natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lissabon-strategien var med sit strategiske mål om fuld beskæftigelse et eksempel på, at økonomiens og virksomhedernes konkurrenceevne ikke er uforenelig med borgernes velfærd og deres personlige udvikling gennem arbejde.
By selecting full employment as a strategic objective, the Lisbon strategy gave an example of how economic and business competitiveness is not incompatible with people's well-being and their personal fulfilment through work.
Lissabon-strategien var med sit strategiske mål om fuld beskæftigelse et eksempel på, at økonomiens og virksomhedernes konkurrenceevne ikke er uforenelig med borgernes velfærd og jobtilfredshed samt tilvejebringelsen af kvalitetsjob og rimelige arbejdsvilkår.
By selecting full employment as a strategic objective, the Lisbon strategy gave an example of how economic and business competitiveness is not incompatible with people's well-being, job satisfaction and the provision of quality jobs and decent working conditions.
Lissabon-strategien vil kun blive en succes og opnå fortsat og bred støtte til de nødvendige strukturreformer, hvis den bidrager til at forbedre mulighederne for alle.
The Lisbon Strategy will only be successful and be able to attract continued and widespread support for necessary structural reforms if it contributes to improving opportunities for all.
LISSABON-STRATEGIEN — GENNEMFØRE FORANDRINGER
THE LISBON STRATEGY — MAKING CHANGE HAPPEN
Lissabon-strategien, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i marts 2000, affødte en række strukturindikatorer, hovedsagelig vedrørende økonomisk vækst og beskæftigelse, jf. de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse 2005 (EF-traktatens artikel 99).
Structural indicators emerge from the Lisbon Strategy adopted by the European Council in March 2000, mainly oriented to economic growth and employment as laid down in the Integrated Guidelines for Growth and Jobs in 2005 (article 99 of EC Treaty).
Lissabon-strategien, der søger at fremme en konkurrencedygtig og videnbaseret økonomi, som tager hensyn til den sociale samhørighed og bæredygtige udvikling, er af særlig betydning.
The Lisbon Strategy for a knowledge-based competitive economy that takes account of social cohesion and sustainability is particularly important.
Lissabon-strategien, herunder især nødvendigheden af at forbedre konkurrenceevnen, og målet om bedre styreformer i EU8 betyder navnlig, at der skal gennemføres en undersøgelse af reguleringsfunktionen og vilkårene for dens udøvelse parallelt med den europæiske lovgivnings følgevirkninger i medlemsstaterne (lovgivning, administration) for at sikre en mere ensartet anvendelse af lovgivningen og lovgivningens sammenhæng på et indre marked med ens udgangsbetingelser.
The Lisbon Strategy, particularly the need to improve competitiveness and the objective of better European governance8, makes it necessary to examine the regulatory function and its exercise as well as the impact of European legislation on Member States (legislation and administration), in order to ensure more uniform application of the law and legislative consistency, in turn ensuring a level playing field for the internal market.
Lissabon-strategien, som blev styrket i Stockholm, behandler allerede dimensionen vedrørende forbedring af levestandarden og livskvaliteten i politisk sammenhæng.
The Lisbon strategy, strengthened at Stockholm, addresses already this dimension on improving living standards and quality of life in policy terms.
Lissabon-strategien, som blev vedtaget i 2000, opstillede målet om at gøre EU til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed".
The Lisbon Strategy, decided in 2000, established the objective of making the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
Lissabon-strategien, som blev vedtaget i 2000, opstillede målet om at gøre EU til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed".
The Lisbon Strategy, decided on in 2000, established the objective to make the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
Lissabon-strategien, som fokuserer på bæredygtig udvikling under hensyn til konkurrenceevne, fuld beskæftigelse, social samhørighed og miljømæssig bæredygtighed, er et godt udgangspunkt for en langsigtet strategi for statistikker om serviceerhvervene.
The Lisbon strategy focusing on a sustainable development combining the goals of competitiveness, full employment, social cohesion and environmental sustainability is considered a useful starting point for a long-term strategy on services sector statistics.
Lissabon-strategien, som spiller en central rolle i strukturreformprocessen, har øget bevidstheden om og interessen i en mellemfristet politik, som på samme tid fremmer potentiel vækst, fuld beskæftigelse, forbedringer i den europæiske sociale model og en bæredygtig udvikling.
The Lisbon Strategy, which is at the centre of the structural reform process, has increased the awareness of, and interest in, medium term policies that simultaneously promote potential growth; full employment; improvements in the European social model; and a sustainable development.
