natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Van der Pas mente, at det ville være særligt hensigtsmæssigt, hvis ØSU udtalte sig specifikt om mulighederne for at udvikle et partnerskab mellem de forskellige berørte parter og om investeringerne i de menneskelige ressourcer, samt om formel og uformel uddannelse.
Mr van der Pas felt it would be particularly useful for the Committee to make its own specific contribution towards developing a partnership between the various stakeholders, and to the case for investment in human resources, non-formal and informal learning.
Van der Pas sagde først, at han værdsatte den fortsatte interesse, Socialsektionen og ØSU viste for uddannelses- og kulturelle spørgsmål, og håbede, at der kunne etableres et endnu tættere samarbejde mellem de to institutioner.
Mr van der Pas said he appreciated the interest the section and the Committee had always shown in education and culture, and said he hoped cooperation between the two institutions could be further enhanced.
Van der Pas talte derefter om arbejdsdokumentet om livslang almen og erhvervsfaglig uddannelse, og redegjorde i detaljer for indholdet heraf.
Mr van der Pas then went on to describe in detail the Memorandum on education and lifelong learning.
VAN DER PLAATS
Van Der Plaats (MARKT)
VAN DER RIJST (GD III)
Van Der Rijst (DG III)
van der VLIES (Miljø)
Ms van der Vlies (ENV)
van DIJK
de Knegt
van DIJK
DONCK
van DIJK
DOUVIS
van DIJK
DRAIJER
van DIJK
ENGELEN-KEFER
van DIJK
GOMEZ MARTINEZ
van DIJK
Mr van DIJK
van Dijk
Mr Van Dijk
van DIJK (*)
Engelen-Kefer
van Dijk (art. 54 - Drijfhout‑Zweijtzer)
van Dijk (Rule 54 - Mrs Drijfhout)
van Dijk (art. 54 - van den Burg)
van Dijk (Rule 54 - van den Burg)
Van Dijk (art. 54)
van Dijk (Rule 54)
van Dijk (Formand)
Mr van Dijk (president)
van Dijk (fuldmagt fra Drijfhout)
van Dijk (proxy for Mrs Drijfhout)
van Dijk (fuldmagt fra Drijfhout)
van Dijk (proxy for Ms Drijfhout)
van Dijk (fuldmagt fra Ladrille)
Van Dijk (proxy for Mr Ladrille)
van Dijk (fuldmagt fra van der Hooft)
van DIJK (proxy for van der Hooft)
van Dijk (NL-II) - art 54 - Drijfhout
Mr van Dijk (NL-II) (Rule 54 - Mrs Drijfhout)
van DIJK (NL-II) - art. 54 - de KNEGT
Mr van Dijk (NL-II) (Rule 54, Mr de Knegt)
van DIJK (ordfører)
Mr van Dijk
VAN DIJK *
Engelen-Kefer
van DIJK *
van Dijk
van DIJK begrundede ændringsforslaget med, at det var et forsøg på at understrege, at arbejdstagerne bør have et ord med i innovationsprocessen.
Mr van DIJK said that the purpose of the amendment was to attempt to highlight the burden which the innovation process placed on workers.
van DIJK og ORDFØREREN talte mod forslaget.
Mr van DIJK and the Rapporteur opposed the amendment.
VAN DIJK roste den fint afstemte indfaldsvinkel til fiskerispørgsmålet i den foreliggende udtalelse.
Mr van Dick welcomed the balanced approach to fishery questions in the present text.
van DIJK sagde videre, at det nok også ville være muligt at nå til et kompromis om MORELAND's ændringsforslag.
Mr van Dijk further stated that a compromise was also possible on Mr Moreland's proposed amendment.
VAN DIJK udtalte sig imod forslaget.
Mr van Dick opposed the amendment.
van DIJK understregede kort, at det centrale spørgsmål gik på, om det var nødvendigt eller ej, at der i traktaten blev medtaget en udtrykkelig henvisning til forsyningspligtydelser.
Mr van Dijk said that the key question was whether or not it was necessary to include an explicit reference to services of general interest in the Treaty.
