natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lønarbejdere i landbruget omfattes af den generelle ordning for lønmodtagere.
Farm employees come under the general scheme for paid workers.
Løndannelse og arbejdsmarkedspolitik er traditionelt blevet til på et trepartsgrundlag.
Wage and labour market policies have traditionally been handled by a triad of parties.
Løndannelsen og de økonomiske retningslinjer
Wage formation and the economic guidelines
Løndannelsen under ØMU
Wage formation under EMU
Løndannelsens teori, som understøttes af praktiske erfaringer, siger, at ved lavere pris (løn) vil der blive ansat mere arbejdskraft, og ved højere pris (løn) vil der blive ansat mindre arbejdskraft, alt andet lige.
The theory of wages, which is supported by practical experience, is that more labour will be hired at a lower price (wage) and less will be hired at a higher price (wage), other things being equal.
Løndannelsesprocessen bør fortsat tilskyndes til at tage bedre hensyn til produktivitet og lokale arbejdsmarkedsforhold
Continue to encourage the wage formation process to better take into account productivity and local labour market conditions;
Løndifferentiering
Wage differentiation
Løndifferentiering i form af præstationsrelateret løn er imidlertid ved at blive mere udbredt.
Nevertheless, wage differentiation under the form of performance-related pay is gaining ground.
Løndifferentieringen i den offentlige sektors kollektive aftaler er under drøftelse i Storbritannien.
Wage differentiation in public sector collective agreements is being discussed in the UK.
Løndumping og social dumpning inden for virksomhederne vil blive skærpet, f.eks. gennem ulige aflønning af lige arbejde eller en indskrænkning af frivillige sociale ydelser i virksomhederne.
Wage- and social dumping would be exacerbated within companies, probably in the form of different remuneration for the same work or because voluntary company social benefits would be reduced.
Lønfastsættelse
setting
Lønfastsættelsen har generelt været tilbageholdende.
Wage-setting has been overall displaying continued wage moderation.
Lønfastsættelsen i Frankrig har en tendens til at give forvridninger i lønstrukturen og begrænse virksomhedernes mulighed for at tilpasse lønningerne i økonomiske nedgangstider.
Wage-setting in France tends to result in distortions of the wage structure and limit the ability of firms to adjust wages in economic downturns.
Lønfastsættelsen skal internalisere implikationerne af en monetær union,
Wage setting must internalise the implications of monetary union
Lønfastsættelsesmekanismen er imidlertid endnu ikke tilstrækkelig fleksibel og tager ikke tilstrækkelig hensyn til virksomhedsspecifikke betingelser.
However, the wage setting mechanism is not yet flexible enough and does not sufficiently cater for enterprise-specific conditions.
Lønfastsættelsesmekanismer, der sikrer, at reallønsstigningen afspejler produktivitetsudviklingen og lokale arbejdsmarkedsvilkår, er en forudsætning for at sikre, at outputvækst på tilfredsstillende vis udmønter sig i stigende efterspørgsel efter arbejdskraft og i sidste ende jobskabelse.
Wage-setting mechanisms ensuring that real wage growth reflects productivity developments and local labour market conditions are a pre-condition to ensure that output growth adequately translates into growing labour demand and ultimately job creation.
Lønfastsættelsesprocessen mangler fleksibilitet og har hidtil især vist sin manglende effektivitet med hensyn til at pålægge løndisciplin i statsejede virksomheder og i den offentlige sektor.
The wage-setting process lacks flexibility and in particular has proved so far ineffective in imposing wage discipline in state-owned enterprises and in the general government sector.
Lønfleksibilitet anses for at være af afgørende betydning, og unge bør forberedes bedre til arbejdsmarkedet.
Wage flexibility is considered crucial and young people should be better prepared for the labour market.
Lønfleksibilitet bliver ofte nævnt som en nødvendighed i Den Økonomiske og Monetære Union.
Wage flexibility is often quoted as a necessity in monetary union.
