natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kønsfordelingen på arbejdspladsen - hvorvidt mænd og kvinder er over- eller underrepræsenteret i forskellige erhverv og brancher
Gender segregation – extent to which women and men are over or under-represented in different professions and sectors.
Kønsforskelle (kvinder - mænd)
Gender gap (women – men)
Kønsforskelle bør følges meget nøje i forbindelse med anvendelsen af e-learning og fremme af lige muligheder på dette område.
Close attention should be paid to gender differences in the use of e-learning and the promotion of equal opportunities in this field.
Kønsforskelle for så vidt angår fuldtids- og deltidsarbejde bidrager til forskellene i erhvervsfrekvens og giver sig udslag i et løngab mellem mænd og kvinder, der i løbet af arbejdslivet akkumulerer sig til et pensionsgab mellem kønnene.
Gender differences in full-time/part-time work add to differences in activity rates and translate into gender pay gaps which over the working life accumulate into gender pension gaps.
Kønsforskelle i beskæftigelsen, målt i antal arbejdstimer og løn, skal betragtes samlet og fører til et stort samlet løngab mellem kønnene (37 % i hele EU).
The gender gaps in employment, in number of hours worked and in pay add up and lead to a wide gender total earnings gap (37% across the EU).
Kønsforskelle i erhverv
Gender segregation in occupations
Kønsforskelle i erhverv: Den gennemsnitlige nationale beskæftigelsesandel for kvinder og mænd pr. erhverv.
Gender segregation in occupations: The average national share of employment for women and men applied to each occupation.
Kønsforskelle i sektorer
Gender segregation in sectors
Kønsforskelle i sektorer: Den gennemsnitlige nationale beskæftigelsesandel for kvinder og mænd pr. sektor.
Gender segregation in sectors: The average national share of employment for women and men applied to each sector.
Kønsforskelle med hensyn til løn opdelt efter aldersgruppe og uddanelse (forskelle mellem mænds og kvinders gennemsnitlige bruttotimeløn som procentuel andel af mænds gennemsnitlige bruttotimeløn vedrørende arbejdstagere, der arbejder mere end 15 timer).
Gender pay gap by age group and educational attainment (difference between men’s and women’s average gross hourly earnings as percentage of men's average gross hourly earnings for paid employees at work 15+ hours).
Kønsforskelle med hensyn til løn, tilpasset efter sektor, erhverv og alder.
Gender pay gap, adjusted for sector, occupation and age
Kønsforskelle på beskæftigelsesområdet opdelt efter aldersgruppe og uddannelse
Employment gender gap by age group and educational attainment
Kønsforskelle, når det gælder beskæftigelse og arbejdsløshed, ignoreres i vid udstrækning ved fastsættelsen af mål.
Gender gaps in employment and unemployment are largely neglected as objectives.
Kønsforskellen i forbindelse med beskæftigelse er stadig den højeste i EU, og forskellen i forbindelse med arbejdsløshed er den næsthøjeste.
The gender gap in employment is still the highest in the EU and that in unemployment the second highest.
Kønsforskellene er betydelige, når det gælder aldring.
Gender differences in ageing are considerable.
Kønsforskellene er ikke ensartede på fedmeområdet.
Gender differences are not uniform regarding obesity.
Kønsforskellene er stadig betydelige, navnlig forskelle i arbejdsvilkår mellem kvinder og mænd (bl.a. deltidsarbejde, tidsbegrænsede kontrakter, job af dårligere kvalitet og til mindre løn), der findes fortsat en horisontal og vertikal opdeling af arbejdsmarkedet, som øges i visse lande, og lønforskellen mindskes ikke.
Gender gaps remain wide, especially differences in working arrangements between women and men (for example the use of part-time employment and fixed-term contracts, or lower-quality jobs with less pay), horizontal and vertical labour market segregation remains and is even increasing in certain countries, and the pay gap is not getting any narrower.
Kønsforskellene i erhvervsfrekvensen er særlig store i Grækenland og Italien.
