natgillin/translations-raw huggingface dataset:
BNP pr. indbygger: Dette er en indikator for det enkelte lands mulighed for at finansiere sin reduktionsindsats og for at købe kreditter fra projekter til nedbringelse af drivhusgasemissioner fra tredjelande.
GDP per capita: reflecting the capability to pay for domestic emission reductions and to purchase emission reduction credits from developing countries;
BNP pr. indbyggera
GDP per capitaa
BNP pr. medlemsstat, i millioner EUR
GDP by Member State, in million euro
BNP pr. medlemsstat, i millioner euro
GDP by Member State, in million euro
BNP pr. medlemsstat: se teknisk bilag, tabel 1.
GDP by Member State: see Technical Annex table 1.
BNP pr. person i Spanien og Portugal er steget fra henholdsvis 71 % og 54 % af EU’s gennemsnit i 1985, hvor de blev medlem af EU, til henholdsvis 86 % og 71 % i 2002, mens Irlands BNP pr. person er steget voldsomt fra 60 % af EU’s gennemsnit i 1973 til over 125 % i 2002.
The GDP per capita of Spain and Portugal has increased from respectively 71% and 54% of the EU average in 1985, when they joined the EU, to 86% and 71% in 2002, while that of Ireland has jumped from 60% in 1973 to over 125% in 2002.
BNP SI
GDP SI
BNP steg i 2001 med kun 1,5%6 for EU15 som helhed mod 3,5% i 2000.
GDP grew by just 1.5%6 for the EU15 as a whole over the year, compared to a rate of 3.5% in 2000.
BNP steg med 0,4 % i 2013 og forventes at stige med 1,5 % i 2014 og 1,9 % i 2015.
GDP grew by 0.4% in 2013 and GDP growth is expected to reach 1.5% in 2014 and 1.9% in 2015.
BNP steg med 2,2 % i årets løb.
GDP rose by 2.2% in the year as a whole.
BNP steg med 6,9 % i 2002, hvilket er det højeste i EU og langt over EU-gennemsnittet på 1,1 %.
GDP grew at 6.9% in 2002, which is the highest in the EU and far in excess of the EU average of 1.1%.
BNP steg med små 0,4 % i 2013 som følge af stigninger i eksporten, det offentlige forbrug samt i erhvervsinvesteringerne.
GDP grew by a modest 0.4% in 2013 driven by increases in exports, public consumption and business investments.
BNP stiger 0,3%, industriproduktionen 0,21%
GDP increases by 0.3% and industrial production by 0.21
BNP tager ikke hensyn til de ændringer, der er sket på de sociale, naturlige og menneskelige områder, der er væsentlige for samfundet, og måler dermed ikke værdier, som har afgørende betydning for samfundet.
It ignored changes which had occurred in the social, natural and human components that were essential to society.
BNP udtrykt i mængde voksede med over 45% mellem 1992 og 1996 og var ved udgangen af 1996 oppe på 90% af niveauet fra 1989.
Real GDP increased by over 45 per cent between 1992 and 1996, and had reached 90 per cent of 1989 levels by the end of 1996.
BNP ventes i reale tal at stige med 1,7% i 1992 og med blot 0,8% i 1993.
GDP growth in real terms is estimated at 1.7% in 1992, with a forecast of only 0.8% for 1993.
BNP voksede 10,7%, tre gange så meget som EU-gennemsnittet, og oversteg resultaterne fra de foregående år.
GDP grew at 10.7%, three times the EU average and exceeding the results of previous years.
BNP voksede 10,7%, tre gange så meget som EU-gennemsnittet, og oversteg resultaterne fra de foregående år.
GDP grew at 10.7%, three times the EU average and exceeding the results of the previous years.
BNP vækstrate
GDP growth rate
BNP vækstraten faldt i 1999 til 1,7% sammenlignet med 2,5% det foregående år.
The GDP growth rate slowed down in 1999 to 1.7% compared to 2.5% in the previous year.
BNP – kraftigere stigning i de nye medlemsstater, men konvergens er stadig et langsigtet mål
GDP – new MS grow faster but convergence still a long term perspective
BNP's indvirkning x = = 1,25 %
GDP effect x=  = 1,25
BNP's indvirkningMS  36
GDP effectMS    36
BNP)
GDP)
BNP, arbejdsløshedstal og inflationsrater er gode eksempler på denne form for opsummerende indikatorer.