Lønfleksibilitet og indbyrdes lønafhængighed i ØMU
Wage flexibility and wage interdependencies in EMU
Lønforhandlingerne er decentraliseret med lønfastsættelse hovedsagelig på virksomhedsplan.
The wage negotiation process is decentralised with wage setting mostly at the enterprise level.
Lønforhandlingerne foregår mellem Det Slovenske Økonomiske Råd som repræsentant for arbejdsgiverne og fire paraplyorganisationer, der repræsenterer arbejdstagerne.
Wage negotiations take place between the Chamber of the Economy, representing the employers' side, and 4 trade union umbrella organizations representing the workers.
Lønforhandlingerne i ØMU'en
Wage negotiations in EMU
Lønforhandlingerne må tilpasses de nye politiske rammer, som kræver mere omfattende nominallønsfleksibilitet for at sikre konkurrenceevnen i euroområdet.
Wage bargaining needs to be adapted to the new policy framework, which requires a higher degree of nominal wage flexibility in order to guarantee the euro area competitiveness.
Lønforhandlingsadfærden viser således følgende:
Thus, wage bargaining behaviour shows that:
Lønforhandlingssystemet åbner stadig ikke mulighed for løndifferentieringer i forhold til produktivitet og færdigheder.
There have been no changes in the wage formation system that would allow greater differentiation according to productivity and skills.
Lønforhøjelserne var gennemsnitlig moderate med en nominel lønstigning pr. arbejdstager på ca. 2,25%.
On average, settlements remained moderate, resulting in an increase of nominal compensation per employee of about 2¼ per cent.
Lønforskel
Pay gap
Lønforskel mellem mænd og kvinder
Gender pay gap
Lønforskel mellem mænd og kvinder42
Gender Pay Gap42
Lønforskelle i de central- og østeuropæiske ansøgerlande
Pay differentials in the applicant countries of Central and Eastern Europe
Lønforskelle mellem kønnene (2000)
Gender pay gap (2000)
Lønforskelle mellem kønnene efter passende tilpasninger.
Gender pay gap, appropriately adjusted.
Lønforskelle mellem kønnene, behørigt justeret for faktorer som branche, erhverv og alder
Gender pay gap, appropriately adjusted for such factors as sector, occupation and age
Lønforskelle mellem mænd og kvinder
Gender pay gap
lønforskelle mellem mænd og kvinder8
the gender pay gap8
Lønforskelle mellem mænd og kvinder;
income differences between men and women;
Lønforskelle ses også i Østeuropa, hvor kvindernes løn er 20-35% lavere end mændenes.
The wages gap also exists in the Eastern European countries, where women earn 20-25% less than their male counterparts.
Lønforskelle som følge af forskellige kompetencer eller kvalifikationer, der er et presserende spørgsmål i den nederste del af lønskalaen, er udelukkende blevet behandlet gennem en sænkning af de indirekte arbejdskraftomkostninger for de lavtlønnede.
The degree of difference in wages according to skill or qualification, a pressing issue at the lower end of the pay scale, has only been dealt with through the lowering of non-wage labour cost for the low paid.
Lønforskelle, der udnyttes på en måde, som omgår eller er i strid med loven, vil få en indvirkning på konkurrencevilkårene i sektoren og på chaufførernes situation, hvilket påvises i det følgende afsnit14.
Wage differentials, if exploited in a way that circumvents or is contrary to the law, will have an impact on competition conditions in the sector, and on the drivers' situation, as shown in the following sub-section14.
Lønforskellen
The Pay Gap
Lønforskellen er betydeligt højere i den private sektor end i den offentlige sektor.
The pay gap is significantly higher in the private sector than in the public sector.
Lønforskellen er strukturelt betinget: faglig og sektormæssig segregering, prekære ansættelsesforhold, pauser fra arbejdsmarkedet m.m. Lovgivning og kollektive overenskomster er effektive midler til bekæmpelse af lønforskelle.
Legislation and collective agreements are effective instruments for tackling the issue of unequal pay.
