natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Socialsektionens formand, Jan Olsson, resumerede debatten i sektionen og oplyste, at der havde været almindelig tilslutning til udtalelsen.
The Chairman of the Social Section, Mr Olsson, gave an overview of  the Section debate and of the general support expressed in favour of the Opinion.
Socialsektionens formand, John F. CARROLL, oplyste, at udtalelsen var blevet vedtaget med alle stemmer mod 1 på sektionsmødet den 9. marts 1995.
The PRESIDENT of the Social Affairs Section, Mr CARROLL, informed the Committee that the Section, at its meeting on 9 March 1995, had adopted the Opinion by a large majority, with one vote cast against.
Socialsektionens formand, van den BURG, ledede første del af fællesmødet den 13. maj.
Mrs van den BURG, President of the Social Affairs Section, chaired the first part of the joint meeting held on 13 May.
Socialsektionens formand, van den BURG, ledede første del af fællesmødet den 13. maj.
Mrs van den BURG, president of the Social section, chaired the first part of the joint meeting held on 13 May.
Socialsektionens formand, van den BURG, orienterede medlemmerne om den korte frist i forbindelse med udtalelsen og om tekniske problemer i sektionen.
The president of the social section, Mrs van den Burg, informed members of the tight deadline for the opinion and of technical difficulties involved at section level.
Socialsektionens næstformand, Pierre CHEVALIER, oplyste medlemmerne om den debat der havde fundet sted i sektionen, og rettede en tak til ordføreren.
The social section vice-president, Mr Chevalier, informed members of the debate in section and expressed his congratulations to the rapporteur.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 14. marts 2000 med 35 stemmer for, 13 imod og 11 hverken for eller imod.
Section opinion adopted on 14 March 2000 by 35 votes to 13 with 11 abstentions.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 15. maj 1998 med et flertal af stemmer for og 6 hverken for eller imod.
OPINION ADOPTED on 15 May by a majority vote (six abstentions).
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 16. december 1999 med 18 stemmer for, 3 imod og 6 hverken for eller imod.
THE SECTION ADOPTED its opinion by 18 votes to 3, with 6 abstentions on 16 December 1999.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 16. juli 1998 med et flertal af stemmer for og 14 hverken for eller imod.
SECTION OPINION ADOPTED on 16 July 1998 by a majority vote (14 abstentions).
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 17. oktober 1997 med et flertal af stemmer for, 1 stemme imod og 4 hverken for eller imod.
SECTION OPINION ADOPTED by a majority vote (one vote against and four abstentions) on 17 October 1997
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 18. juni 1998 med et flertal af stemmer for og 11 hverken for eller imod.
The OPINION WAS ADOPTED by a majority vote, with 11 abstentions, on 18 June 1998.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 19. december 2001 med et flertal af stemmer for, 10 stemmer imod og 5 hverken for eller imod.
SECTION OPINION ADOPTED by a majority vote in favour and 10 votes against, with five abstentions on 19 December 2001
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 20. juni 2002 med et flertal af stemmer for; otte medlemmer stemte hverken for eller imod.
SECTION OPINION ADOPTED by a majority with eight abstentions on 20 June 2002.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 25. juli 2000 med et flertal af stemmer for, 5 stemmer imod og 5 hverken for eller imod.
Opinion adopted by the section on 25 July 2000 by a large majority, with five votes against and five abstentions.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 30. september 1999 med et flertal af stemmer for, ingen stemmer imod og to stemmer hverken for eller imod.
SECTION OPINION ADOPTED on 30 September 1999 with no votes against and two abstentions.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 5. maj 2000 med et flertal af stemmer for og 4 hverken for eller imod.
Opinion adopted by the section nem.con, with four abstentions, on 5 May 2000.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 5. maj 2000 med et flertal af stemmer for og 4 hverken for eller imod.
SECTION OPINION ADOPTED by a majority, with four abstentions, on 5 May 2000.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 8. april 1999 med et flertal af stemmer for, 3 imod og 6 hverken for eller imod.
The Section adopted its opinion on 8 April 1999 by a large majority with three votes against and six abstentions.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 8. april 1999 med et flertal af stemmer for.
DRAFT OPINION ADOPTED on 8 April 1999 by a majority with two abstentions.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 8. december 1998 med et flertal af stemmer for og 1 hverken for eller imod.