GDP and the unemployment and inflation rates are prominent examples of such summary indicators.
BNP, arbejdsløshedstal og inflationsrater er gode eksempler på denne form for opsummerende indikatorer.
GDP and unemployment and inflation rates are prominent examples of such summary indicators.
BNP, som er et af de vigtigste nationalregnskabsaggregater, er et mål for resultaterne af de økonomiske beslutningstageres samlede aktiviteter inden for et givet økonomisk område i en given periode, normalt et år.
GDP, which is one of the vital national accounts aggregates, represents in a concise form the results of all activities of economic operators within a given economic territory and within a given period, usually a year.
BNP- og arbejdsløshedstal offentliggøres ofte blot nogle få uger efter den periode, de dækker, og det giver mulighed for at træffe beslutninger i næsten realtid.
GDP and unemployment figures are published frequently within a few weeks of the period they are assessing and this can allow near real-time decision making.
BNP- og KKP-data stammer fra OECD Health Data 2002.
Source of GDP and PPP data, OECD Health Data 2002.
BNP- refe­ren­ceår
GDP Reference Year
BNP-andel a)
Share in GDP a)
BNP-data
GDP data
BNP-data - se tabellen under diagram 2.
GDP data see table graph 2.
BNP-data for Italien findes kun på NUTS 2-niveau.
GDP data for Italy are only available at NUTS 2 level.
BNP-data for Italien findes kun på NUTS 2-niveau.
GDP data for Italy are only available at NUTS 2 level.
BNP-data: Se tabellen under diagram 2.
GDP data: See table graph 2.
BNP-indekset* pr. indbygger (gennemsnit = 100)
Index of GDP* per inhabitant (average = 100)
BNP-kriteriets indvirkning på fordelingsnøglen for land X er 1,25 %.
The effect of the GDP criterion on the distribution key for the country X is 1,25%.
BNP-priser
Prices GDP
BNP-sammenligninger
GDP comparisons
BNP-stigningstakten er således kun på 0,1%.
This is reflected in a GNP growth rate of just 0.1%.
BNP-tallene per indbygger, der benyttes som udgangspunkt for, om en given regions udviklingsniveau ligger over eller under EU‑gennemsnittet, går imidlertid tilbage til 1995 og er således ikke mere up to date, men angiver dog alligevel, at der består ret store forskelle.
The figures for per capita GDP, which is the basis for determining whether the level of development of a given region is higher or lower than the Community average, date from 1995 and are therefore no longer up to date, but they do show that there are still big differences between the regions.
BNP-tilvæksten
GDP growth
BNP-udgifter
GDP expenditure values
BNP-udligningsmekanismen blev udsat for endnu en væsentlig tilpasning i 1999, da fire af budgettets største nettobidragydere (i relative tal) (Tyskland, Holland, Østrig og Sverige) fik tildelt en nedsættelse på 75% i deres bidrag.
The GNP equalisation mechanism underwent another substantial adjustment in 1999, when four of the major net contributors (in relative terms) to the budget (Germany, the Netherlands, Austria, and Sweden) were awarded a 75% reduction in their contributions towards the correction.
BNP-virkningerne er større på længere end på kort sigt, fordi de offentlige investeringer vil få den private kapitals og arbejdskraftens produktivitet til at stige i en længere periode (positiv effekt på udbudssiden)
Long-term GDP effects exceed the short-term impact because government investment raises the productivity of private capital and labour over a sustained period of time (positive supply effect).
BNP-VÆKST %
GDP Growth
BNP-VÆKST 2011
GDP GROWTH 2011(f)
BNP-VÆKST I %
GDP Growth
BNP-vækst (% pr. år )
GDP growth (% per year)
BNP-vækst (%)
GDP growth (%)
BNP-vækst (real,% pr. år.)
GDP growth (real, % p.a.)
BNP-vækst 1995-2002
GDP growth, 1995-2002
BNP-vækst i EUR-11
GDP growth EUR-11
BNP-vækst i faste priser (base: år 1995)
Growth rate of GDP at constant prices (base year 1995)
BNP-vækst i faste priser (basisår 1995)
Growth rate of GDP at constant prices (base year 1995)
BNP-vækst per capita
GDP growth per head
BNP-væksten (i faste priser)
GDP volume
BNP-væksten er gradvis blevet styrket efter vedtagelsen af de overordnede økonomiske retningslinjer i sommeren 2003, idet eksporten har været den drivende kraft i begyndelsen af opsvinget på trods af en styrkelse af euroen.
