natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Uligevægten mellem det sociale og økonomiske i akten om det indre marked
Imbalance between social and economic aspects of the Single Market Act
Uligevægten mellem udbud og efterspørgsel inden for værftsindustrien på verdensplan har eksisteret i mange år, men det har været vanskeligt at føre bevis for den deraf følgende unfair handelspraksis i kraft af skibsbygningskontrakternes art (jf. afsnittet herom i den første rapport KOM(1999) 474 endelig) og den økonomiske globalisering, som er et karakteristisk træk ved de maritime erhverv.
Whilst the imbalance of demand and supply in world shipbuilding has been an issue for many years, hard evidence of resulting unfair trading practices has been difficult to provide due to the nature of shipbuilding contracts (see the related chapter in the first report COM(1999) 474 final) and the economic globalisation which is a typical feature of the maritime industries.
Uligevægten mellem udviklingen af den økonomiske integration i det indre marked og den videre udvikling af EU's sociale dimension skal overvindes.
The imbalance between enhancing economic integration in the Single Market and further expanding the social dimension of the EU must be overcome.
Uligevægten skyldes en kombination af øget indførsel og øget produktion så vel som en begrænsning af subsidieret udførsel under GATT-aftalen.
The unbalance is caused by a combination of increased imports and increased production as well as the limitation of subsidised exports under the GATT agreement.
Uligevægten skyldes hovedsageligt et misforhold mellem auktionsudbuddet af emissionskvoter, som fastsættes meget stramt, og efterspørgslen efter dem, som er fleksibel og påvirkes af konjunkturudsving, priserne på fossile brændstoffer og andre faktorer.
The reason for this imbalance is primarily a mismatch between the auction supply of emission allowances, which is fixed in a very rigid manner, and demand for them, which is flexible and impacted by economic cycles, fossil fuel prices as well as other drivers.
Uligevægtene på de offentlige finanser voksede til et permanent højt niveau, da de øgede udgifter ikke blev modsvaret af øgede indtægter.
Fiscal imbalances grew and remained persistently high, as excessive spending was not compensated by higher revenues.
Ulighed
Inequality
Ulighed i indkomstfordelingen (eller kvintilsatsen) defineres som forholdet mellem den samlede indkomst for de 20 %, som har den højeste indkomst i en given befolkning (højeste kvintil), og de 20 % af den samme befolkningsgruppe, som har den laveste indkomst (laveste kvintil).
Inequality of income distribution (or income quintile ratio) is defined as the ratio of total income received by the 20% with the highest income within a given population (top quintile) to that received by the 20% of the same population with the lowest income (lowest quintile).
Ulighed i indkomstfordelingen1
Inequality of income distribution 1
Ulighed i indkomstforde­ingen1
Inequality of income distribution 1
Ulighed i sundhed består fortsat mellem forskellige samfundsøkonomiske grupper, og der er en tendens i medlemsstaterne til at supplere generelle tiltag med foranstaltninger rettet mod de mest udsatte.
Inequalities in health between different socio-economic groups persist and Member States tend to complement their universal approach with measures targeting the most vulnerable.
Ulighed og social udelukkelse er dog stadig et brændende spørgsmål i regionen.
Still, inequality and social exclusion remain burning issues for the region.
Ulighed, arbejdsløshed – navnlig ungdomsarbejdsløshed – social eksklusion og fattigdom, kønsbestemte uligheder, forskelsbehandling og marginalisering af udsatte grupper i de europæiske samfund nedbryder selve EU's grundlag.
Inequalities, unemployment – especially youth unemployment – social exclusion and poverty, gender inequalities, discrimination and marginalisation of vulnerable groups in European societies are eroding the foundations of the EU itself.
Ulighed, intolerance og en følelse af usikkerhed visse steder i vores samfund.
Inequality, intolerance and a sense of insecurity in some parts of our communities.
Ulighed: Fattigste femtedels andel i det nationale forbrug.
Inequality: Poorest Fifth’s Share of National Consumption
Ulighed: Hvordan kan udviklingens positive resultater i lyset af voksende ulighed inden for de enkelte nationer og nationerne imellem fordeles mere ligeligt inden for og mellem nationerne?
Inequality: In the face of growing inequality within and between nations, how can the fruits of development be more equitably distributed within and amongst nations?