Lissabon-strategien, sådan som den tog sig ud efter forårstopmødet i 2002, omfatter parallelle tiltag på det økonomiske, sociale og miljømæssige område.
The Lisbon Strategy, as it appeared after the European Council meetings in the Spring of 2002, includes parallel actions in the economic, social and environmental fields.
Lissabon-strategien1 har fastsat mål, som i vid udstrækning stemmer overens med disse perspektiver og er vigtige for Europa.
The Lisbon Strategy1  has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lissabon-strategien1 har fastsat mål, som i vid udstrækning stemmer overens med disse perspektiver og er vigtige for Europa.
The Lisbon Strategy1 has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lissabon-strategien:
Lisbon strategy:
Lissabon-strategiens budskab skal forstås klart og tydeligt: Økonomiske, sociale og miljømæssige mål konkurrerer ikke, men styrker hinanden.
The message of the Lisbon Strategy must be clearly understood: Economic, social and environmental goals don’t compete, but reinforce each other.
Lissabon-strategiens centrale mål vedrørende øget konkurrenceevne, fuld beskæftigelse, social samhørighed og miljømæssig bæredygtighed skal derfor også gælde for de virksomhedsrelaterede serviceerhverv.
Consequently, business-related services should benefit from the simultaneous pursuit of the objectives – enhanced competitiveness, full employment, social cohesion and environmental sustainability – which lie at the core of the Lisbon strategy.
Lissabon-strategiens forskellige målsætninger, nemlig bæredygtig økonomisk vækst, flere og bedre jobs og større social samhørighed, skal støttes og fastholdes i lige høj grad.
The different objectives of the Lisbon strategy, namely sustainable economic growth, more and better jobs and greater social cohesion, must be equally endorsed and upheld.
Lissabon-strategiens forskellige målsætninger, nemlig bæredygtig økonomisk vækst, flere og bedre jobs og større social samhørighed, skal støttes og fastholdes i lige høj grad1.
The different objectives of the Lisbon Strategy, namely sustainable economic growth, more and better jobs and greater social cohesion, must be equally endorsed and upheld1.
Lissabon-strategiens integrerede natur udgør grundlaget for en blanding af forskellige politikker, der svarer til de specifikke udfordringer, som hvert medlemsstat står over for, og for iværksættelsen af omfattende partnerskaber, der har til formål at gennemføre reformer.
The integrated nature of the Lisbon strategy provides the basis for a policy mix that corresponds to the specific challenges of each Member State and for setting in motion a wide partnership for reform.
Lissabon-strategiens køreplan for vækst og beskæftigelse (sonderende udtalelse) (A) (ECO‑DECEMBER)
Lisbon growth and jobs strategy (exploratory opinion) (A) (ECO-DEC)
Lissabon-strategiens løsningsmodel - en europæisk social dagsorden – er at sikre grundlæggende kvalifikationer for alle, fremme beskæftigelsen for dem, der kan arbejde, og sikre tilstrækkelig social beskyttelse for dem, som ikke kan.
The Lisbon strategy’s response - a European social agenda - is to provide basic skills for all, promote employment for those who are able to work and ensure adequate social protection for those who cannot.
Lissabon-strategiens metode gælder stadig, idet den er baseret på:
The Lisbon Strategy methods remain valid, being based on:
Lissabon-strategiens metoder er ligeledes relevante, herunder:
The methods of the Lisbon strategy are also relevant, with:
Lissabon-strategiens mål bør gives en skarpere profil via offentlige oplysningskampagner, der når ud til græsrodsniveauet;
the Lisbon Strategy objectives should be given a higher profile  through public information campaigns reaching the grassroots level;
Lissabon-strategiens mål er at føre Europa til tops i verdensøkonomien.
To place Europe's economy at the driving place in the World Economy is the rationale of the Lisbon Strategy.
Lissabon-strategiens mål om at gøre EU til det førende økonomiske område i verden kræver, at der investeres langt mere i forskning og udvikling.
The objective set out in the Lisbon strategy of developing Europe as the world's leading economy calls for a substantial increase in R&D investment.
Lissabon-strategiens målsætninger for den europæiske økonomis konkurrenceevne, bæredygtig økonomisk udvikling, beskæftigelse og social samhørighed er et langt stykke hen ad vejen afhængige af udviklingen af de små og mellemstore virksomheder og forbedring af disses konkurrenceevne, eftersom de talmæssigt udgør broderparten af virksomhederne i den europæiske økonomi.
The Lisbon Strategy objectives for the competitiveness of the European economy, sustainable economic development, employment and social cohesion are to a large extent yoked to SME development and improved competitiveness, as SMEs account for the majority of companies in the European economy.