OPINION ADOPTED by the section, by a large majority with one abstention, on 8 December 1998
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget den 8. februar 2000 med et flertal af stemmer for, 2 imod og 6 hverken for eller imod.
OPINION ADOPTED by the Section on 8 February 2000 by a large majority, with two votes against and six abstentions.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 10. april 2002.
OPINON ADOPTED unanimously by the section on 10 April 2002.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 10. april 2002.
SECTION OPINION ADOPTED unanimously on 10 April 2002.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 12. november 1999.
The section adopted its opinion unanimously on 12 November 1999
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 12. november 1999.
THE SECTION ADOPTED its opinion unanimously on 12 November 1999.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 14. november 2000.
OPINION ADOPTED by the Section unanimously on 14 November 2000.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 14. november 2000.
OPINION ADOPTED UNANIMOUSLY by the section on 14 November 2000.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 16. december 1999.
The OPINION was ADOPTED unanimously by the section on 16 December 1999.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 16. juli 1998.
OPINION ADOPTED UNANIMOUSLY at section level on 16 July 1998
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 16. juli 1998.
OPINION ADOPTED UNANIMOUSLY at section level on 16 July 1998.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 16. juli 1998.
OPINION ADOPTED unanimously by the section on 16 July 1998.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 18. juli 2001.
The section adopted the opinion unanimously on 18 July 2001.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 2. maj 2001.
SECTION OPINION ADOPTED unanimously on 2 May 2001
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 4. september 2002.
OPINION ADOPTED unanimously on 4 September 2002.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 5. september 2001.
Section opinion adopted unanimously on 5 September 2001.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 6. april 2001.
SECTION OPINION ADOPTED unanimously on 6 April 2001.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget enstemmigt den 7. januar 1999.
The OPINION was ADOPTED UNANIMOUSLY by the section on 7 January 1999.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget med et flertal af stemmer for og 10 stemmer hverken for eller imod den 18. juli 2001.
The section adopted the opinion by a majority, with 10 abstentions, on 18 July 2001.
Socialsektionens udtalelse blev vedtaget med et flertal for, 3 stemmer imod og ingen hverken for eller imod den 20. juni 2001.
SECTION OPINION ADOPTED by a majority vote in favour and 3 votes against, with 0 abstention on 20 June 2001.
Socialsektionens udtalelse:
SECTION OPINION:
Socialsektionens udtalelse: CES 1066/99 fin
Section opinion: CES 1066/99 final
Socialsektionens udtalelse: CES 1246/2000 fin
Section Opinion: CES 1246/2000 fin
Socialsektionens udtalelse: CES 1490/98 fin
Section opinion: CES 1490/98 fin
Socialsektionens udtalelse: CES 1573/2001 fin
SECTION OPINION: CES 1573/2001 fin
Socialsektionens udtalelse: CES 235/2002 fin
SECTION OPINION: CES 235/2002 fin
Socialsektionens udtalelse: CES 334/2000 fin
SECTION OPINION: CES 334/2000 fin
Socialsektionens udtalelse: CES 341/2002 fin
SECTION OPINION: CES 341/2002 fin
Socialsektionens udtalelse: CES 376/2001 fin
CES 376/2001 fin
Socialsektionens udtalelse: CES 403/2000 fin
Section opinion: CES 403/2000 fin
Socialsektionens udtalelse: CES 827/2001 fin
SECTION OPINION: CES 827/2001 fin
Socialsektionens udtalelse: CES 853/97 fin og CES 853/97 fin korr.
OPINION:  CES 853/97 fin and CES 853/97 fin Corr.
Socialsektionens udtalelse: CES 887/2000 fin
SECTION OPINION: CES 887/2000 fin
Socialsektoren:
Social sector:
Socialsektoren: samarbejde mellem Barcelona og Puebla (Mexico) om vold mod kvinder.
Social sector: cooperation between the city of Barcelona and Puebla (Mexico) on gender violence.
socialsektorens virksomheders betydning;
significance of undertakings in the social sector;
SOCIALSIKRING
SOC/199
Socialsikring
Social Security
Socialsikring
social security;
Socialsikring
Social Welfare
Socialsikring er et af de vigtige midler til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse i EU’s medlemsstater.
Social protection is one of the important means to fight poverty and social exclusion in EU Member States.
Socialsikring er et vigtigt aspekt for de borgere, der udnytter deres ret til fri bevægelighed2.
Social security is a key issue for persons exercising their right to free movement2.