Gender gaps in activity rates are particularly high in Greece and Italy.
Kønsforskellene på arbejdsløshedsområdet reduceres med en tredjedel i 2005/2006
Reduce unemployment gender gap with one third by 2005/2006.
Kønsforskning, herunder integration af kønspolitiske aspekter på alle forskningsområder og fremme af kvinders rolledeltagelse i forskningen og i de videnskabelige beslutningsorganer.
Gender research, including the integration of the gender dimension in all areas of research and the role promotion of women in research and in scientific decision-making bodies.
Kønsforskning, herunder integration af kønspolitiske aspekter på alle forskningsområder og kvinders rolle i forskningen.
Gender research, including the integration of the gender dimension in all areas of research and the role of women in research.
Kønslig omgængelse mellem samtykkende ligestillede
Consensual sexual activities between peers
Kønsmainstreaming vil blive gennemført som en integrerende del af Kommissionens politikudformning, bl.a. via konsekvensanalyse- og evalueringsprocesserne.
Gender mainstreaming will be implemented as an integral part of the Commission’s policymaking, including via the impact assessment and evaluation processes.
Kønsmæssig balance er en særlig vigtig udfordring inden for dette område.
Gender balance is an especially important challenge in this area.
Kønsmæssig balance kan bidrage til andre perspektiver på tingene og bør opmuntres.
Gender balance could bring different perspectives and should be encouraged.
kønsmæssig ligestilling for alle er i dag sikret gennem EU's lovramme om ligebehandling,
gender equality for all is currently covered under Europe’s legal framework on equality;
Kønsopdeling
Gender segregation
Kønsopdeling af arbejdsmarkedet
Gender segregation
Kønsopdeling i forskellige sektorer og erhverv
Gender segregation in sectors and occupations
Kønsopdeling inden for sektorer, beregnet som den gennemsnitlige nationale andel af kvinders og mænds beskæftigelse inden for hver sektor sammenlagt udgør forskellene det samlede omfang af kønsforskelle udtrykt som en andel af den samlede beskæftigelse (NACE-klassifikation).
Gender segregation in sectors, calculated as the average national share of employment for women and men applied to each sector; differences are added up to produce a total amount of gender imbalance presented as a proportion of total employment (NACE classification).
Kønsopdeling på arbejdsmarkedet og kønsstereotyper kan forhindre mænd og kvinder i at realisere deres fulde potentiale og stå i vejen for en hensigtsmæssig afstemning af færdigheder og job.
Labour market segregation and gender stereotypes can impede men and women to realise their full potential and lead to suboptimal matching of skills and jobs.
Kønsopdelingen har en negativ indvirkning på arbejdsmarkedet, for mange egnede og kvalificerede mennesker udelukkes fra at arbejde inden for sektorer og beskæftigelsesområder, hvor de kunne være mere produktive.
Gender segregation has a negative effect on labour market functioning, by excluding many well suited and skilled people from working in sectors and occupations where they could be more productive.
Kønsopdelingen i sektorer og erhverv er forblevet stabil siden sidste år (17,7 % i sektorer og 25,2 % i erhverv)30.
Gender segregation in sectors and occupations has remained stable since last year (17,7% in sectors and 25,2% in occupations)30.
Kønsopdelingen i sektorer og erhverv er stabil i forhold til sidste år (17,8 % i sektorer og 25,2 % i erhverv23).
Gender segregation in sectors and occupations remains stable from last year (17.8% in sectors and 25.2% in occupations23).
Kønsopdelingen på arbejdsmarkedet er et vanskeligt problem med betydelige sociale og arbejdsmarkedsmæssige implikationer.
Gender segregation in the labour market is a difficult problem with important social and labour market implications.
Kønsopdelingen på sektorer og erhverv er fortsat høj (henholdsvis 18 % og 25 %), og udviklingen er ikke nedadgående.
Gender segregation in sectors and occupations remains high (at 18% and 25% respectively) and there is no trend towards any reduction.
