forbedring af vandforsyningen til husholdningsbrug bedst muligt? 
38 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
9/2010 – Anvendes eu's strukturforanstaltningsmidler til forbedring af vandforsyningen til husholdningsbrug bedst muligt? 40 anBefalInG 1 a) medlemsstaterne bør: i) forbedre deres forudgående analyser og prognoserne vedrørende det fremtidige vandbehov ved at tage hensyn til aktuelle og nøjagtige data (især ved at tage højde for de nedadgående tendenser i vandforbruget pr. indbygger) og forbedre deres oversigt over og gennemgang af samtlige tilgængelige vandressourcer ii) være mere opmærksomme på alternativer til løsninger på udbudssiden, f.eks. ved at overveje potentialet for at reducere vandtab, gennemføre aktioner på efterspørgselssiden og træffe foranstaltninger til beskyttelse af vandkvaliteten. b) kommissionen bør: i) i forbindelse med beslutninger om finansiel støtte til projekter systematisk vurdere, om alle de nødvendige foranstaltninger til sikring af en produktiv forvaltning af vandressourcerne er gennemført i de berørte områder. den bør også sikre, at virkningen af disse foranstaltninger er taget i betragtning ved udarbejdelsen af de vandbehovsprognoser og vurderinger af alternativer, som ligger til grund for projekterne ii) tilskynde medlemsstaternes forvaltningsmyndigheder til at sikre en produktiv forvaltning af vandressourcerne i de områder, der berøres af den medfinansierede vandinfrastruktur. måloPfyldelse 73. de medfinansierede projekter bidrager til at forbedre vandforsyningen til eu-borgere i de berørte områder. men på grund af manglende led i vandforsyningsnettet var nogle projekter ikke i drift, da revisionen fandt sted, selv om de var blevet afsluttet flere år tidligere (jf. punkt 41-44). 
40 rEcommEndatIon 1 (a) the member states should: (i) improve their ex-ante analyses and forecasts of future water needs by taking into account recent and accurate data (in particular by taking into consideration the downward trends in per capita consumption) and improve their inventory and review of all available water resources; (ii) pay greater attention to alternatives to the supply side solutions, for example by taking into account the potential for reducing water losses, taking action on the demand side, implementing measures for the protection of water quality. (b) the commission should: (i) in deciding whether to grant financial support to projects, systematically assess whether all necessary measures for efficient water resource management are implemented in the areas concerned.
9/2010 – Anvendes eu's strukturforanstaltningsmidler til forbedring af vandforsyningen til husholdningsbrug bedst muligt? 42 anBefalInG 3 a) medlemsstaterne bør: i) i planlægningsfasen være mere opmærksomme på faktorer, som ofte giver forsinkelser, f.eks. miljøvurderinger og administrative tilladelser samt estimater og beregninger vedrørende projekterne ii) forbedre kvaliteten af de forudgående analyser af projekterne og tage resultaterne i betragtning ved fastlæggelsen af de nye infrastrukturers størrelse iii) systematisk analysere fordele og ulemper ved at bygge infrastruktur i faser med henblik på bedre udnyttelse af den opbyggede kapacitet og udvikling i takt med be-hovsændringer. b) kommissionen bør: i) være mere opmærksom på kvaliteten af de finansielle analyser, der ledsager støtteansøgningerne, og udbede sig de oplysninger, som den har brug for med henblik på at fastsætte en passende støttesats ii) sikre en tilstrækkelig anvendelse af princippet om omkostningsdækning for at gøre anvendelsen af eu-midlerne mere produktiv. vedtaget af Afdeling II, der ledes af morten levySohN, medlem af revisionsretten, i luxembourg på mødet den 8. september 2010. 
42 rEcommEndatIon 3 (a) the member states should: (i) pay more attention, during the planning phase, to factors which often cause delays, such as environmental impact assessments, administrative permits, and estimates and calculations for the projects; (ii) improve the quality of the ex ante analyses of the projects and take their results into account when determining the size of new infrastructures; (iii)systematically analyse the pros and cons of building infrastructure in stages, with the aim of making better use of the capacity built, and develop it according to the evolution of needs. (b) the commission should: (i) pay more attention to the quality of the financial analysis accompanying the grant applications and request the information it needs to set the grant at the appropriate level; (ii) ensure an adequate application of the cost recovery principle to increase the efficient use of EU funds. this report was adopted by chamber II, headed by Mr Morten lEvysohn, Member of the court of auditors, in luxembourg at its meeting of 8 september 2010.
På Revisionsrettens vegne vítor manuel da SIlvA cAldeIrA Formand Særberetning nr. 9/2010 – Anvendes eu's strukturforanstaltningsmidler til forbedring af vandforsyningen til husholdningsbrug bedst muligt? 
For the Court of Auditors vítor Manuel da sIlva caldEIra President special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
BIlaG I VandforsynInGssystemer Opsamlingspunkt for grundvand (meget lidt forurening) Nedsivning Forsyningsrør. 
annEx I WatEr suPPly systEms Underground water collection point (little pollution) Sinking Distribution pipes.