Lissabon-strategiens partnerskab kræver en langsigtet kommunikationsstrategi, der ikke kun holder borgerne ajour, men inddrager dem i processen.
The Lisbon partnership requires a long-term communication strategy that not only keeps our citizens informed, but engages them in the process.
Lissabon-strategiens potentiale ligger i de omfattende, koordinerede reformer.
The Lisbon strategy’s potential lies in the comprehensive and co-ordinated nature of the reforms it contains.
Lissabon-strategiens resultater afspejles i indikatorerne og vurderingen af de økonomiske resultater og i beskæftigelses- og vækstprogrammet.
The outcomes of the Lisbon Strategy can be assessed by means of indicators and by evaluation of economic performance and the jobs and growth programme.
Lissabon-strategiens sociale dimension bør fremhæves for at kunne komme videre.
The social aspect of the Lisbon Strategy would need to be emphasised in order to advance further.
Lissabon-strategiens støtte til vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne
the support of the Lisbon strategy for growth, jobs and competitiveness.
Lissabon-strategiens succes er ligeledes afhængig af, at det lykkes at opbygge et aktivt medborgerskab som sikres, at mænds og kvinders problemer, værdier, behov og ønsker bliver taget alvorligt og gør sig gældende i lige høj grad.
The success of the Lisbon Strategy also depends on our ability to build active citizenship, which can ensure that the problems, values, needs and aspirations of individual men and women are heard and taken into account equally.
Lissabon-strategiens økonomiske og sociale dimensioner skal suppleres ved at integrere en miljødimension for at medvirke til en EU-strategi for en bæredygtig udvikling.
The economic and social dimensions of Lisbon must be completed by integrating an environmental dimension to contribute to a European Union strategy for sustainable development.
Lissabon-topmødet - Den nye åbne koordinationsmetode
The Lisbon Summit - The new open method of coordination
Lissabon-topmødet - Den nye åbne koordinationsmetode (Lissabon 7, 37-40)
The Lisbon summit - The new open method of coordination (Lisbon 7, 37-40)
Lissabon-topmødet behandlede i stor udstrækning disse spørgsmål og det på en måde, der er i overensstemmelse med ØSU's udtalelse.
To a large extent, the Lisbon Summit dealt with these issues and in a manner consistent with the Committee’s opinion.
Lissabon-topmødet fulgte i stort omfang denne dagsorden og støttede forslagene i ØSU's udtalelse.
To a large extent, the Lisbon Summit followed this agenda and endorsed the propositions set out in the Committee’s opinion.
Lissabon-topmødet og videreudvikling af beskæftigelsesretningslinjerne
The Lisbon Summit and the further development of the Employment Guidelines
Lissabon-topmødet opfordrede specifikt til at tage fat på spørgsmålet om regelforenkling i 2001 - både i EU-institutionerne og i medlemsstaterne.
The Lisbon Council specifically asked for the issue of simplification, both at the European level and in Member States, to be addressed in 2001.
Lissabon-topmødet tog den strategiske udfordring op, som går ud på i løbet af de kommende år at blive  verdens mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi, hvis økonomiske udvikling sker på en bæredygtig måde, som skaber flere og bedre job og større social samhørighed.
At the Lisbon Summit, the EU embarked on a strategy to make Europe the most dynamic and competitive knowledge-based economy in the world over the coming years, capable of generating sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.
Lissabon-topmødet vedtog en målsætning om at gøre EU til den mest konkurrencedygtige og dynamiske region i verden inden 2010.
The Lisbon European Council adopted the objective for the EU to be the most competitive and competent region in the world by 2010.
Lissabon-topmødet vil derfor være startskuddet til en proces, som skal gøre det muligt for EU og Brasilien at opstille en fælles dagsorden for et strategisk partnerskab.
The Lisbon Summit should therefore be the launch of a process that will allow the EU and Brazil to develop a joint agenda for a strategic partnership.
Lissabon-topmødets målsætninger som et afgørende parameter for udformningen af det sjette rammeprogram
Objectives set at the Lisbon Summit one of the main variables determining the course taken by the 6th framework programme
Lissabon-topmødets opgave er at fremskynde indførelsen af det nye paradigme.
The task of the Lisbon Summit is to accelerate the advent of the new paradigm.
Lissabon-topmødets strategiske mål om inden 2010 at gøre EU til det mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomiske område i verden er nu blevet gentaget så ofte, at det næsten får karakter af et besværgelsesritual.