Kønsopdelingen påvirker arbejdsmarkedets effektivitet og måde at fungere på negativt.
Gender segregation has a negative effect on labour market efficiency and functioning.
Kønsopdelt statistisk analyse på lokalt og nationalt niveau af beskæftigelse og selvstændig virksomhed.
At local and government level the statistical analysis, by gender, of employment and self employment figures.
Kønsopdelte statistikker er af central betydning i den forbindelse.
Gender-disaggregated statistics are the key in this respect.
Kønsopdelte statistikker og data er også væsentlige redskaber for integration af kønsaspektet og kønsspecifikke konsekvensanalyser.
Statistics and data broken down by sex are also essential tools for mainstreaming and gender assessment.
Kønsopfattelsen er stadig præget af fordomme.
Gender stereotypes persist.
Kønspolitiske spørgsmål er særligt vigtige i denne sammenhæng.
Gender issues are particularly important in this context.
Kønsrelaterede faktorer – spørgsmålet om indirekte diskrimination
Factors correlated with gender – the issue of indirect discrimination
Kønsrelaterede fordomme har stor indflydelse på denne situation, eftersom kvinder og mænd følger traditionelle uddannelses- og erhvervsuddannelsesmønstre, hvilket ofte placerer kvinder i erhverv, der er mindre anset og ringere aflønnet.
Gender stereotypes play a major role in this situation since women and men follow traditional education and training paths, which often place women in occupations that are less valued and remunerated.
Kønsrelaterede forsikringsprakssiser, der fortsat er mulige
Gender-related insurance practices which remain possible
Kønsrelaterede konsekvensanalyser kræver entydige kvalitative og kvantitative ligestillingsindikatorer til overvågning og evaluering af output og resultater.
Gender impact assessment needs clear qualitative and quantitative gender equality indicators for monitoring and evaluating output and results.
Kønsrelaterede skævheder
Gender imbalances
Kønsrollemønstre og fordomme
Gender roles and stereotypes
Kønsrollemønstre og stereotyper
Gender roles and stereotypes
Kønsroller influerer fortsat på beslutninger af afgørende betydning for den enkelte borger, nemlig vedrørende uddannelse, karrierevalg, tilrettelæggelse af arbejdet samt familie og fødselshyppighed.
Gender roles continue to influence crucial individual decisions: on education, on career paths, on working arrangements, on family and on fertility.
Kønssegregeringen på arbejdsmarkedet giver fortsat anledning til en vis bekymring i EU, også i de lande, hvor kvinder har opnået høje beskæftigelses-frekvenser (Tabel 3).
The segregation of women and men in the labour market remains a major concern in the EU, also in those countries where women have achieved high employment rates (Table 3).
Kønssegregeringsindekset2 viser, at tre lande (Finland, Sverige og Danmark) med relativt høje beskæftigelsesfrekvenser for kvinder også har relativt stærkt kønsopdelte beskæftigelsesstrukturer.
The index of gender imbalance2 shows that three countries (Finland, Sweden and Denmark) with relatively high employment rates for women also have fairly highly segregated occupational structures.
Kønsskævheden bliver mindre og ligger nu under EU-gennemsnittet.
The gender gap is shrinking and is now under the EU-average.
Kønsskævheden er blevet mindre, også i arbejdsløshedstallene, hvor det positive resultat (fra 4,9% til 4,5%) udelukkende skyldes den bedre situation for kvinder (fra 6,1% til 5,2%).
The gender gap has diminished also in unemployment rates where the positive performance (4.9% to 4.5%) is completely due to the better situation of women (6.1% to 5.2%).
Kønsskævheden i beskæftigelses- og arbejdsløshedsfrekvenserne er blandt de højeste i EU.
The gender gaps in employment and unemployment rates are among the highest in the EU.
Kønsskævheden i beskæftigelsesfrekvensen i fuldtidsækvivalenter i 1999 ligger på 33,5 procentpoint sammenlignet med et EU-gennemsnit på 25,5%.
The FTE gender gap in 1999 stands at 33.5 % points compared to an EU average of 25.5%.