Lønforskellen er større inden for den private sektor (25%) end inden for den offentlige sektor (9%).
The pay gap is greater in the private sector (25%) than in the public (9%).
Lønforskellen for fuldtidsarbejdende kvinder blev lidt mindre og er nu på 18 %, men er stadig en af de højeste i EU.
The pay gap for full time working women narrowed slightly to 18% but remains one of the largest in the EU.
Lønforskellen forekommer også større end gennemsnittet i virksomhederne i den private sektor7 (25 %), hvor den varierer stærkt alt efter individuelle karakteristika og karakteristika for virksomheder eller beskæftigelse (jf. det statistiske bilag).
The pay gap is also wider than average in private sector companies7 (25%), where it varies considerably according to the characteristics of the individual, the company or the job (see statistics in the Annex).
Lønforskellen har stor betydning for kvindernes stilling i det økonomiske og samfunds­mæssige liv i løbet af den erhvervsaktive tid og derefter.
The pay gap has a major impact on the status of women in economic and social life throughout their working lives and beyond.
Lønforskellen har således ligget stabilt på 15 % siden 2003 og er kun faldet med 1 % siden 2000.
The pay gap has remained steady at 15% since 2003, and has narrowed by only one point since 2000.
Lønforskellen mellem kvinder og mænd er imidlertid fortsat høj (15 %).
However, the pay gap between women and men remains wide (15%).
Lønforskellen mellem kønnene er stadig på gennemsnitligt 16 % i EU og har praktisk taget ikke ændret sig i de senere år.
The gender pay gap is still 16% on average in the EU and has hardly changed in recent years.
Lønforskellen mellem mænd og kvinder er fortsat høj
Gender pay gap persistently high
Lønforskellen mellem mænd og kvinder er stadig en af de største i EU.
The gender pay gap remains one of the largest in the EU.
Lønforskellen mellem mænd og kvinder for samme arbejde er på 17 %, og dertil kommer, at kvinder og børn er blevet hårdest ramt af krisen.
There remains a 17% pay gap between men and women for the same work, plus women and children have been most affected by the crisis.
Lønforskellen mellem mænd og kvinder for samme arbejde er på 17 %, og dertil kommer, at kvinder og børn er blevet hårdest ramt af krisen."
There remains a 17% pay gap between men and women for the same work, plus women and children have been most affected by the crisis.
Lønforskellen mellem mænd og kvinder har vist tegn på forøgelse de seneste to år.
The gender pay gap has shown signs of increasing in a number of Member States in the last two years.
Lønforskellen mellem mænd og kvinder var i 2012 stadig en af de største i EU.
The gender pay gap in 2012 was still one of the largest in the EU.
Lønforskellen skyldes i et vist omfang kvindernes problemer med at forene arbejdsmæssige og private forpligtelser.
This pay gap is due to a certain extent to the problems women face in reconciling professional and private obligations.
Lønforskellen udgør den relative kønsbestemte forskel i den gennemsnitlige bruttotimeløn for hele samfundet.
The pay gap measures the relative difference in the average gross hourly earnings of women and men within the economy as a whole.
Lønforskellene afspejler også andre uligheder på arbejdsmarkedet, som primært berører kvinder - navnlig det forhold, at de påtager sig en uforholdsmæssigt stor del af de familiemæssige forpligtelser, og vanskeligheder med at forene arbejde og privatliv.
The pay gap also reflects other inequalities on the labour market mainly affecting women – in particular their disproportionate share in family responsibilities and the difficulties in reconciling work with private life.
Lønforskellene er også store i den private sektor i Portugal og Italien.
Wage differentials are also large in the private sector in Portugal and Italy.
Lønforskellene kan også tilskrives kønsopdelingen på arbejdsmarkedet, idet kvinder og mænd stadig typisk arbejder i forskellige sektorer/job.
The causes of the pay gap also derive from segregation in the labour market as women and men still tend to work in different sectors/jobs.