GDP growth has gradually strengthened since the adoption of the BEPGs in the summer of 2003, with exports having been the main driver in the beginning of the recovery, despite a strengthening of the euro.
BNP-væksten er igen kommet op på relativt høje tal efter tilbagegangen i 1999.
GDP growth recovered to relatively high rates after the recession in 1999.
BNP-væksten fortsatte i et solidt tempo i 2000, men begyndte tydeligvis at aftage i årets anden halvdel som følge af en afmatning i den indenlandske efterspørgsel, der dog blev delvist opvejet af et positivt eksternt bidrag.
GDP growth maintained a robust pace in 2000, but with a clearly decelerating path in the second half of the year due to the slowdown of domestic demand partially offset by a positive external contribution.
BNP-væksten forventes at stige til omkring 1¾ % i år og accelerere til omkring 2½ % i 2003, primært drevet af den indenlandske efterspørgsel.
Output expansion is forecast to rise to some 1 ¾% this year and accelerate to around 2½% in 2003, mainly driven by domestic demand.
BNP-væksten i 2002 forventes således fortsat at være stabil.
GDP growth in 2002 is thus projected to remain steady.
BNP-væksten i faste priser steg i 2000 til 4,2 % og fortsatte på lignende niveauer i 2001 og 2002 (henholdsvis 4,1 % og 4 %).
Real GDP growth accelerated in 2000 to 4,2% and continued at similar levels in 2001 and 2002 (4,1%and 4% respectively).
BNP-væksten lå på knap 3,5%.
GDP growth was just below 3½%.
BNP-væksten var 1,9 % i 2002.
The GDP growth was 1,9% in 2002.
BNP-vækstraten vil rette sig op i andet halvår 1991 og 1992, hvor den forventes at andrage 2,3%.
Growth in GDP will pick up in the second half of 1991 and in 1992, reaching an expected 2.3%.
BNP-vækstrater, arbejdsløshedsniveauer og -tendenser, statsgældsniveauer og udgifter til F&U er alle sammen stærkt forskellige, om end der kan konstateres visse mønstre.
GDP growth rates, unemployment levels and trends, levels of national debt and spending on R&D all vary widely, although there are discernable patterns.
BNP-værdien er beregnet på basis af den mellemfristede udgiftsramme 2016-2018 (april 2015).
The value of GDP is obtained from the Medium Term Expenditure Framework 2016–2018 (April 2015).
BNP-ændringen på årsbasis i EU er større end på verdensplan, nemlig i størrelsesordenen ‑0,19 % i 2020 op til -0,24% i 2030.
The GDP change in annual terms for the EU region is larger than the global one, in the range of -0.19 % by 2020 to -0.24 % in 2030.
BNP/capita (% af EU's 15 medlemsstater)
GDP/capita (% of EU-15)
BNP/capita (100 EUR)
GDP/capita (100 EUR)
BNP/capita (KKS) i regioner i kandidatlande, gennemsnit 1997/98/99
Per capita GDP in the regions of the candidate countries, average 1997-1998-1999
BNP/capita i købe-kraftsparitet (100 EUR)
GDP/capita in PPP (100 EUR)
BNP/indb. KKP
GDP/capita PPS
BNP:
CEES:
BNP:
GDP:
BNP: 11,7 mia. EUR
GDP: €11.7 billion
BNP: 12,2 mia. EUR
GDP: € 12.2 billion
BNP: 164,4 mia. EUR
GDP: €164.4 billion
BNP: 19,5 mia. EUR
GDP: €19.5 billion
BNP: 20,4 mia. EUR
GDP: €20.4 billion
BNP: 35,2 mia. EUR
GDP: €35.2 billion
BNP: 5,5 mia. EUR
GDP: €5.5 billion
BNP: 50,6 mia. EUR
GDP: €50.6 billion
BNP: 52,9 mia. EUR
GDP: €52.9 billion
BNP: 7,8 mia. EUR
GDP: €7.8 billion
BNP: 9,2 mia. EUR
GDP: €9.2 billion
BNP: baseret på en forventet vækst i BNP svarende til en årlig stigningstakt på 3%.