VAN DIJK var derimod modstander af forslaget til udtalelse.
Mr van DIJK opposed the Opinion.
van DIJK*
Engelen-Kefer
van DIJK, ordfører
van Dijk, rapporteur
VAN DRIESSCHE , Frank
VAN DRIESSCHE, Frank
van EYLEN, GD for Landbrug
van Eylen, DG AGRI
Van Frank van Oorschot gik imod ændringsforslaget og det blev sat under afstemning.
Mr Van Oorschot spoke against the amendment and it was put to the vote.
Van Geldorp (GD Sundhed og Forbrugerbeskyttelse)
VAN GELDORP (DG SANCO)
VAN GENUGTEN
Prof. Van Genugten
VAN GERWEN (for Gruppe I)
Mrs van Gerwen (for Group I)
van Geuns (for ordføreren)
Ms van Geuns (for the rapporteur)
VAN GHELUWE (GD III)
Van Gheluwe (DG III)
VAN GHELUWE, idem
Mr VAN GHELUWE, idem
Van Ginderachter (GD for Konkurrence)
Van Ginderachter (COMP)
VAN GINDERACHTER (Konkurrence)
Van Ginderachter (COMP)
VAN GOEY
Mr van Goey
van HEIJST (for Gruppe I)
Mr van HEIJST (for Group I)
Van Hilten-van Der Heijden-sagen (C-513/03)
The Van Hilten-van Der Heijden case (C-513/03)
VAN HUFFEL (GD XXIV)
Van Huffel (DG XXIV)
Van Hulten-beslutningen fra januar 2000 gav et første signal i hvidbogens retning.
The Van Hulten resolution of January 2000 gave an initial steer on the direction of the White Paper.
VAN HUSSEL (GD XXIV)
Van Hussel (DG XXIV)
van IERSEL
BAETEN
van IERSEL
Mr van Iersel
van IERSEL
Mr van Iersel
van IERSEL
van Iersel:
van Iersel  (I–NL)
Mr van Iersel (I–NL)
van IERSEL  Joost, formand for CCMI****
van IERSEL Joost, President of the CCMI
van IERSEL (art. 62 for Huntjens)
Mr van Iersel (Rule 62 –Mr Huntjens)
van IERSEL (art.62 for Huntjens)
Mr van IERSEL (Rule 62 - Mr Huntjens)
VAN IERSEL (Formand)
VAN IERSEL (President)
VAN IERSEL (fuldmagt fra HUNTJENS)
Van Iersel (voting right of Mr Huntjens)
van Iersel (Gr.
Mr van Iersel (Gr.
van IERSEL (I-NL)
Mr van Iersel (I-NL)
van Iersel (I-NL)
Mr van Iersel (I‑NL)
van IERSEL (NL -  I)
van IERSEL (NL-I)
van Iersel (NL - I)
van Iersel (NL-I)
Van Iersel (NL)
Mr van Iersel (NL)
van Iersel (NL-Gr.
Mr Iersel (NL-Gr.
van Iersel (NL-I)
Mr  van Iersel (NL-I)
van Iersel (NL-I)
Mr van Iersel (NL-I)
van Iersel (NL-I)
Mr Van Iersel (NL–I)
van Iersel (NL-I)
Mr van Iersel Joost (NL-I)
van Iersel (NL-I)
Mr van Iersel (NL-I)
van Iersel (NL-I)
van Iersel (I-NL)
Van Iersel (NL-I) (art. 62 – Clever)
Van Iersel (NL-I) Rule 62 Mr Clever
van Iersel (NL-I) (art. 62 – Simons)
Mr van Iersel (NL-I) (Article 62 – Simons)
van Iersel (NL-I) (art. 62 – van Den Bandt-Stel)
Mr van Iersel (NL–I) (Rule 62 – van den Bandt-Stel)
van Iersel (NL-I) (art. 62 – van den Braak)
van Iersel (NL-I) (Rule 62 – van den Braak)
van Iersel (NL-I) (artikel 62, Butters)
van Iersel (NL-I) (Rule 62, Butters)
van Iersel (NL-I) (Butters - art.62)
van Iersel (NL-I) – Rule 62, Butters
Van Iersel (NL–I)
Joost Van Iersel (NL–I)
van Iersel (NL–I)
Mr Van Iersel (NL-I)
Van Iersel (NL–I)
Van Iersel (NL-I)
van IERSEL (Ordf.)