Uligheden bliver stadig større.
Disparities continue to grow.
Uligheden er blevet en global parameter.
Inequality has become a global parameter.
Uligheden er blevet forøget gennem de sidste to årtier.
There has been a growth in inequality over the last two decades.
Uligheden er på sit højeste niveau i 30 år i de fleste europæiske lande og OECD-lande, og det har en negativ indvirkning på uddannelsesresultater, eftersom uddannelsessystemer har en tendens til at reproducere eksisterende socioøkonomiske mønstre.
Inequality is at its highest level in 30 years in most European and OECD countries, and has a negative impact on educational outcomes, as education systems tend to reproduce existing patterns of socio-economic status.
Uligheden er vokset i de fleste medlemsstater mod syd (Spanien, Grækenland, Italien og Cypern) samt i Kroatien, Estland, Danmark og Ungarn og i mindre grad i Irland og Østrig.
The inequality has grown in most of the Southern Member States (Spain, Greece, Italy and Cyprus) as well as in Croatia, Estonia, Denmark and Hungary and slightly in Ireland and Austria.
Uligheden gælder også inden for F&U og innovation og understreger behovet for en styrket økonomisk, social og territorial samhørighedspolitik frem mod 2020.
These inequalities are also present in the R&D and innovation sectors, which demonstrate why there is a need to strengthen economic, social and territorial cohesion policy towards 2020.
Uligheden gælder også inden for F&U og innovation; det understreger behovet for en styrket økonomisk, social og territorial samhørighedspolitik frem mod 2020.
These inequalities are also present in the R&D and innovation sectors; this demonstrates why there is a need to strengthen economic, social and territorial cohesion policy towards 2020.
Uligheden i aflønningsniveauet for mænd og kvinder i den private og den offentlige sektor over EU-gennemsnittet
Gender pay gap in private and public sector above EU average
Uligheden i indkomst forblev stort set stabil i 2013.
Income inequality remained broadly stable in 2013.
Uligheden i indkomstfordelingen, som måles ved at sammenligne forholdet mellem den femtedel af befolkningen, som tjener mest og den femtedel, som tjener mindst, er med 3,1 blandt de laveste i EU.
The inequality of income distribution, as measured by the income quintile ratio, is at 3.1 among the lowest in the EU.
Uligheden i indkomstfordelingen, som måles ved at sammenligne forholdet mellem den femtedel af befolkningen, som tjener mest, og den femtedel, som tjener mindst, var også højere i Portugal (6,5) end nogen andre steder i EU i 2001, selv om der er sket et klart fald siden 1995 (7,4).
Inequality in income distribution, as measured by the income quintile ratio, was also higher in Portugal (6.5) than anywhere else in the EU in 2001, despite a clear reduction since 1995 (7.4).
Uligheden i og mellem lande er steget og den verdensøkonomiske stabilitet er truet af både ustabilitet på de finansielle markeder og af makroøkonomiske skævheder så som valutakurssvingninger og ubalancer i handelssamkvemmet.
Inequality between and within countries has increased, the stability of the world economy is threatened by the volatilities of the financial markets as well as by macro-economic imbalances such as currency relations or trade imbalances.
Uligheden mellem kvinder og mænd begynder i familien med et højt niveau af kønsbaseret vold.
Gender inequality exists in the home, with high levels of violence against women.
Uligheden mellem kønnene bør udryddes.
Gender gaps should be eradicated.
Uligheden underminerer også tilliden mellem samfundets interesseparter og arbejdsmarkedets parter.
It also undermines mutual trust in society as well as trust between the social partners.
Uligheder
Disparities
Uligheder består imidlertid fortsat og kan tage til, da øget global økonomisk konkurrence kræver en mere fleksibel og mobil arbejdsstyrke.
Nevertheless, inequalities remain and may widen, as increased global economic competition requires a more flexible and mobile labour force.
Uligheder består imidlertid fortsat på flere områder, og udviklingen – bl.a. i forbindelse med globaliseringen og de demografiske ændringer - har skabt nye udfordringer, der skal tages op for at opnå ligestilling mellem kvinder og mænd.
However, inequalities persist in a number of areas, and developments, particularly in the context of globalisation and demographic changes, have created new challenges to be faced in order to achieve gender equality.