Socialsikring i landbruget er blot ét led i en bredere socialpolitik: dens fremtid vil være bestemt af den rolle, velfærdsstaten skal spille fremover, og vil blive påvirket af de reducerede midler, der står til rådighed på de offentlige budgetter, der overvejende udviser betydelige underskud.
Agricultural provident schemes in fact form part of a broader social policy: their future depends on how the future role of the welfare state is defined and on the scarcer financial resources forthcoming from national budgets, most of which are heavily in deficit.
Socialsikring i landbruget i Den Europæiske Union
Agricultural Provident Schemes within the Community
Socialsikring i landbruget i Den Europæiske Union"
Agricultural Provident Schemes within the European Union.
Socialsikring og fri bevægelighed
Social security and free movement
Socialsikringen gør det nemlig muligt, at hele samfundet deles om omkostninger, der meget ofte overstiger en enkelt persons eller en families økonomiske formåen, og man undgår dermed, at behovet for hjælp gør folk fattigere, og at en beskeden indkomst ikke i væsentlig grad hindrer adgangen til behandlingssystemet.
Social protection is a way of distributing, at the level of an entire society, costs which often exceed the means of an individual or his/her family, ensuring that paying for healthcare does not lead to impoverishment and that even those on a low income have reasonable access to care.
Socialsikringen tilpasses også for ikke at straffe kvinder – de havde tidligere en lav erhvervsfrekvens - og for dermed at undgå at forværre den fattigdom, som gør sig gældende for de ældste kvinder5.
These systems are also being adapted so as not to penalise women (whose rate of occupational activity in the past has been low) and thus avoid a further deterioration in the poverty situation affecting women in the older generations5.
socialsikrings- og arbejdsret
social-security law and law of employment,
Socialsikringsbidrag
Social Security Contributions
Socialsikringsbidrag til ansatte
Social contribution for employees
Socialsikringsbidragene bør sænkes, navnlig i den nedre del af lønskalaen, dog under hensyntagen til behovet for at sikre sunde offentlige finanser
Social security contributions should be reduced, in particular at the low end of the wage scale, while complying with the need for sound public finances;
Socialsikringsbidragene og arbejdsgiverafgifterne tegner sig for næsten 50 % af bruttolønnen.
Social security contributions and payroll taxes amount to almost 50 percent of gross wages.
Socialsikringsforanstaltningerne og de øvrige beskæftigelsesincitamenter kan opdeles i 12 kategorier:
The provisions on Social Security and other incentives to employment can be divided with 12 categories:
Socialsikringsidentifikations-nummer (NISS) (*)
Social security identification number (NISS) (*)
Socialsikringsinstitutionernes primære funktion er at yde sikkerhed mod risici og farer.
The primary function of social protection institutions consists in providing security against risk and hazards of life.
Socialsikringsnummer (*)
Social security number (*)
Socialsikringsordningerne - som man vil forbedre eller justere - er også med til at forhindre alvorlige sociale konflikter.
As regards the social-security systems which people wanted to improve or correct, they also served to avoid serious social conflicts.
Socialsikringsordningerne bør være mere effektive, og det bør sikres, at de sociale automatiske stabilisatorer fungerer efter hensigten, så man undgår en forhastet afskaffelse af tidligere forlængelser af dæknings- og støtteberettigelsen, indtil der atter kommer gang i jobskabelsen.
Further improving the effectiveness of social protection systems and making sure that social automatic stabilisers can play their role as appropriate, avoiding precipitate withdrawals of past extensions of coverage and eligibility until jobs growth substantially resume.
Socialsikringsordningerne er på én gang den europæiske samfundsmodels særlige kendetegn og grunden til, at denne model i dag fremhæves som et godt eksempel på verdensplan  18.
Welfare systems are the key distinguishing feature of the European social model as well as making that model an example in today's world18.
Socialsikringsordningerne moderniseres i overensstemmelse med ændringerne i befolkningssammensætningen.
Social protection systems are being modernised in view of demographic change.
Socialsikringsordningernes udformning henhører fortsat under EU-landenes enekompetence.
The shaping of the social insurance systems remains the exclusive preserve of the Member States.
Socialsikringspensioner, der er struktureret på samme måde, udbetales efter behovsbestemmelse til personer, som ikke har optjent tilstrækkelig social sikring.
Similarly structured social assistance pensions are payable on a means-tested basis to those without a sufficient social insurance record.