Van Iersel (Rapporteur)
van IERSEL (Ordfører)
Mr van Iersel (Rapp.)
van Iersel (ordfører)
van Iersel (Rapp.)
van IERSEL (ordfører)
van IERSEL (Rapporteur)
van IERSEL (ordfører)
van IERSEL, rapporteur
van IERSEL (skal bekræftes)
van IERSEL (to be confirmed)
Van Iersel den 25-26. februar 2005 havde deltaget i juryen "Opfordring til samarbejde mellem storbyer" arrangeret af DATAR (Ministeriet for infrastruktur, transport, fysisk planlægning, turisme og havet) i Paris.
25-26 February 2005 – Mr van Iersel had participated in the jury for The call for metropolitan cooperation organised by DATAR (French Ministry for Infrastructure, Transport, Housing, Tourism and the Sea), which had taken place in Paris.
Van Iersel glædede sig over, at industripolitikken indtager en så vigtig plads i strategien, da den er tæt forbundet med andre politikker (konkurrence, handel, energi, infrastruktur, osv.) og kræver en holistisk fremgangsmåde.
He welcomed the fact that industrial policy occupied such a prominent place within the strategy, as it was closely connected to other policies (competition, trade, energy, infrastructure, etc.) and required a holistic approach.
van IERSEL Joost
van Iersel, Joost
van Iersel Joost (NL – Gr.
(NL – Gr.
Van Iersel mente for sit vedkommende, at vi står over for en tillidskrise i EU-institutionerne, og at opgaven i første omgang bør løftes af medlemsstaterne, således at Lissabon-principperne kan gennemføres.
Mr van Iersel felt that there was a crisis of confidence in the European institutions and that it was up to Member States to take the initiative and strengthen them so that the Lisbon agenda could be carried out.
Van Iersel og Cabra de Luna forelagde udtalelsen og redegjorde for dens baggrund og dens udarbejdelse.
Mr van Iersel and Mr Cabra de Luna described the opinion, its background and how it had been drawn up.
van Iersel Ordfører
van IERSEL, Rapporteur
Van Iersel præciserede dernæst, at Arbejdstagergruppen havde fremsat følgende ændringsforslag, som blev forsvaret af Eva Belabed, Peter Coldrick og Daniel Retureau.
Mr van Iersel continued by clarifying that the Employees Group has put forward the following amendments that were defended by Ms Belabed, Mr Coldrick and Mr Retureau:
Van Iersel slog også til lyd for, at arbejdet blev påbegyndt hurtigst muligt, og så gerne, at EØSU blev betragtet som en vægtig partner i forhold til de andre institutioner.
Mr van Iersel felt it was important that the work should begin quickly and hoped that the EESC would be considered an influential partner vis-à-vis other institutions.
Van Iersel understregede, at alle EØSU-medlemmer allerede i januar havde modtaget udkastet til resolution, og at der efterfølgende var blevet taget hensyn til de kommentarer, man havde modtaget.
Mr van Iersel stressed that the all the EESC members received the draft resolution already in January and that the comments received subsequently have been taken into account.
Van Iersel understregede, at udtalelsen anslog en meget høflig tone over for Kommissionen.
Mr Van Iersel stressed that the opinion was written in a very polished way with respect to the European Commission.
Van Iersel undrede sig over, at der var så få høringsanmodninger fra Kommissionen, hvorpå Sigmund og Frerichs forklarede, at dette var direkte forbundet med den nye Kommissions gradvise påbegyndelse af arbejdet.
With regard to the surprise expressed by Mr van Iersel at the decrease in the numbers of referrals from the Commission, Ms Sigmund and Mr Frerichs explained that the slowdown in the pace of the new Commission’s work was directly linked to its gradual establishment.
Van Iersel var i tvivl om, hvordan man skulle kunne nå frem til en bedre styreform efter den franske og hollandske folkeafstemning.