Uligheder i den måde, hvorpå viden frembringes og anvendes, er med til at øge forskellen mellem fattige og rige lande.
Inequalities in the way knowledge is produced and used are widening the gap between poor and rich countries.
uligheder i forbindelse med adgangen til sundhedsydelser,
inequalities in access to healthcare
uligheder i forbindelse med adgangen til sundhedsydelser,
inequalities in access to healthcare;
Uligheder i indkomstfordelingen, fattigdom, arbejdsløshed, stress, dårlige arbejdsvilkår og dårlige boliger er vigtige faktorer i spørgsmålet om uligheder på sundhedsområdet ligesom den enkeltes adfærd, og om man er villig og i stand til at dække omkostningerne hertil.
Income inequality, poverty, unemployment, stress, poor working conditions and housing are important determinants of health inequalities, as are individual behaviour, and willingness and ability to bear the costs.
Uligheder i miljølovgivningens anvendelse kan endelig også skabe konflikter mellem medlemsstaterne, særlig når det drejer sig om internationale vandløb, luftkvaliteten eller grænseoverskridende emissioner af forurenende stoffer.
Finally, disparities in the application of environmental law can also cause conflicts between Member States, especially when considering the protection of international watercourse, air quality, or cross border emissions of polluting substances.
uligheder inden for sundhedsområdet, herunder også de kønsrelaterede
disadvantages in terms of health including gender-related inequalities,
Uligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse giver store omkostninger.
Inequity in education and training brings huge costs.
Uligheder kan i visse tilfælde afhjælpes gennem foranstaltninger, der sigter mod at sænke forbrugerpriserne og tilskynde tjenesteleverandører til at etablere sig i de mest isolerede og svagest befolkede områder.
2.6.1.6 This situation can, in certain cases, be remedied by measures designed to reduce consumer prices, or encourage certain service providers to set up in the most isolated and least populated areas.
Uligheder kan i visse tilfælde afhjælpes gennem foranstaltninger, der sigter mod at sænke forbrugerpriserne og tilskynde tjenesteleverandører til at etablere sig i de mest isolerede og svagest befolkede områder.
2.6.2.6 This situation can, in certain cases, be remedied by measures designed to reduce consumer prices, or encourage certain service providers to set up in the most isolated and least populated areas.
Uligheder med hensyn til adgang til uddannelse, beskæftigelse og sundhedspleje samt de uligheder, som skyldes køn og race, er kritiske faktorer.
Inequalities experienced in access to education, employment and healthcare, as well as those based on gender and race are critical factors.
uligheder med hensyn til moms,
inequalities in the application of VAT;
uligheder med hensyn til moms;
differences in the application of VAT;
uligheder med hensyn til moms;
inequalities in the application of VAT;
Uligheder mellem kvinder og mænd er en krænkelse af de grundlæggende rettigheder.
Inequalities between women and men violate fundamental rights.
Uligheder mellem kvinder og mænd, som går mange år tilbage i historien og kun vanskeligt lader sig ændre, medfører ofte, at de sociale omkostninger, der er forbundet med globaliseringen, i urimelig grad må bæres af kvinder.
Deep-rooted and long-standing gender inequalities often result in the social costs of globalisation falling disproportionately on women.
Uligheder mellem målsætningerne …
Disparities between Objectives
Uligheder mellem mænd og kvinder er et fænomen med mange dimensioner, der skal bekæmpes ved hjælp af en blanding af omfattende politiske foranstaltninger.
Inequality between women and men is a multidimensional phenomenon that has to be tackled by a comprehensive mix of policy measures.
Uligheder på sundhedsområdet begynder ved fødslen og varer ved ind i alderdommen.
Health inequalities start at birth and persist into older age.
Uligheder på sundhedsområdet hænger sammen med uligheder med hensyn til de sociale determinanter af betydning for sundheden, herunder levevilkår (bolig og miljø), sundhedsrelateret adfærd (kost, rygning og motion), beskæftigelse og arbejdsbetingelser, uddannelse og adgang til social sikring, herunder adgang til sundhedspleje af høj kvalitet.
Inequalities in health are related to inequalities in social determinants of health including living conditions (housing, environment), health-related behaviour (diet, smoking, exercise), employment and working conditions, education, access to social protection including access to quality health care.