Diameter fra 10 cm til 15 cm Reservoir Dæmning Net til ledning af vand. Transport til tanke. 
Diameters 10 cm to 15 cm Reservoir Water conveyance Dam Relay plant (overpressure) Raw water supply.
Diameter op til 2 meter Pumpestation Råvandsforsyning. 
Diameters up to 2 meters Pumping station Waste water Treatment plant Secondary pipes.
Tank Fra indvindingssted til vandproduktionsanlæg Vandløb Vandbehand-lingsanlæg Rensningsanlæg til spildevand Sekundære rør. Transport til tanke. Diameter fra 20 cm til 40 cm Forsyningsanlæg (overtryk) Forsyningsanlæg (overtryk) Tank Spildevand + regnvand (kloaknet) Særberetning nr. 
Transport towards tanks. Diameters 20 cm to 40 cm Relay plant (overpressure) Tank Waste water + rain water (sewerage network) special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
43 BIlaG II Projekter udValGt tIl reVIsIonen 44 Land Projekttitel EU-fond Støtteberettigede omkostninger i alt (millioner euro) Bidrag fra EFRU/ Samhørighedsfonden (millioner euro) Grækenland Vandforsyning til Thessaloniki fra Aliakmonfloden, ΥΔΡΕΥΣΗ ΘΕΣΣΑΛΟΝΙΚΗΣ ΑΠΟ ΤΟN ΠΟΤΑΜΟ ΑΛΙΑΚΜΟΝΑ Samhørighedsfonden 79,42 60,88 Grækenland Renovering af en ekstern akvædukt i kommuner i Pieriaregionen, ΑΝΑΚΑΙΝΙΣΗ ΕΞΩΤΕΡΙΚΟΥ ΥΔΡΑΓΩΓΕΙΟΥ ΥΔΡΕΥΣΗΣ ΣΥΝΔΕΣΜΟΥ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ ΝΟΜ. 
43 annEx II ProjEcts sElEctEd for thE audIt 44 Country Project title EU fund Total elegible cost (million euro) ERDF/CF contribution (million euro) Greece Water supply of Thessaloniki from Aliakmon river, ΥΔΡΕΥΣΗ ΘΕΣΣΑΛΟΝΙΚΗΣ ΑΠΟ ΤΟΝ ΠΟΤΑΜΟ ΑΛΙΑΚΜΟΝΑ CF 79,42 60,88 Greece Renovation of external aqueduct of municipalities in Pieria region, ΑΝΑΚΑΙΝΙΣΗ ΕΞΩΤΕΡΙΚΟΥ ΥΔΡΑΓΩΓΕΙΟΥ ΥΔΡΕΥΣΗΣ ΣΥΝΔΕΣΜΟΥ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ ΝΟΜ.
BIlaG III VandudGIfter Pr. husstand oG dIsPonIBel Indkomst I de områder, Projekterne leVerer tIl 46 Projekt Område/ kommune Projektets medfinansieringssats (%) Udgifter til et normalt husstandsforbrug på 120 m3, inkl. moms1, 2 Pris pr. m3 (baseret på forbrug af 120 m3 pr. år) i euro, inkl. moms Årlig disponibel husstands-indkomst3 Vandudgifter (inkl. moms) som % af den disponible husstandsindkomst EL 1 Thessaloniki 77 97,30 0,81 30 168 0,32 EL 2 Pidna 80 89,02 0,74 30 168 0,30 Elafina 77,62 0,65 30 168 0,26 Methoni 62,23 0,52 30 168 0,21 EL 3 Litohoro 75 35,21 0,29 30 168 0,12 EL 4 Kozani by4 75 149,76 1,25 31 665 0,47 Kozani, distrikter4 105,61 0,88 31 665 0,33 EL 5 Deskati 80 44,60 0,37 31 665 0,14 EL 6 Ptolemaida4 80 159,96 1,33 31 665 0,51 Mavropigi 72,11 0,60 31 665 0,23 Asvestopetra 90,90 0,76 31 665 0,29 Proastio 55,20 0,46 31 665 0,17 IT 1 Palermoområdet 45 85,84 0,72 40 617 0,21 IT 2, 3 Palermo by 42 85,84 0,72 40 617 0,21 IT 4, 5 Agrigento 40 176,88 1,47 32 725 0,54 IT 4, 5 Caltanissetta 45 197,27 1,64 37 288 0,53 PT 1 Felgueiras 85 88,83 0,74 33 086 0,27 Lousada 134,97 1,12 24 557 0,55 Paços de Ferreira 202,73 1,69 26 928 0,75 Paredes 113,27 0,94 27 446 0,41 PT 2 Arcos de Valdevez 75 101,68 0,85 17 548 0,58 PT 3 Barcelos 65 165,94 1,38 29 066 0,57 PT 4 Guimarães 65 145,26 1,21 31 672 0,46 Vizela 145,26 1,21 28 337 0,51 Særberetning nr. 
annEx III housEhold WatEr ExPEndIturE and dIsPosablE IncomEs In thE arEas sErVEd by thE ProjEcts 46 Project Area/ municipality concerned Project rate of co-financing (%) Expenditure for standard annual household consumption of 120 m3 incl.