The strategic goal laid down in Lisbon, namely to make the EU the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, has been repeated so often that it has almost become something of a mantra.
Lissabon-topmødets succes og de fremskridt, der blev gjort i underudvalgene og arbejdsgrupperne i november, kunne indvarsle en hurtigere løsning af meningsuoverensstemmelser.
The success of the EU-India Lisbon Summit, and the progress made at the level of sub-commissions and working groups in November, could herald a more speedy resolution of differences.
Lissabon-traktaten taler kun om erhvervsuddannelse og omskoling som relevante områder for EU-foranstaltninger4.
The Lisbon Treaty speaks only of vocational training and retraining as areas for EU measures4.
Lissabon-traktaten udgør et stort skridt i den rigtige retning, men den er ikke helt nok til at fjerne nogle af de modstridende forhold, der findes i EU.
The Lisbon Treaty is a significant step forward in this direction, but is not yet sufficient to resolve some of the contradictions that exist in the EU.
Lissabon-traktaten udgør et stort skridt i den rigtige retning.
The Lisbon Treaty is a significant step forward in this direction.
Lissabon-traktaten udgør et stort skridt i den rigtige retning: EØSU er rede til at tage del i de nye institutionelle ordninger og rådgive den nye Kommission og det nye Parlament i spørgsmål vedrørende de nye beføjelser, der er fastlagt i traktaten.
The Lisbon Treaty is a significant step forward in this direction: The EESC is ready to take part in the new institutional arrangements and give advice to the new Commission and the new Parliament in respect of the new competencies conferred by the Treaty.
Lissabon-traktaten udvider ligeledes den "almindelige lovgivningsprocedure" (fælles beslutningstagning, artikel 251 i EF-traktaten) til også at gælde for det indre marked, hvilket bl.a. artikel 48 i TEUF vedrørende arbejdskraftens frie bevægelighed for så vidt angår social sikring vidner om.
The Lisbon Treaty also moves towards general use of the "ordinary legislative procedure" (co‑decision under Article 251 EC) for the internal market, as witnessed by Article 48 TFEU on measures in the area of social security necessary for the free movement of labour.
Lissabon-traktaten vil skabe ny fremdrift på området frihed, sikkerhed og retfærdighed.
The Treaty of Lisbon will provide a new impetus to the area of freedom, security and justice.
Lissabon-traktaten vil – når den bliver ratificeret af medlemsstaterne – officielt indføre territorial samhørighed som EU's mål på linie med økonomisk og social samhørighed.
Once it is ratified by the Member States, the Lisbon Treaty will make territorial cohesion one of the EU's official objectives, alongside social and economic cohesion.
Lissabon-vejen bliver omlagt…
We are revamping the way Lisbon is delivered,
Lissabon/Porto-Madrid (2011)
Lisboa/Porto-Madrid (2011);
Lissabon/Porto-Madrid (2011)6
Lisbon/Porto-Madrid (2011)6
Lissabon: Fornyelse af visionen (initiativudtalelse)
Lisbon: Renewing the vision (own-initiative opinion)
Lissabondagsordenen bringes tættere på EU-borgerne.
Bringing the Lisbon agenda closer to EU citizens.
Lissabondagsordenen danner en ramme herfor.
The Lisbon agenda provides a framework.
Lissabondagsordenen er et oplagt eksempel herpå, men historiebøgerne er fulde af eksempler på den slags modstridende adfærd.
The Lisbon Agenda is the most blatant example, but the books are full of such contradictory behaviour.
Lissabondagsordenen kan overordnet set medvirke til at finde frem til et fælles grundlag for drøftelse og strategilægning.
More generally, the Lisbon Agenda may be helpful to identify a common ground for discussion and approach.
Lissabondagsordenen og det indre marked
The Lisbon Agenda and the Internal Market
Lissabondagsordenen og det indre marked
The Lisbon agenda and the single market
Lissabondagsordenen og det indre marked (initiativudtalelse)
The Lisbon agenda and the single market (own-initiative opinion)
Lissabondagsordenen og det indre marked (INT/Markedsobservatoriet)
The Lisbon agenda and the single market (INT/SMO)
Lissabondagsordenen og det indre marked.
The Lisbon Agenda and the Internal Market.
Lissabondagsordenen og det indre markeds funktion (INT/Markedsobservatoriet)
The Treaty of Lisbon and the Functioning of the Single Market (INT/SMO)
Lissabondagsordenen og det indre markeds virkemåde (A-33) (INT/Markedsobservatoriet-FASTLÆGGES SENERE)
The Treaty of Lisbon and the Functioning of the Single Market (A-33) (INT/SMO- - to be decided).)