GDP: hypothetical growth of GDP of 3% per year.
BNP: forskellene øges med udvidelsen
GDP: the gaps widen with enlargement
BNP: Købekraftsstandard (en kunstig enhed, der fjerner virkningerne af prisforskellene i medlemsstaterne7) for hele 2010.
GDP: Purchasing Power Standard (an artificial unit of currency which eliminates the effect of price level differences across Member States7) for the full year 2010.
BNP: Købekraftsstandard for hele 2010.
GDP: Purchasing Power Standard for the full year 2010.
BNPmp-tallene for Forbundsrepublikken Tyskland i tiden før genforeningen beregnes som følger (artikel 6): Til BNPmp-tallene for 1987-1990 i den daværende Forbundsrepublik lægges fiktive tal for det tidligere DDR, som beregnes på grundlag af forholdet mellem de gamle og de nye delstaters andel i det fællestyske bruttonationalprodukt i 1991.
German GDP mp for the period before unification is to be calculated as follows (Article 6): notional GDP mp figures for the former GDR will be added to those of the old Federal Republic for the period 1987-1990 on the basis of the respective 1991 GDP shares of the old and new "Länder".
BNPmp-tallene omregnes til ecu efter gennemsnittet af vekselkurserne for alle årets arbejdsdage, som offentliggøres i C-udgaven af EFT.
The GDP mp data are to be converted into ecu at the average exchange rates of all the working days of each year, as published in the "C" edition of the Official Journal.
Bo BARREFELT
Mr BARREFELT
Bo Green
Green
Bo Green
Mr Green
Bo Green
Mr Green Bo
Bo Green
Mr Green
Bo Green (art. 54 for Jorma Kontio)
Mr Green (Rule 54, Mr Kontio)
Bo Green (art. 62 - Harri Koulumies) (DK-I)
Mr Green (Rule 62 - Koulumies) (DK-I)
Bo Green (DK - I)
Mr Green (DK-I)
Bo Green (DK – I)
Mr Green (DK-I)
Bo Green (DK)
GREEN (DK)
Bo Green (DK)
Mr Green (DK)
Bo Green (DK-I)
Green (DK-I)
Bo Green (DK-I)
Mr Green (DA-I)
Bo Green (DK-I)
Mr Green (DK - I)
Bo Green (DK-I)
Mr Green (DK - I) (Art.
Bo Green (DK-I)
Mr Green (DK-I)
Bo Green (DK-I)
Mr Green (DK-I)
Bo Green (DK-I) (art. 54 - Birte Johansen)
Mr Green (DK - I) (Rule 54 - Ms Johansen)
Bo Green (DK-I) (FO art. 54 for Göran Lagerholm)
Green (DK-I) (Rule 54 - Mr Lagerholm)
Bo Green (DK-I) (for Filip Hamro-Drotz, art. 54)
Mr Green (DK-I) (Rule 54 - Mr Hamro-Drotz)
Bo Green (DK-I) (for Göran Lagerholm, art. 62)
Mr Green (I-DK) (Rule 62 – Mr Lagerholm)
Bo Green (DK-I)1
Mr Green (I-DK)1
Bo Green (DK/I)
Mr Green (DK-I)
Bo Green (DK‑I)
Green (DK-I)
Bo Green (DK–I)
Mr Green (DK–I)
Bo Green (formand)
Green (Pres.)
Bo Green (formand)
Mr Green (president)
Bo Green (I - DK)
Mr Green (I - DK)
Bo Green (I-DK)
Green (I–DK)
Bo Green (I-DK)
Mr Green (DK-I)
Bo Green (ordfører uden studiegruppe)
Mr Green (rapporteur working without study group)
Bo Green (ordfører)
GREEN (rapporteur)
Bo Green (ordfører)
Mr Green (rapporteur)
Bo Green DK-I
Mr Green (DK-I)
Bo Green fandt forslaget nødvendigt og godt og hilste de dermed forbundne forenklinger velkommen.
Mr Green took the view that the proposal was necessary and well-conceived.
Bo Green fandt, at HACCP-tilgangen var den rigtige, men at der kunne opstå konkurrenceforvridninger, hvis lovgivningen for startmateriale i foderstofingredienser ikke var den samme som lovgivningen for foderstofferne selv.