Mr van Iersel wondered how better governance could be achieved following the French and Dutch referendums.
van Iersel)
(Rule 62 for Mr van Iersel)
van IERSEL, formand
van IERSEL, president
van IERSEL, ordfører
Mr van Iersel, rapporteur
van Iersel, Ordfører
van IERSEL, Rapporteur
VAN IERSEL (NL)
Mr van Iersel (NL)
Van Joost van Iersel
van Iersel
van KAAM (for Gruppe I)
Mr Mathieu van KAAM (Group I)
van Laere (BE-Kat.
Hilde Van Laere (BE-Cat.
van Laere (BE-Kat.
Ms Van Laere (BE-Cat.
van Laere (BE-Kat.
Ms van Laere (BE-Cat.1)
Van Laere (BE-Kat.
Van Laere (BE-Cat.
van Laere (BE-Kat.
Van Laere (Cat.
Van Laere (Kat.
Ms Van Laere (BE-Cat.
Van Laere (Kat.
Ms Van Laere (Cat.
Van Leynseele
Mrs Van Leynseele
van LEYNSEELE
Ms van Leynseele
Van Liedekerke, Generaldirektoratet for Det Indre Marked
Van Liedekerke (DG MARKT)
Van Loon
Mr Van Loon
Van Loon (GD for Uddannelse og Kultur)
van Loon (EAC)
VAN LOON – GD for Uddannelse og Kultur
Van Loon, DG EAC
Van Loon, GD XXII
Mr VAN LOON, DG XXII
VAN LOON, R., GD XXII
Van Loon R. - DG XXII
Van Mieghem
Van Meghem
Van Miert-gruppen har etableret et samlet budget på 600 mia. EUR for omkostningerne indtil 2020 i forbindelse med de byggeprojekter, der figurerer i planerne for de transeuropæiske transportnet, herunder de prioriterede TEN-projekter og de nye medlemsstaters projekter
the Van Miert Group has set an overall cost package of €600 thousand million up to 2002 for work outlined in the trans-European transport network plans (including the TEN-T priorities and plans for the new Member States);
VAN MOORSEL, GD XVI
Van Moorsel, DG XVI
van MUISWINKEL
Mr/Ms
van MUISWINKEL
van IERSEL
Van Muiswinkel beklagede, at EU til sin økonomiske forvaltning ikke rådede over et enkelt, fælles instrument, dvs. den monetære politik.
Mr van Muiswinkel regretted that EU economic governance had only one single common instrument at its disposal, i.e., monetary policy.
van Muiswinkel L.F.
van  Muiswinkel   L.F.
Van Muiswinkel rejste nogle spørgsmål, som han havde til hensigt at tage op i debatten den 7. oktober.
Mr van Muiswinkel raised some issues that he intended to put forward during the discussion on 7 October.
Van Niekerk (NL-III)
Mr Van Niekerk (NL-III)
Van Niekerk (NL-III)
Van Niekerk (GRIII-NL)
Van Niekerk, Niko
Walshe, Padraig
Van Niekerk, Niko
Zeeb, Christophe
van Oorschot (Gr.
Mr van Oorschot (Gr.
Van Oorschot (NL - Gr.
Mr Van Oorschot (NL - Gr.
van Oorschot (NL – I)
Mr van Oorschot (NL – I)
van Oorschot (NL –I)
Mr van OORSCHOT (NL – I)
van Oorschot (NL,Gr.
Mr van Oorschot (NL, Gr.
van Oorschot (NL,Gr.