Socialsikringssektoren forventes at udvise overskud frem til 2015; derefter bliver virkningerne af befolkningens aldring mærkbare.
The social security sector is expected to run a surplus up to 2015; thereafter the impact of the population ageing will materialise.
Socialsikringssektoren vil udvise under­skud omkring 2016, og underskuddet vil i 2050 være 1,5% af BNP.
A deficit in the social security sector will emerge around 2016 and reach a level of 1.5% of GDP in 2050.
Socialsikringssystemer
Social protection systems
Socialsikringssystemer aktiverer dem, der kan komme ind på arbejdsmarkedet, beskytter dem, der står uden for arbejdsmarkedet, og skærmer personer mod risici i forskellige perioder af livet.
Social protection systems activate those that are able to access the labour market, protect those most excluded from the labour market and shelter individuals from risks in their lifecycles.
socialsikringssystemer, som "illegale" sæson- og migrantarbejdere i sidste instans er tvunget til at falde tilbage på, og som selv må finde ud af at løse omkostningsproblemet
social security systems onto which "illegal" seasonal and migrant workers are forced to fall back in the event of an accident and which have to find ways of meeting the costs;
Socialsikringssystemerne (alderdom, adgang til goder og tjenesteydelser, sygdom, invaliditet) i Latinamerika og Caribien yder en meget ringe dækning.
Social protection cover (old age, access to goods and services, illness, disability) is extremely patchy in LAC.
Socialsikringssystemerne (alderdom, arbejdsløshed, sygdom, invaliditet, adgang til basale goder og tjenesteydelser) i Latinamerika og Caribien yder en meget ringe dækning.
Social protection cover (old age, unemployment, illness, disability, access to essential goods and services) is extremely patchy in LAC.
Socialsikringssystemerne bør kombinere hensigtsmæssige overførselsindkomster med aktivering og tilbyde tjenester, der er målrettet den enkeltes behov og leveres gennem "one-stop-shops".
Benefit systems should combine adequate income replacement with activating and enabling services, targeted at individual needs and delivered through one-stop shops.
Socialsikringssystemerne bør moderniseres for at sikre deres finansielle bæredygtighed på sigt i betragtning af de forandrede befolkningssammensætninger og for at fremme social integration og behandle fattigdomsproblemet.
Social protection systems should be modernised to ensure their long-term financial sustainability in the face of changing demographic patterns, and to promote social inclusion and tackle poverty.
Socialsikringssystemerne bør reformeres, så de tager hensyn til fleksible arbejdstider, ophold i beskæftigelsen osv. og sikrer dem, der er ansat under disse fleksible ordninger, lige muligheder.
Social security systems should be reformed to take account of flexible working time, breaks in employment, etc. and to ensure that people employed under these flexible arrangements have equal opportunities.
Socialsikringssystemerne er derfor et vigtigt element i den europæiske samfundsmodel, idet man kun få steder i verden kan levere sundhedsydelser af samme niveau som i Europa.
They are therefore an important part of the European social model, and the quality of care provided in Europe is almost unrivalled in the world.
Socialsikringssystemerne i Europa spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre omfor­deling af indtægter og social samhørighed.
Social protection systems in Europe play a fundamental role in ensuring income redistribution and social cohesion.
Socialsikringssystemerne må sættes under lup og i den forbindelse må det overvejes, hvilke ydelser der skal tilbydes, og hvorledes de skal finansieres.
Social security systems must be examined bearing in mind the type of assistance to be offered and how it is to be financed.
Socialsikringssystemerne skal beskytte bedre mod social udstødelse og fattigdom og fungere som instrumenter til personlig udvikling, til at lette overgange på arbejdsmarkedet og i forskellige perioder af livet og til at skabe social sammenhæng.
Social protection systems must better protect against social exclusion and poverty and become encompassing instruments at the service of individual development, labour market and life-course transitions and social cohesion.
Socialsikringssystemernes bæredygtighed
Sustainability of social systems
Socialsikringssystemernes faktiske dækning ‑ hvad angår spektret af sikrede og socialsikringens omfang ‑ for såvel beskæftigede som for jobsøgende personer
The effective coverage of social protection systems – in terms of breadth of eligibility and level of support – for those in work, or seeking work
Socialsikringssystemernes fremtid afhænger i stor udstrækning af væksten i økonomien og beskæftigelsen7, såvel som af demografiske tendenser.