Uligheder på sundhedsområdet i EU
Inequalities in health in the EU
Uligheder på sundhedsområdet indgår som et af fire prioriterede områder i Kommissionens initiativ for unges sundhed, som blev iværksat i 2009.
Health inequalities are included as one of four priorities of the Commission's youth health initiative launched in 2009.
Uligheder på sundhedsområdet og ulige velstand følges ofte ad.
Inequalities in health go hand in hand with inequalities in prosperity.
Uligheder på sundhedsområdet skal prioriteres inden for sundhedssamarbejdet;
making the subject of health inequalities one of the priority areas within cooperation arrangements on health;
Uligheder på sundhedsområdet udtrykt i forventet levetid varierer mellem de forskellige socialgrupper mellem 4-6 år for mænd og 2-4 år for kvinder.
Health inequalities, measured by differences in life expectancy between social groups range from 4-6 years among men to 2 to 4 years among women.
Uligheder skulle forsvinde, når HELCOM har afsluttet en igangværende harmonisering af henstillinger med EU-lovgivning og OSPAR-foranstaltninger.
The inconsistencies should disappear when HELCOM has completed a current exercise of harmonising its Recommendations with EU legislation and OSPAR measures.
Uligheder som følge af køn, alder eller handicap samt skævheder mellem regioner i medlemsstaterne (såvel internt som mellem regioner i forskellige medlemsstater) vækker bekymring.
Moreover, disparities related to gender, age and disability, as well as disparities between Member States and between regions within Member States, continue to give cause for concern.
Ulighederne i Europa er stadig store både mellem og internt i landene.
Huge inequalities persist across Europe, both between and within countries.
Ulighederne med hensyn til velstand og indkomster øges desuden på verdensplan.
Furthermore, inequality of wealth and income is increasing worldwide.
Ulighederne mellem høje og lave indkomster er mindre end gennemsnittet for EU-15.
Disparities between high and low incomes are lower than the EU 15-average.
Ulighederne mellem høje og lave indkomster er mindre end gennemsnittet for EU15, men der er betydelige indkomstuligheder mellem mænd og kvinder.
Disparities between high and low incomes are lower than the EU 15-average, but income disparities between men and women are considerable.
ulighederne mellem kønnene skulle være elimineret
Gender disparity should be eliminated,
Ulkearter
SAN
Ulla Aitta
Ms Ulla Aitta
Ulla Aitta (ekspert for ordføreren)
Ulla Aitta (for the rapporteur)
Ulla B. Sirkeinen (art. 62 – Koulumies)
Mrs Sirkeinen (Rule 62 –Mr Koulumies)
Ulla B. Sirkeinen (art. 62 – Koulumies)
Mrs Sirkeinen (Rule 62-Mr Koulumies)
Ulla Birgitta Sirkeinen
Sirkeinen
Ulla Birgitta Sirkeinen
The President
Ulla Birgitta Sirkeinen (art. 62) (FI-I)
Ms Sirkeinen (Rule 62) (FI-I)
Ulla Birgitta Sirkeinen (FI-I)
Ms Sirkeinen (FI-I)
Ulla Birgitta Sirkeinen (FI-I)
Sirkeinen (FI - I)
Ulla Birgitta Sirkeinen (FI-I)
Sirkeinen (FI-I)
Ulla Birgitta Sirkeinen (FIN-I)
Mrs Sirkeinen (FIN-I)
Ulla Birgitta Sirkeinen (FIN-I)
Sirkeinen (I – FI)
Ulla Birgitta Sirkeinen blev bedt om at udarbejde en ny rapport på panelets vegne til præsidiets næste møde i maj måned.
Ms Sirkeinen has been asked to draw up a new report on behalf of the panel for the next Bureau meeting in May.
Ulla Birgitta Sirkeinen foreslog følgende kompromisformulering:
Ms Sirkeinen proposed the following compromise text:
Ulla Birgitta Sirkeinen foreslog følgende kompromisforslag:
Ms Sirkeinen proposed the following compromise text:
Ulla Birgitta Sirkeinen fremsatte følgende kompromistekst:
Ms Sirkeinen presented the following compromise text:
Ulla Birgitta Sirkeinen godkendte ændringen.
Ms Sirkeinen accepted the amendment.