Mr van Oorschot (NL-Gr.
van Oorschot (NL,GRI)
Mr van Oorschot (NL, Gr.
van Oorschot (NL- I) (art. 62 – van Iersel)
Mr van Oorschot (NL-I) (Rule 62 - Mr van Iersel)
van Oorschot (NL-I)
Frank van Oorschot (NL-I)
Van Oorschot (NL-I)
Mr Frank van Oorschot (NL-I)
van Oorschot (NL-I)
Mr Van Oorschot (NL-I)
van Oorschot (NL-I)
Mr van Oorschot (NL–I)
van Oorschot (NL-I)
Mr Van Oorschot (NL-I)
van Oorschot (NL-I) (art. 62 – Schröder)
Mr van Oorschot (NL-I) (Rule 62 – Mr Schröder)
Van Oorschot (NL-I) (artikel 62 – Simons)
Van Oorschot (NL-I) (Rule 62 Simons)
van Oorschot (NL–I)
Mr van Oorschot (I – NL)
Van Oorschot (NL–I)
Mr Van Oorschot (NL-I)
Van Oorschot – NL-I
Van Oorschot (NL–I)
van Popta
Mr van Popta
Van POPTA
Mr van Popta
van POPTA
van VELSEN
van Popta Benne
van  Popta   Benne
van Rens beskrev CEDEFOP's aktiviteter i 2001 og præsenterede prioriteringerne og arbejdsprogrammet for 2002, som omfatter fire hovedpunkter: Udvikling af forskningen; udarbejdelse af studier og rapporter; studiebesøg og udveksling; information og kommunikation.
This would be split into four main sections: developing research, drafting studies and reports, study visits and exchanges, and information and communication.
van RENS gav en mere detaljeret beskrivelse af arbejdet i 1997 og af planerne for 1998.
Mr van Rens gave a more detailed presentation of 1997 activities as well as the work planned for 1998.
Van Rompuy-rapporten, som kom i december 2012, pegede på, at det er vigtigt med en fælles forståelse, hvis man vil gennemføre større reformer.
Published in December 2012, the Van Rompuy report pointed out that a common understanding was important in order to carry out more far-reaching reforms.
Van Rompuy‑rapporten, som kom i december 2012, pegede på, at det er vigtigt med en fælles forståelse, hvis man vil gennemføre større reformer.
Published in December 2012, the Van‑Rompuy report pointed out that a common understanding was important in order to carry out more far-reaching reforms.
Van Sloten (NL-Kat.
Van Stolen (Cat.1-NL)
VAN STEEBERGEN
Mr VAN STEEBERGEN
Van Steen
Van Steen
Van Stolen (NL-Kat.
Van Stolen (Cat.1-NL)
van TURNHOUT
Mrs Van Turnhout
van Turnhout
Ms van Turnhout
van TURNHOUT (Formand)
Ms van Turnhout (President)
van Turnhout (IE)
Ms van Turnhout (IE)
van Turnhout (IE) (formand)
Ms van Turnhout (IE) (president)
van Turnhout (IE-III)
Ms van Turnhout (IE-III)
Van Turnhout (IE-III)
Ms Van Turnhout (IRL-III)
VAN TURNHOUT (III – IE)
Ms Van Turnhout (IE-III)
Van Turnhout (III-IE)
Ms Van Turnhout (IE-III)
van Turnhout (ordfører)
Mrs van Turnhout (Rapporteur)
van Turnhout (ordfører)
Ms van Turnhout (rapporteur)
van TURNHOUT *
Van Turnhout
van Turnhout Jillian
van  Turnhout   Jillian
Van Turnhout påpegede, at de irske medlemmer ikke ønskede at benytte sig af retten til at kunne udtrykke sig på gælisk, men forbeholdt sig ret til i givet fald at forlange visse tekster oversat til gælisk.
Ms van Turnhout said that the Irish members did not wish to exercise their right to speak in Irish but that they reserved the right, if necessary, to request translation into this language.