Lønforskellene mellem kønnene er en omkostning, Europa ikke har råd til.
The gender pay gap is a cost Europe cannot afford.
Lønforskellene mellem kønnene handler om meget mere og andet end blot lige løn for samme arbejde.
The gender pay gap extends well beyond the question of equal pay for equal work.
lønforskellene mellem medlemsstaterne og tabet af samhørighed som følge af udvidelserne.
the wage gap between Member States and the loss of cohesion resulting from the enlargements.
Lønforskellene mellem mænd og kvinder er blandt de største i EU.
The gender pay gap is one of the largest in the EU.
Lønforskellene mellem mænd og kvinder er stadig høje: 16,2 procentpoint i 1998 (23,7 procentpoint i den private sektor).
Gender pay gap remains high: 16.2 percentage points in 1998 (23.7 p.p. in the private sector).
Lønforskellene mellem mænd og kvinder er stadig uacceptabelt store og viser ikke synderlige tegn på at blive mindre.
The pay gap between women and men remains at unacceptably high levels and shows no significant signs of being closed.
Lønforskellene mellem mænd og kvinder faldt eller forblev stabile i alle medlemsstater med undtagelse af Spanien og Østrig, hvor der kunne noteres en let stigning.
Gender pay gaps decreased or remained stable in all Member States, except in Spain and Austria where slight increases could be noted.
Lønforædlingsvirksomheden udgjorde 19,1% af den slovenske eksport og spiller derfor ligeledes en vigtig rolle.
Job processing traffic accounts for 19.1% of Slovenian exports and hence also plays an important role.
Løngulve skal med deltagelse af arbejdsmarkedets parter kunne tilpasses i tilstrækkelig grad til at afspejle den generelle økonomiske udvikling.
Wage floors need to be sufficiently adjustable, with the involvement of the social partners to reflect overall economic developments.
Lønindeksering blev indført i 1983, og siden 1990 er lønnen blevet inflationsreguleret hver anden måned.
Wage indexation has operated in the economy since 1983 and since 1990 inflation adjustments to wages have been made every two months.
Lønindtægter udgør i mange tilfælde under halvdelen af den samlede husstandsindkomst.
Wage income in many cases constitutes less than half of the total income of households.
Lønindtægter udgør ofte under halvdelen af den samlede husstandsindkomst (som makroøkonomisk national indikator).
Wage income in many cases constitutes less than half of the total income of households (as aggregate national indicator).
Lønjusteringskoefficienten for Frankfurt er 0,972.
Salary correction coefficient for Frankfurt is 0.972
Lønjusteringskoefficienten for London er 1,28.
Salary weighting coefficient for London of 1.28;
lønjusteringskoefficienten for London er 1,344
salary weighting coefficient for London of 1.344;
Lønjusteringskoefficienten for London er 1,344.
Salary correction coefficient for London is 1.344.
Lønjusteringskoefficienten for London er 1,507.
Salary correction coefficient for London is 1.507
Lønjusteringskoefficienten for Paris er 1,161.
Salary correction coefficient for Paris is 1.161.
Lønjusteringskoefficienten for Paris er 1,168.
Salary correction coefficient for Paris is 1.168
Lønjusteringskoefficienten for Paris er 1,168.
Salary correction coefficient for Paris is 1.168;
Lønkl.
A–Grades
Lønklasse A (1-4)
A-grade (1-4)
Lønklasse A (5-8)
A-grade (5-8)
Lønklasse A (5-8)
A-grades (5-8):
Lønklasse A1, A2, A4, A5 og A7.