9/2010 – Anvendes eu's strukturforanstaltningsmidler til forbedring af vandforsyningen til husholdningsbrug bedst muligt? 47 Projekt Område/ kommune Projektets medfinansieringssats (%) Udgifter til et normalt husstandsforbrug på 120 m3, inkl. moms1, 2 Pris pr. m3 (baseret på forbrug af 120 m3 pr. år) i euro, inkl. moms Årlig disponibel husstands-indkomst3 Vandudgifter (inkl. moms) som % af den disponible husstandsindkomst ES 1 Zaragoza 85 71,07 0,59 43 738 0,16 ES 2 Lleida 50 70,66 0,59 44 839 0,16 ES 3 Jaca 50 63,56 0,53 48 494 0,13 ES 4 Cartagena 85 219,36 1,83 34 597 0,63 Torre Pacheco 150,54 1,25 34 597 0,44 San Javier 164,80 1,37 34 597 0,48 ES 5 Cartagena 65 219,36 1,83 34 597 0,63 Mazarrón 97,98 0,82 34 597 0,28 ES 6, 7 Murcia 65 207,47 1,73 34 597 0,60 ES 8 Sevilla 85 119,56 1,00 36 201 0,33 ES 9 Nordlige Cordoba 75 92,91 0,77 34 257 0,27 ES 10 Nordlige Cordoba 70 92,91 0,77 34 257 0,27 ES 11 Carboneras 50 122,69 1,02 40 619 0,30 ES 12 Alzira 80 45,56 0,38 37 178 0,12 Cuillera 98,46 0,82 37 178 0,26 ES 13 Carcaixent 80 53,25 0,44 37 178 0,14 ES 14 Moncofa 65 194,78 1,62 39 618 0,49 Burriana 108,82 0,91 39 618 0,27 Vila-real 73,50 0,61 39 618 0,19 Vall d'Uixo 132,83 1,11 39 618 0,34 Nules 92,73 0,77 39 618 0,23 Betxi 157,02 1,31 39 618 0,40 Onda 53,59 0,45 39 618 0,14 1 I henhold til internationale undersøgelser kan et forbrug på 120 m3 pr. år pr. husstand (ca. 
VAT1, 2 Price per m3 (based on consumption 120 m 3 per year) in euro, incl. VAT Annual household disposable income3 Water expenditure (incl. VAT) as % of household disposable income ES 1 Zaragoza 85 71,07 0,59 43 738 0,16 ES 2 Lleida 50 70,66 0,59 44 839 0,16 ES 3 Jaca 50 63,56 0,53 48 494 0,13 ES 4 Cartagena 85 219,36 1,83 34 597 0,63 Torre Pacheco 150,54 1,25 34 597 0,44 San Javier 164,80 1,37 34 597 0,48 ES 5 Cartagena 65 219,36 1,83 34 597 0,63 Mazarrón 97,98 0,82 34 597 0,28 ES 6, 7 Murcia 65 207,47 1,73 34 597 0,60 ES 8 Seville 85 119,56 1,00 36 201 0,33 ES 9 North Cordoba 75 92,91 0,77 34257 0,27 ES 10 North Cordoba 70 92,91 0,77 34 257 0,27 ES 11 Carboneras 50 122,69 1,02 40 619 0,30 ES 12 Alzira 80 45,56 0,38 37 178 0,12 Cuillera 98,46 0,82 37 178 0,26 ES 13 Carcaixent 80 53,25 0,44 37 178 0,14 ES 14 Moncofa 65 194,78 1,62 39 618 0,49 Burriana 108,82 0,91 39 618 0,27 Vila-real 73,50 0,61 39 618 0,19 Vall d’Uixo 132,83 1,11 39 618 0,34 Nules 92,73 0,77 39 618 0,23 Betxi 157,02 1,31 39 618 0,40 Onda 53,59 0,45 39 618 0,14 1 according to international studies, 120 m3/year/household (approx.
132 liter pr. dag pr. person) betragtes som et standardforbrug. beregningen bygger på priser i 2008, for grækenlands vedkommende priser i 2009. 
132 l/day/person) can be considered as a standard consumption. calculation based on prices of 2008 and in greece of 2009.
2 I Italien 10 % moms, i Spanien og portugal 7 % moms, i grækenland 9 % moms på vandtaksten og 19 % moms på den faste afgift og den særlige afgift. 
2 vat of 10 % in Italy, of 7 % in spain and portugal; in greece vat of 9 % applies to water tariff, 19 % to fixed and special fee.
3 beregnet som disponibel indkomst pr. indbygger (om muligt NutS 2-eller NutS 3-niveau) ganget med det gennemsnitlige antal personer i en husstand. 
3 calculated as disposable income per capita (at nUt s2, or nUt s3 if available) multiplied by average number of persons in a household.