van TURNHOUT,
van TURNHOUT
van VELSEN
Mr Van Velsen
van VELSEN
TAXUD C2
van VELSEN
WISTISEN
VAN VELSEN (art. 62 – Siecker)
Van Velsen (Rule 62 – Siecker)
VAN VELSEN (artikel 61 for Gonzalez de Txabarri)
VAN VELSEN (Rule 61 - Mrs Gonzalez de Txabarri)
Van Velsen (fuldmagt fra Bulk)
van Velsen (proxy for Mrs Bulk)
VAN VELSEN (fuldmagt fra Drijfhout-Zweijtzer)
Van Velsen (proxy for Mrs Drijfhout-Zweijtzer)
van Velsen Emile
van  Velsen   Emile
VAN VRECKEM
De Dieu
Van WEZEL
Ms Van WEZEL
van Wezel (NL  II)
Van Wezel (NL-II)
Van Wezel (NL-II)
Ms Van Wezel (NL-II)
van Wezel, Annie
Heinisch, Renate
van Wezel, Annie
Zorko, Andrej
Van Zonneveld, GD V
H. Van Zonneveld, DG V
vanchor,i = vBB, woti,bilag II
vanchor,i = vBB,woti,Annex II
vancker,i+1 = vBB,woti+1,bilag II
vanchor,i+1 = vBB,woti+1,Annex II
Vand
Hydro
Vand (105 °C)
Moisture (105°C)
Vand (105°C)
Moisture (105°C)
Vand (f.eks. dæmningssøer, vandreservoirer, ‑behandling og ‑net).
Water (e.g. dams, storage, treatment and networks)
Vand (H2O) udgøres for 11 vægtprocents vedkommende af H2 (2/18).
Water (H2O) is made up with 11% H2 by weight (2/18).
vand (herunder grund-, overflade-, overgangs- og kystvand), jord, luft, land og vilde dyr og planter samt ethvert samspil mellem disse og ethvert samspil med andre levende organismer
Waters (including ground, surface, transitional and coastal), soil, air, land, wild species of fauna and flora, and any interrelationship between them, and any relationship with other living organisms;
vand (KN-kode 2201 og 2851 00 10).
water (CN codes 2201 and 2851 00 10).
VAND - INTERNATIONALE FLODER OG SØER
WATER - INTERNATIONAL RIVERS AND LAKES
Vand 1
Water services1
Vand : Der er udført særdeles omfattende generel forskning, hvorfor der foreslås sat fokus på mere specifikke lakuner
Aquatic environment : general research has been very extensive, therefore it is proposed to focus on more specific gaps
Vand bør som en af de vigtigste ingredienser i levnedsmidler og foder med i bilagene til forordningen.
Water, as one of the major ingredients for food stuffs and feedingstuffs, should be included the Annexes to the Regulation.
Vand bør tillægges en central betydning i alle europæiske politikker ved at understrege de udfordringer, der er forbundet med bekæmpelse af fattigdom, de europæiske borgeres grundlæggende rettigheder, folkesundheden, social integration og samhørighed.
It should be given central importance through all other EU policies, while linking in the related challenges regarding poverty, the fundamental rights of Europeans, public health, social integration and cohesion.
Vand der efterfølgende påfyldes tanken skal anses for værende rent og er ikke under iagttagelse af denne regels stk. 1, 2, 3 eller 4.
Any water subsequently introduced into the tank shall be regarded as clean and shall not be subject to paragraph (1), (2), (3) or (4) of this regulation.
Vand der efterfølgende påfyldes tanken skal anses for værende rent og er ikke under iagttagelse af denne regels stk. 7, 8 eller 9.
Any water subsequently introduced into the tank shall be regarded as clean and shall not be subject to paragraph (7), (8) or (9) of this regulation.
Vand er det område, som vil komme til at lide mest under menneskets pres, hvilket vil påvirke udviklingen i alle socioøkonomiske sektorer.
Water is the sector which will come under the greatest human pressure, influencing the development of all socio-economic sectors.
Vand er det vigtigste råmateriale, der anvendes i bryggerisektoren, og det udgør gennemsnitligt ca. 92 % af øl.
Water is the most important raw material used by the brewing sector, representing on average about 92% of beer.
Vand er en af de mest værdifulde ressourcer, som ikke kun er en forudsætning for liv og sundhed, men også for vækst inden for mange økonomiske sektorer som landbrug, fremstillingsvirksomhed og energiproduktion.
Water is one of the most valuable resources, fundamental to life and health, but also to the growth of many economic sectors such as agriculture, manufacturing and energy production.
Vand er en af vores mest værdifulde ressourcer, men det er også ved at blive en knap ressource, og alt tyder på, at vandknapheden bliver større i fremtiden.