Ulla Birgitta Sirkeinen kom ind på punkt 3.3.1 og stillede det spørgsmål, om det juridisk set var muligt at gøre network managers ansvarlige for indholdet.
Mrs Sirkeinen referred to point 3.3.1 and wondered whether in legal terms it was possible to make the network managers responsible for the content.
Ulla Birgitta Sirkeinen nævnte det nylige forum for aktører, der er berørt af bæredygtig udvikling, som udvalget afholdt i samarbejde med Kommissionen, som et eksempel på udvalgets indsats vedrørende bæredygtig udvikling.
Ms Sirkeinen referred to the recent Stakeholder Forum on Sustainable Development, organised by the Committee in co-operation with the Commission, as an example of the Committee's commitment to sustainable development.
Ulla Birgitta Sirkeinen støttede Kommissionens forslag og forslaget til udtalelse.
Mrs Sirkeinen supported the Commission's proposals and the draft opinion.
Ulla Birgitta Sirkeinen takkede Daniel Le Scornet for de forbedringer, hans ændringsforslag havde indebåret, samt hans fleksibilitet, når det gjaldt om at finde et kompromis.
Ms Sirkeinen thanked Mr Le Scornet for the added value of his amendments and his flexibility to compromise.
Ulla Birgitta SIRKEINEN takkede ordføreren for udtalelsen, som beskriver skovenes mange og positive aspekter i de forskellige medlemsstater.
Mrs Sirkeinen congratulated the rapporteur on an opinion which described many of the positive contributions made by forests in the Member States.
Ulla Birgitta Sirkeinen var enig i, at der var behov for en eller anden form for interventionsmekanisme.
Mrs Sirkeinen agreed that some form of intervention mechanism was needed.
Ulla Birgitta Sirkeinen, der havde været medlem af studiegruppen, roste ordføreren for kvaliteten af hans kortfattede forslag til udtalelse.
Mrs Sirkeinen, who had been a member of the study group, congratulated the rapporteur on the quality of his succinct draft opinion.
Ulla Birgitta Sirkeinen, som havde været medlem af studiegruppen, var enig med ordføreren i, at lovgivning skulle opfattes som noget, der lettede fremskridtene, og ikke som en hindring.
Mrs Sirkeinen, who had been a member of the study group, agreed with the rapporteur that regulations should be seen as a facilitator of progress and not as a barrier.
Ulla Bitgitta Sirkeinen
Sirkeinen
Ulla Huina
Huina, Ulla
Ulla Schmidt: Forbundsminister for sundhed og social beskyttelse, Tyskland
Ulla Schmidt: Federal Minister for Health, Germany
Ulla Sirkeinen
Mr Sirkeinen
Ulla Sirkeinen
Mrs Sirkeinen
Ulla Sirkeinen
Mrs Sirkeinen
Ulla Sirkeinen
Ms Sirkeinen
Ulla Sirkeinen
Ms Ulla Sirkeinen
Ulla Sirkeinen
Sirkeinen
Ulla Sirkeinen (Arbejdsgivergruppen – FI)
Ulla Sirkeinen (Employers - FI)
Ulla Sirkeinen (Arbejdsgivergruppen – FI)
Ulla Sirkeinen (Employers – FI)
Ulla Sirkeinen (art. 62 – Koulumies) FI-I
Mrs Sirkeinen (FI-I) (Rule 62, Mr Koulumies)
Ulla Sirkeinen (FI -I)
Sirkeinen (FI-I)
Ulla Sirkeinen (FI-I )
Ms Sirkeinen (FI – I)
Ulla Sirkeinen (FI-I)
Mr Sirkeinen (FI-I)
Ulla Sirkeinen (FI-I)
Mrs Sirkeinen (FI-I)
Ulla Sirkeinen (FI-I)
Mrs Sirkeinen (FIN-I)
Ulla Sirkeinen (FI-I)
Ms Sirkeinen  (FI-I)
Ulla Sirkeinen (FI-I)
Ms Sirkeinen (FI-1)
Ulla Sirkeinen (FI-I)
Ms Sirkeinen (FI-I)
Ulla Sirkeinen (FI-I)
Ms Sirkeinen (FI-I)
Ulla Sirkeinen (FI-I)
Sirkeinen (FI-I)
Ulla Sirkeinen (FI-I)
Sirkeinen (I-FI)
Ulla Sirkeinen (FI-I) (for Kouloumies, art. 62)
Ms Sirkeinen (Rule 62 – Mr Kouloumies) (FI-I)
Ulla Sirkeinen (FIN-I)
Mrs Sirkeinen (FIN - I)
Ulla Sirkeinen (FIN-I)
Mrs Sirkeinen (FIN-I)
Ulla Sirkeinen (FIN-I)
Mrs Sirkeinen
Ulla Sirkeinen (FIN-I)
Mrs Sirkeinen FIN - I)
Ulla Sirkeinen (FIN-I)
Ms Sirkeinen (FIN-I)
Ulla Sirkeinen (FIN-I)
Ms Sirkeinen (I-FIN)
Ulla Sirkeinen (FIN-I)
Sirkeinen (FIN-I)
Ulla Sirkeinen (FIN-I)
Ulla Sirkeinen (I-FIN)
Ulla Sirkeinen (FIN–I)
Mrs Sirkeinen (FI-I)
Ulla Sirkeinen (FIN–I)
Mrs Sirkeinen (FIN–I)
Ulla Sirkeinen (FI–I)
Ms Sirkeinen (FI-I)
Ulla Sirkeinen (formand)
Sirkeinen (president)
Ulla Sirkeinen (Gr.