Kønsskævheden inden for beskæftigelse faldt med 0,5 % til 15,8 % mellem 2002 og 2003 i EU-25.
The gender gap in employment decreased by 0.5 percentage points to 15.8 % between 2002 and 2003 in the EU-25.
Kønsskævheden mellem ældre kvinder og ældre mænd er imidlertid stadig den højeste (19,6 procentpoint).
However, the gap between older women and older men remains the highest (19.6 p.p.).
Kønsskævheder inden for uddannelse skal tackles, og forskelle mellem kønnene vedrørende uddannelsesvalg skal adresseres.
Gender gaps in education must be tackled and gender differences in educational choices addressed.
Kønsskævheder kan endda blive forværret, når det - som i en foranstaltning, der skulle tilskynde unge landbrugere til at overtage eller forbedre landbrug - udtrykkeligt angives, at færre end 6 % af støttemodtagerne bliver kvinder.
Gender imbalances might even increase when, for instance, as indicated in a measure to encourage young farmers to take over or improve farms, it is explicitly foreseen that less than 6 % of the beneficiaries will be women.
Kønsskævheder, hvad angår den gennemsnitlige længde af ledigheden, er meget små i EU (12 måneder for kvinder i modsætning til 11,7 for mænd).
Gender gaps in average unemployment duration are very small across the EU (12 months for women against 11.7 for men).
Kønsskævhederne fremhæves også i flere nationale handlingsplaner (IRL, S).
Gender differences are also highlighted in some NAPs (IRL, S).
Kønsskævhederne på arbejdsmarkedet må gradvist udlignes, hvis EU skal opnå fuld beskæftigelse, øget kvalitet i arbejdet og bedre social integration og samhørighed.
Gender gaps in the labour market should be progressively eliminated, if the European Union is to deliver full employment, increase quality at work and promote social inclusion and cohesion.
Kønsspecifik ledighed i Europa
Unemployment in Europe
Kønsspecifik ledighed i Europa (EUR 15)*
Unemployment in Europe (EUR 15) by gender
Kønsspecifik strukturændring inden for forskningsinstitutioner (foreløbig titel) (sonderende udtalelse på anmodning af Kommissionen) (A-12) (SOC-JULI)
Gender-aware structural change in research institutions (exploratory opinion at the request of the Commission) (A-12) (SOC-JULY)
Kønsspecifikke analyser er uundværlige for at fastlægge indsatsområder og forbedre politikker og strategier til foranstaltninger og for en reel vurdering af deres virkning; det er fortsat behov for at udarbejde specifikke statistikker og fastlægge nye indikatorer;
Gender assessments are essential for identifying issues, improving intervention strategies and policies, and for effectively evaluating their impact; it is necessary to continue producing de-aggregated data and defining new indicators.
Kønsspecifikke analyser inden for denne søjle er stadig sjældne, selv om der stadig er store kønsforskelle, når det gælder andelen af arbejdstagere f.eks. med atypiske arbejdskontrakter og deltidsarbejde.
Gender analyses within this pillar are still rare, even though there are still large gender gaps in the proportion of workers on atypical contracts and in part-time work, for instance.
Kønsspecifikke forskelle i beskæftigelsen og i ledigheden behandles sjældent som sådanne.
Employment and unemployment gaps are rarely addressed as such.
Kønsspecifikke konsekvensanalyser er et væsentligt første skridt, når det gælder om at formulere kønsfølsomme politikker.
Gender impact assessment is an essential first step in formulating gender-sensitive policies.
Kønsspecifikke spørgsmål
Gender issues
Kønsspecifikke statistikker afdækker kønssituationen på to måder:
Statistics disaggregated by sex help uncover the gender situation in two ways:
Kønsspørgsmål er blevet indarbejdet i EU's politik for eksterne relationer, og især i udviklingssamarbejde (Rådets forordning af 1998 om integration af kønsspørgsmål i udviklingssamarbejde) og i menneskerettighedspolitikker via Det Europæiske Initiativ vedrørende Demokrati og Menneskerettigheder.