Lissabondagsordenen og det indre markeds virkemåde (A-33) (INT/Markedsobservatoriet-FASTLÆGGES SENERE)
The Treaty of Lisbon and the Functioning of the Single Market (A-33) (INT/SMO-TO BE DECIDED)
Lissabonisering
Lisbonisation
Lissabonmålene evalueres i 2010, og de nye retningslinjer og mål fastsættes som led i den europæiske beskæftigelsesstrategi.
The Lisbon targets will be evaluated in 2010 and new guidelines and targets will be fixed under the EES.
Lissabonmål­sætningen, der er formuleret omkring en dynamisk økonomi med ikke-inflationær vækst, flere og bedre jobs, større social samhørighed og respekt for miljøet sørger for, at Den Europæiske Union har et klart og langsigtet mål.
The Lisbon objective, formulated around a dynamic economy with non-inflationary growth, more and better jobs, greater social cohesion, and respect for the environment give the European Union a clear long-term focus.
Lissabonprogrammet, der blev indført som led i 2005-reformen for at fastlægge tiltag på EU-plan, har endnu ikke givet den fornødne dynamik til, at der kan ske ændringer.
The Community Lisbon Programme, introduced as part of the 2005 reform to set out EU level actions, has not generated the necessary momentum for change.
Lissabons ambitiøse reformagenda må ledsages af bestræbelser på at forklare, hvilke udfordringer vi står over for.
Lisbon’s ambitious agenda of reform must go together with efforts to explain the challenges we face.
Lissabons metro
Lisbon underground
Lissabons offentlige transportselskab, Carris, som har suppleret de traditionelle sporvogne (den legendariske nr. 28) med en flåde af miljøvenlige busser, har nedbragt CO2-emissionerne med 1,5% gennem foranstaltninger, der har gjort det muligt at øge gennemsnitshastigheden, såsom indførelse af dobbelte busbaner.
The Lisbon public transport authority Carris, which supplements its traditional trams (the legendary No 28) with a fleet of eco-friendly buses, has reduced CO2 emissions by 1.5%, by means of measures which have boosted service speeds, such as doubling priority bus lanes.
LISSABONSTRATEGIEN
LISBON STRATEGY
Lissabonstrategien afhænger af et passende budget.
The success of the Lisbon strategy depended on an adequate budget.
Lissabonstrategien blev derfor genlanceret i 2005 i en ny form.
The Lisbon Strategy was therefore re-launched in 2005 following a mid-term review.
Lissabonstrategien blev ikke gennemført løsrevet fra alt andet.
The Lisbon strategy was not implemented in isolation.
Lissabonstrategien blev relanceret i 2005 efter en midtvejsrapport, som førte til større fokus på vækst og flere og bedre arbejdspladser.
The Lisbon Strategy was re-launched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth, more and better jobs.
Lissabonstrategien efter 2010
Post-2010 Lisbon Strategy
Lissabonstrategien efter 2010
The Post-2010 Lisbon Strategy
Lissabonstrategien efter 2010 (sonderende udtalelse efter anmodning fra det kommende spanske EU-formandskab)
The Lisbon Strategy after 2010 (exploratory opinion requested by the future Spanish presidency)
Lissabonstrategien efter 2010 (sonderende udtalelse efter anmodning fra det kommende spanske EU-formandskab)
The post-2010 Lisbon Strategy (exploratory opinion requested by the future Spanish presidency)
Lissabonstrategien efter 2010 (sonderende udtalelse efter anmodning fra det kommende spanske formandskab (A-15) (SOC – FASTLÆGGES SENERE)
Post-2010 Lisbon Strategy (exploratory opinion requested by the future Spanish presidency) (A-15) (SOC -to be decided)
Lissabonstrategien efter 2010 (sonderende udtalelse efter anmodning fra det kommende spanske formandskab)
The post-2010 Lisbon Strategy (exploratory opinion requested by the future Spanish presidency)
Lissabonstrategien efter 2010 (sonderende udtalelse efter anmodning fra det kommende spanske rådsformandskab)
The post-2010 Lisbon Strategy (exploratory opinion requested by the future Spanish Presidency)
Lissabonstrategien efter 2010 (sonderende udtalelse efter anmodning fra det spanske EU-formandskab)
Post-2010 Lisbon Strategy (exploratory opinion requested by the Spanish presidency)
Lissabonstrategien efter 2010 (sonderende udtalelse efter anmodning fra det spanske EU‑formandskab)
Post-2010 Lisbon strategy (exploratory opinion requested by the Spanish presidency)