Ms Sirkeinen (Gr.
Ulla Sirkeinen (Gr.
U. Sirkeinen (Gr.
Ulla Sirkeinen (Gruppe I)
Ulla Sirkeinen (FI-I)
Ulla Sirkeinen (I-FI)
Mr Sirkeinen (I–FI)
Ulla Sirkeinen (I-FI)
Ms Sirkeinen (I-FI)
Ulla Sirkeinen (I-FIN)
Mrs Sirkeinen (I-FIN)
Ulla Sirkeinen (I-FIN)
Sirkeinen (FIN-I)
Ulla Sirkeinen bad ordføreren om at henvise til ØSU's nylige udtalelse om  "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af elektricitet fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet", som hun havde været ordfører for.
Ms Sirkeinen asked the rapporteur to include a reference to the recently adopted ESC opinion on the draft directive on the promotion of electricity from renewable energy sources in the internal electricity market, for which she had acted as rapporteur.
Ulla Sirkeinen begrundede ændringsforslaget med et ønske om bedre sammenhæng og klarhed.
Mrs Sirkeinen justified this amendment primarily on the grounds of consistency and clarity.
Ulla SIRKEINEN erklærede, at hun på visse punkter har været uenig med ordføreren.
Mrs Sirkeinen said that she had had differences of opinion with the rapporteur.
Ulla Sirkeinen forelagde følgende ændringsforslag til punkt 4.4:
Mrs Sirkeinen tabled the following amendment to point 4.4:
Ulla Sirkeinen foreslog at lade punktet udgå, eftersom skader inden for atomkraftsektoren i forvejen var omfattet af Euratom-traktaten og Paris-konventionen.
Ms Sirkeinen was proposing that the point be deleted on the grounds that liability for nuclear damage was already covered by the Euratom Treaty and the Paris Convention.
Ulla Sirkeinen fremsatte et ændringsforslag om at affatte det pågældende stykke således:
Mrs Sirkeinen proposed reading this paragraph as follows:
Ulla Sirkeinen fremsatte et ændringsforslag om at affatte stykket således:
Mrs Sirkeinen proposed that this paragraph should read as follows:
Ulla SIRKEINEN gik ind for, at programmet INFO2000 skulle styrkes og iværksættes hurtigt.
Mrs SIRKEINEN argued that the INFO 2000 programme should be strengthened and launched quickly.
Ulla Sirkeinen gjorde klart, at visse af Kommissionens antagelser om energiscenarier er for optimistiske, navnlig scenarierne vedrørende reduktion af drivhusgasser med op til 80 %.
Ms Sirkeinen pointed out that some assumptions for the energy scenarios proposed by the Commission were too optimistic, in particular those regarding the GHG reduction up to 80%.
Ulla Sirkeinen konstaterede, at udgangspunktet for de tanker, der udvikles i udtalelsen, er en mangel på europæisk bevidsthed hos borgeren og manglen på en europæisk identitet.
Ms Sirkeinen said that the opinion's point of departure was the lack of both a public awareness of Europe and a European identity.