Gender issues have been mainstreamed in the EU's external relations policies, and especially in development cooperation (1998 Council regulation on integrating gender in development cooperation) and human rights policies through the European Initiative for Democracy and Human Rights.
Kønsspørgsmål rejses undertiden under mål 1 og 2 for at bekæmpe analfabetisme, og når foranstaltningerne har speciel relevans for familielivet såsom børnepasning og sundhedspleje og kan lette kvinders integration på arbejdsmarkedet.
In Objectives 1 and 2, gender issues are sometimes raised to combat illiteracy and when measures have specific incidences on family life such as childcare and health care and may facilitate the integration of women into the labour market.
Kønsspørgsmål ses imidlertid hovedsagelig ud fra synsvinklen kvinders svage stilling som i den omfattende fjerde spanske handlingsplan for ligestilling mellem mænd og kvinder, der optræder under mål 3.
Gender issues however are mainly seen from a women's vulnerabilities point of view, as in the wide ranging fourth Spanish Action Plan for Equality between men and women which appears under Objective 3.
Kønsspørgsmålet har ikke fået megen opmærksomhed i de politikker, der har til formål at forbedre IKT-færdigheder og gennemføre et videnbaseret samfund.
Little attention has been given to gender issues in the policies aimed at improving ICT skills and realising a knowledge-based society.
køre- og hviletider,
driving and rest time;
køre- og hviletidsbestemmelser for chauffører, arbejdstid og installation og anvendelse af kontrolapparater
the driving time and rest periods of drivers, working time, and the installation and use of recording equipment;
Kørebaneafmærkninger.
Road markings.
kørebanens belægning skal være af en sådan beskaffenhed, at dækkene ikke støjer for kraftigt;
the surface of the track must be such as not to cause excessive tyre noise;
Kørecyklusen for de mindre motorcykler er baseret på den nuværende "bycyklus", men omfatter en koldstart af motoren.
The cycle for the smaller motorcycles is based on the current ‘urban duty cycle’, but with a cold start of the engine.
Kørehandsker.
Gauntlets.
Kørekort
Driving Licence
Kørekort
Driving licence(s)
kørekort
the driving licence;
Kørekort (omarbejdet udgave)
Driving licences (Recast)
Kørekort C, C+E, C1, C1+E
Licences C, C+E, C1, C1+E
Kørekort D, D+E, D1, D1+E
Licences D, D+E, D1, D1+E
Kørekort i disse kategorier har en gyldigheds­periode på ét år, når de udstedes til personer, der er fyldt 65 år.
Licences in those categories issued to drivers who are 65 years of ageshall have a validity of 1 year.
Kørekort i disse kategorier, der udstedes til over 65-årige, får en administrativ gyldighedsperiode på højst 1 år.
Licences of holders who are more than 65 years of age will have a maximum administrative validity of 1 year.
Kørekort kan på grundlag af en lægeerklæring udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der lider af sukkersyge, såfremt der i hvert enkelt tilfælde gennemføres en dertil egnet regelmæssig lægekontrol.
Driving licences may be issued to, or renewed for, applicants or drivers suffering from diabetes mellitus, subject to authorised medical opinion and regular medical check-ups appropriate to each case.
Kørekort kan, på grundlag af en lægeerklæring, udstedes eller fornyes for aspiranter og førere, der anvender pacemaker, såfremt der gennemføres regelmæssig lægekontrol.
Driving licences may be issued to, or renewed for, applicants or drivers wearing a pacemaker subject to authorised medical opinion and regular medical check-ups.
Kørekort med et førerkorts funktioner
Driving licences which include the functionalities of a driver card
Kørekort med et førerkorts funktioner indtil …
Driving licence including the functionalities of a driver card until
kørekort med standardstrafpoints
standard penalty points on driving licences
Kørekort og køreundervisning
Driver licensing and training
Kørekort og normer for egnethed til at føre et motorkøretøj
Driving licences and standards of fitness for driving
Kørekort til kategori A og A1 kan ligeledes give ret til at føre trehjulede motorcykler og quadricykler.
power-driven tricycles and quadricycles under a licence for category A or A1;
Kørekort til kategori AM, A1, A2, A, B, B1 og B+E, som medlemsstaterne udsteder efter dette direktivs ikrafttræden, bliver administrativt gyldige i højst 10 år.