Titles A1, A2, A4, A5 and A7
Lønklasse B
B-grade
Lønklasse B:
B-grades:
Lønklasse C
C-grade
Lønklasse iht. meddelelsen om udvælgelsesprøven
Grade of competition
Lønklasse iht. meddelelsen om udvælgelsesprøven
Grade of the competition
Lønklasse ved ansættelse
Grade of recruitment
Lønklassen i meddelelsen om udvælgelsesprøve fastlægges af institutionen i overensstemmelse med følgende kriterier:
The grade of the competition notice shall be determined by the institution in accordance with the following criteria:
lønkløften mellem mænd og kvinder er stadig en meget negativ faktor i næsten samtlige EU-medlemsstater (gennemsnitligt 24% mindre for samme arbejde),
the pay gap remains a very damaging factor in almost all EU countries (an average of 24% less for the same work);
Lønkuverter.
Salary envelopes.
lønmassen repræsenterer gennemsnitligt 70% af omsætningen, med variationer på mellem 40 og 80% alt efter branche;
a wage component of turnover which averages 70%, varying from 40% to 80% depending on the specialisation;
Lønmoderationen forventes at forsætte på mellemlang sigt, og med et forventet konjunkturopsving i arbejdsproduktiviteten kan væksten i de nominelle enhedslønomkostninger desuden falde markant og dermed bidrage til prisstabilitet.
Furthermore, wage moderation is expected to continue in the medium-term and with the cyclical recovery in labour productivity, growth in nominal unit labour costs can fall back markedly thereby contributing to price stability.
lønmodtagere
Employees´
lønmodtagere
farmworker
lønmodtagere eller selvstændige, der efter at have haft fast bopæl i den pågældende medlemsstat i mere end to år i træk, ophører med at være erhvervsaktive som følge af en permanent uarbejdsdygtighed.
employed or self-employed workers who have resided continuously within the territory of the Member State for more than two years and who cease to work there as a result of permanent incapacity to work.
Lønmodtagere har ret til barselsorlov: 8 uger før fødslen og 8 uger efter fødslen (12, hvis moderen ammer).
The self-employed are entitled to maternity leave spread over two periods: 8 weeks before birth and 8 after (extended to 12 weeks if breast-feeding).
Lønmodtagere i landbruget dækkes af den generelle alderdomsforsikringsordning for lønmodtagere, men er dog omfattet af særlige regler.
Farm workers come under the general old-age pension scheme, with some special arrangements.
Lønmodtagere i landbruget henhører under ordningen for arbejdstagere i den private sektor.
Farm workers come under the scheme for private sector employees.
Lønmodtagere i landbruget omfattes af den generelle ordning for lønmodtagere.
Farm workers come under the general scheme for employees.
Lønmodtagere kan i visse tilfælde selv bestemme, om de vil indbetale til en arbejdsmarkedspensionsordning eller spare op i en individuel pensionsordning, som ikke har noget at gøre med deres beskæftigelsesforhold.
Employees may be free to decide whether to contribute to an employment-related pension scheme or to save in a personal retirement scheme that has nothing to do with the employment relation.
Lønmodtagere med manuelle eller monotone job har ofte et dårligere helbred end andre grupper.
Workers in manual or routine jobs tend to be in poorer health than other groups.
Lønmodtagere med manuelle eller monotone jobs har ofte et dårligere helbred end andre grupper.
Workers in manual or routine jobs tend to be in poorer health than other groups.
Lønmodtagere modtager 44,65 UKL om ugen (+27,55 UKL, hvis de er gift og/eller har forsørgerpligt over for børn).
Employees receive £44.65/week (+ £27.55 for wife and/or dependent child).
Lønmodtagere modtager fra den første ledighedsdag en ydelse svarende til 80% af den senest udbetalte bruttoløn (85% hvis der er forsørgerpligt over for børn).
From the first day of unemployment, employees receive benefits equivalent to 80% of the previous gross earnings (85% where there are dependent children).
Lønmodtagere modtager samme børneforsikringsydelse; den eneste forskel er, at der til det første barn ydes et børnetilskud på 2.500 BEF.
Employed workers receive the same benefits, the only difference being that the FB 2,500 is paid for the first child.
Lønmodtagere og arbejdsgivere i Unionen er - næsten alle – havnet i en vanskelig situation, hvor de ikke direkte og selv kan kapere eller håndtere tempoet i forandringerne på området.