Water is one of our most valuable resources but is also becoming a scarce resource, and every indication is that it will become even more so in the future.
Vand er en del af vores naturarv, som vi må forvalte på en sådan måde, at vi bevarer mulighederne for bæredygtig udvikling og undgår ressourcespild.
The objective could be to treat water as a valuable asset by taking care to safeguard the scope for its sustainable development in the light of needs and by avoiding waste.
Vand er en fornyelig ressource, hvis bæredygtige anvendelse forudsætter, at cyklussen ikke brydes.
Water is a renewable resource; making sure that its cycle is not disrupted is key to its sustainable use.
Vand er en fornyelig ressource, og en forudsætning for dets bæredygtige anvendelse er derfor, at cyklussen ikke brydes.
Water is a renewable resource; making sure that its cycle is not disrupted is key to its sustainable use.
Vand er en grundlæggende forudsætning for alt liv på jorden.
Water is a "sine qua non" for all life on earth.
Vand er en livsnødvendig ressource for menneskers sundhed, og spiller en væsentlig rolle for landbrug, turisme, industri, transport og energi.
Water is a vital resource for human health and an essential input for agriculture, tourism, industry, transport and energy.
Vand er en vigtig del af Det Europæiske Fællesskabs miljøpolitik og en af Europa-Kommissionens miljøprioriteter.
Water is a major concern for environmental policies in the European Community and is one of the environmental priorities of the European Commission.
Vand er en vigtig økonomisk sektor med en anslået årlig omsætning på 80 mia. EUR, hvilket er mere end sektoren for naturgas.
Water is an important sector in the economy, with an estimated annual turnover of €80 billion, which is larger than the natural gas sector.
Vand er en vital råvare i regionen og bør være udgangspunkt for enhver form for støtte, som EU måtte yde til det lokale landbrug.
Water is a vital commodity in the region and should form the basis for whatever support the EU is able to offer to local agriculture.
Vand er et af de mest alsidigt regulerede områder i EU's miljølovgivning.
Water is one of the most comprehensively regulated areas of Community environmental legislation.
Vand er et af de mest gennemgribende regulerede områder i EU's miljølovgivning.
Water is one of the most comprehensively regulated areas of Community environmental legislation.
Vand er et offentlig gode, ikke en råvare (initiativudtalelse)2
Water is a public good, not a commodity
Vand er et offentligt gode, ikke en handelsvare".
Water is a public good, not a commodity."
Vand er et offentligt gode, ikke en råvare!
Water is a public good, not a commodity
Vand er et offentligt gode, ikke en råvare!"
Water is a public good, not a commodity
Vand er et offentligt gode, ikke en råvare!"
Water is a public good, not a commodity!"
Vand er et offentligt gode, ikke en råvare!"
Water is a public good, not a commodity
Vand er et offentligt gode, ikke en råvare!" påpeger Kommissionen, hvor vigtigt det er, at mennesker har ret til rent vand og sanitet som et grundlæggende offentligt gode, og gentager, at "vand ikke er en handelsvare".
Water is a public good, not a commodity!", the Commission affirms the importance of the human right to water and sanitation and of water as a public good and fundamental value, and reiterates that "water is not a commercial product".
Vand er et offentligt gode, ikke en råvare!" påpeger Kommissionen, hvor vigtigt det er, at mennesker har ret til rent vand og sanitet som et grundlæggende offentligt gode.
Water is a public good, not a commodity!", the Commission affirms the importance of the human right to water and sanitation and of water as a public good and fundamental value.
Vand er et offentligt gode, ikke en råvare!""
Water is a public good, not a commodity
Vand er ikke begrænset til administrative grænser.
Water is not confined to administrative borders.
Vand er kilde til konflikter og genstand for miljøpolitik og vandstrategi omkring Middelhavet.
Water as a driver of conflicts, environmental policy in the Mediterranean, and the Strategy for Water in the Mediterranean (SWM)
Vand har forskellige biologiske og kemiske egenskaber.
Different bodies of water have different chemical and biological properties.
Vand i fast form.
Water in solid form.
Vand i fødevareerhvervet
Water and the food industry