Licences of categories AM, A1, A2, A, B, B1 and B+E, which are issued by Member States after the entry into force of this Directive, will have a maximum administrative validity of 10 years.
Kørekort til kategori B kan ligeledes give ret til at føre lette motorcykler.
light motorcycles under a licence for category B..
Kørekort til kategori B+E, C+E og D+E kan kun udstedes til førere, der allerede har kørekort til henholdsvis kategori B, C og D.
licences for categories B + E, C + E, D + E shall be issued only to drivers already entitled to drive vehicles in categories B, C and D respectively.
Kørekort til kategori C eller D (og de tilsvarende underkategorier og påhængs­vognskategorier) giver så omfattende rettigheder, at gyldighedsperioden kun bør være 1 år når de udstedes til over 65-årige.
Because of the importance of the rights conferred by a category C or D (or their relevant sub and trailer categories) driving licence, the validity period of such a licence issued from the age of 65 should be limited to 1 year.
Kørekort til kategori C og D kan kun udstedes til førere, der allerede har kørekort til kategori B.
licences for categories C and D shall be issued only to drivers already entitled to drive vehicles in category B;
Kørekort til kategori C, C+E, C1, C1+E, D, D+E, D1 og D1+E, som medlemsstaterne udsteder efter dette direktivs ikrafttræden, bliver administrativt gyldige i højst 5 år.
Licences of categories C, C+E, C1, C1+E, D, D+E, D1, D1+E issued by Member States after the entry into force of this Directive will have a maximum administrative validity of 5 years.
Kørekort til kategori C1 giver ret til at køre biler mellem 3 500 og 7 500 kg.
A C1 licence holder is allowed to drive vehicles ranging from 3500 to 7500 kg.
Kørekort – KOM(2003) 621 endelig (TEN/167) (igangværende sag)
Driving licences, COM(2003) 621 final (TEN/167, work in progress);
Kørekort, der udstedes til over 65-årige, får en administrativ gyldighedsperiode på højst 5 år.
Licences of holders who are more than 65 years of age will have a maximum administrative validity of 5 years.
Kørekort.
Driving licences.
Kørekort16
Driving licence16
Kørekortet består af seks sider.
The licence shall consist of six pages.
kørekortets nummer
the number of the licence;
Kørekortnummer, 8.
Serial number of licence  8.
Kørekortsnummer ………………………………………………………………………………………...………………………
Driving licence number
Kørelys (Daytime Running Lights — DRL) skal være monteret på en ny køretøjstype.
Daytime Running Lights (DRL) shall be fitted to a new type of vehicle.
Kørelys i dagtimerne
Day-time running lights
Kørelys i dagtimerne
Day-Time Running Lights (DRL)
Kørelys i dagtimerne
Daytime running lights
kørelys i dagtimerne
daytime running lights;
Kørelys skal være monteret på en ny køretøjstype.
DRLs shall be fitted to a new type of vehicle.
Køremåde
Driving behaviour
Køreplan
Roadmap
Køreplan
Timetable
Køreplan for 2011-2015 om opstilling af mål og operationelle trin i retning af omfattende udbredelse af interoperable elektroniske sundhedsregistre, telemedicintjenester.
Roadmap 2011-15 to lay out targets operational steps towards the wide roll out of interoperable electronic health records, telemedicine services
Køreplan for Det Europæiske Råd i juni
Roadmap – June Council
Køreplan for en kulstoffattig økonomi i 2050
Low-carbon economy 2050 roadmap
Køreplan for en lavemissionsøkonomi i 2050 (meddelelse)
Low carbon economy - roadmap 2050 (communication)