2.3.1.1 The employees and employers in the EU – almost all of them – are already going through a difficult phase, since they cannot understand and assimilate directly, and on their own, the speed of the relevant changes.
Lønmodtagere og arbejdsgivere i Unionen er - næsten alle – havnet i en vanskelig situation, hvor de ikke direkte og selv kan kapere eller håndtere tempoet i forandringerne på området.
The employees and employers in the EU – almost all of them – are already going through a difficult phase, since they cannot understand and assimilate directly, and on their own, the speed of the relevant changes.
Lønmodtagere og selvstændige i landbruget har mulighed for supplerende pension.
Farmworkers and farmers may take out additional invalidity insurance.
lønmodtagere og selvstændige, der efter at have haft erhvervsmæssig beskæftigelse og fast bopæl i den pågældende medlemsstat tre år i træk er beskæftiget som lønmodtagere eller selvstændige i en anden medlemsstat og samtidig beholder deres bopæl i den første medlemsstat, som vedkommende som udgangspunkt vender tilbage til hver dag eller mindst en gang om ugen.
employed or self‑employed persons who, after three years of continuous employment and residence in the Member State, work in an employed or self‑employed capacity in another Member State, while retaining their place of residence in the first Member State, to which they return, as a rule, each day or at least once a week.
lønmodtagere og selvstændige, der efter at have haft fast bopæl i den pågældende medlemsstat i mere end to år i træk ophører med at være erhvervsmæssigt beskæftiget dér som følge af permanent uarbejdsdygtighed.
employed or self‑employed persons who have resided continuously in the Member State for more than two years and cease to work there as a result of permanent incapacity to work.
lønmodtagere og selvstændige, der, når de ophører med den erhvervsmæssige beskæftigelse, har nået den alder, der er fastsat i den pågældende medlemsstats lovgivning for ret til alderspension, eller som ophører med at være lønmodtagere og går på førtidspension, når de mindst har været erhvervsmæssigt beskæftiget i værtsmedlemsstaten i de foregående tolv måneder og har haft fast bopæl der i mindst tre år i træk.
employed or self‑employed persons who, at the time they stop working, have reached the age laid down by the law of that Member State for entitlement to an old age pension or who cease paid employment to take early retirement, provided that they have been working in that State for at least the preceding twelve months and have resided there continuously for more than three years.
Lønmodtagere(**)
FARMWORKERS
lønmodtagere, der er omfattet af socialsikringsordningen, og som har børn under 18 år eller forsørger handicappede børn,
workers in employment who are covered by the social security scheme and have dependent children who are under 18 or handicapped;
Lønmodtagere, der udsættes for en arbejdsulykke, modtager også naturalydelser.
A farmworker who suffers an accident at work is also eligible for benefits in kind.
lønmodtageren eller den selvstændige har haft fast bopæl i den pågældende medlemsstat i mindst et år på datoen for dødsfaldet, eller
the employed or self‑employed person had, at the time of death, resided continuously on the territory of that Member State for one year; or
Lønmodtageres finansielle deltagelse (meddelelse)
Employee financial participation
Lønmodtageres finansielle deltagelse (meddelelse)
Employee financial participation (Communication)
Lønmodtageres finansielle deltagelse (meddelelse)
Financial participation (communication)
Lønmodtagergruppen
Employees – Salaries - Arbeitnehmer
Lønmodtagergruppen
Fachgruppe Außenbeziehungen
Lønmodtagermedejerskab bør også anses for en model til at fremme social samhørighed yderligere og forbedre arbejdets kvalitet.
Worker ownership should also be considered as a model to still further social cohesion and increase the quality of work.
Lønmodtagermedejerskab i forskellige former kan også anses for en model til at styrke erhvervskulteren og fremme social samhørighed samt forbedre arbejdets kvalitet.
Worker ownership in different forms can also be considered as a model to strengthen enterprise culture as well as social cohesion and better quality of work.