The future of social security systems largely depends on the growth of the economy and employment, as well as on demographic trends7.
Socialsikringssystemet er for mange mennesker den eneste støtte i tilfælde af arbejdsløshed, sygdom, midlertidig eller permanent uarbejdsdygtighed, alderdom og i alle de situationer, hvor der kan opstå sociale problemer.
Many citizens are totally reliant on the social protection system in the event of unemployment, illness, permanent or temporary invalidity, old age, and all situations of social vulnerability.
Socialsikringssystemet er ved at blive ændret for at sikre, at de offentlige finanser er bæredygtige på lang sigt.
So as to ensure long-term sustainability of public finances, the social security system is undergoing amendments.
Socialsikringssystemet forventes at udvise overskud indtil 2015, derefter underskud.
The social security sector is expected to produce a surplus until 2015, thereafter a deficit.
Socialsikringssystemet udviser i dag overskud på 1,7% af BNP, som bliver til et underskud på 1,5% af BNP i 2050.
The social security sector currently produces a surplus of 1.7% of GDP, to turn into a deficit of 1.5% of GDP by 2050.
Socialsikringssystemet udviser i dag underskud.
Currently, the social security system runs a deficit.
Socialsikringssystemet, herunder offentlige pensioner, finansieres delvist via overførsler fra forbundsregeringen.
The social security system, including public pensions, is partially financed by transfers from the federal government.
Socialsikringstaksterne vil blive angivet både i euro og pesetas.
Scales of social security benefits have been produced both in euros and in pesetas.
Socialsikringsydelser (3 ud af de følgende 4):
Social security contributions (3 out of the following 4):
Socialsikringsydelserne bygger i det væsentlige på princippet om kompensation for tab af indkomst med individuelle rettigheder til grundlæggende ydelser for alle med bopæl i landet uanset socialt eller arbejdsmæssigt tilknytningsforhold, ægteskabelig stilling eller køn.
Social security benefits are largely based on the principle of compensation for loss of income with individual rights to basic benefits for all people resident in the country regardless of their social or professional affiliation, marital status or sex.
Socialsikringsydelserne er steget i faste priser, og investeringerne i infrastruktur overstiger fortsat EU-gennemsnittet.
Social security payments have increased in real terms and investment in infrastructure continues to exceed the EU average.
Socialsikrings­bidrag
Social security contributions
Socialstatistikcheferne godkendte udkastet på mødet den 7.-8. april 2003 og ved skriftlig høring indledt den 15. maj 2003.
The Directors of Social Statistics gave their approval to the draft at their meeting on 7/8 April 2003 and by written consultation launched on 15 May 2003.
Socialt
Social
Socialt
Society
Socialt acceptabel afvikling af udvidelsesprocessen
Making the enlargement process socially sustainable
socialt afbalancerede incitamenter til senere pensionering samt, i de tilfælde hvor dette er muligt eller hensigtsmæssigt, udvikling af attraktive modeller for en glidende overgang mellem arbejdsliv og pension inden for de offentlige pensionssystemer (bl.a. videreudvikling af modeller for deltidsarbejde blandt ældre),
Establishment of socially acceptable incentives for later retirement and, where possible or desirable, development of attractive models for a flexible transition from working life to retirement within the public pension system (including further development of part-time working for older people).
Socialt afbalancerede strukturreformer på områder som afgiftsordninger, energiforsyning, forvaltning, uddannelse, sundhed, boligbyggeri, transport og pensioner skal medvirke til at styrke efterspørgslen og ydeevnen under hensyntagen til de landespecifikke forskelle mht. konkurrenceevne.
Socially acceptable structural reforms in areas such as the taxation system, energy supplies, administration, education, health, residential construction, transport and pensions must help strengthen demand and productive capacity, in which connection consideration must be given to differences in competitiveness between individual countries.
Socialt ansvar er derimod et spørgsmål om at gøre profitterne stabile og vedvarende ved at udnytte den pågældende virksomheds materielle og immaterielle goder, der i tilfældet med finansvirksomheder består af medarbejderne og tillidsforholdet til kunderne.
In contrast, corporate social responsibility seeks to make profits stable and sustainable over time, by drawing on companies' tangible and intangible assets, which in financial companies are often represented by their employees and their trust-based relationships with clients.
Socialt ansvar i rapportering og revision
Social responsibility reporting and auditing