Mr Green stated that while the HACCP principle was the right approach, there could be distortion of competition if the regulation for starting materials in feed ingredients was not the same as regulation for feed itself.
Bo Green forklarede, at han havde undladt at stemme, fordi han afventede den endelige udgave, og han oplyste, at han forbeholdt sig ret til eventuelt at fremsætte ændringsforslag på plenarforsamlingen.
Mr Green stated that he had abstained because he wanted to wait for the final draft and added that he reserved the right to table amendments at the plenary session.
Bo GREEN gav et kort indholdsreferat af Kommissionens forslag og af udtalelsen.
Mr GREEN explained the gist of the Commission proposal and the Opinion.
Bo Green gjorde præsidiet opmærksom på, at to af de tre kandidater var af samme nationalitet.
Mr Green drew the Bureau's attention to the fact that two of the three candidates were of the same nationality.
Bo GREEN kritiserede forslaget til udtalelse, som af obskure årsager syntes at forsvare, at man udskød datoen 1. januar 1998 for fuld telekommunikationsliberalisering.
Mr Green was critical of the draft opinion which, for reasons which were unclear, seemed to suggest that 1 January 1998 was too early a date for full liberalization of the telecommunications sector.
Bo GREEN kunne generelt fuldt ud bakke forslaget til udtalelse op, men han støttede Paul VERHAEGHE's kommentarer og ønskede at fremsætte et mundtligt ændringsforslag, der gik ud på at lade en del af punkt 2.7 udgå.
Mr Green stated that he strongly endorsed the draft opinion in general terms, but that he supported the comments made by Mr Verhaeghe and wanted to present an oral amendment to delete part of point 2.7.
Bo Green kunne tilslutte sig, at EMAS-forordningen udvides til at gælde alle organisationer.
Mr Green agreed with the proposal to extend the EMAS regulation to all organizations.
Bo Green redegjorde for baggrunden for Kommissionens forslag, hvis hovedformål er at beskytte befolkningen mod kræft.
Mr Green gave some background to the Commission proposal - which is mainly directed towards protection of the general public against cancer.
Bo GREEN redegjorde for baggrunden for Kommissionens forslag, som i hovedsagen drejer sig om beskyttelse af offentligheden mod kræft samt for situationen på rådsplan (hasteprocedure).
Mr Green gave some background to the Commission proposal - which is mainly directed towards protection of the general public against cancer - and the situation at the Council (urgency).
Bo Green sammenlignede Tyrkiets udvikling med Spaniens og gik især ind for Tyrkiets integration af økonomiske grunde (energi, arbejdskraft).
Mr Green compared Turkey’s evolution with that of Spain and argued in favour of Turkish membership, not least for economic reasons (energy, labour force).
Bo GREEN var helt enig med VAN DIJK.
Mr GREEN fully endorsed Mr van DIJK's view.
Bo Green var tilbageholdende med at acceptere artikel 235 som retsgrundlag og mente, at man burde udforske andre procedurer til løsning af denne type handelshindringer; han pegede på mulighederne for foreløbige forholdsregler i henhold til traktatens artikel 186.
Mr Green was hesitant about using Article 235 as legal basis and felt that other procedures for solving this type of barrier to trade should be explored, pointing to the scope for provisional measures under Treaty Article 186.
Bo Green, formand
Green, president
Bo Green, formand
Mr Green, president
Bo Green, Joseph Konz, Alexander von Schwerin og Ulla Sirkeinen tog ordet i den efterfølgende debat, der primært drejede sig om følgende emner:
Mr Green, Mr Konz, Mr von Schwerin and Mrs Sirkeinen spoke in the ensuing debate, which covered the following main topics :
Bo GREEN, medlem af Gruppe I, forlader Sektionen for Økonomiske, Finansielle og Monetære Spørgsmål.
Mr Bo Green, member of Group I, was leaving the Section for Economic, Financial and Monetary Questions.
Bo Green, ordfører
Green    rapp.
Bo Green, ordfører
Green, rapporteur
Bo Green, ordfører, og Besançon, ordførerens ekspert for udtalelserne om "Offentlige indkøb" (INT/074/075), mødtes med Europa-Parlamentets ordfører, Zappalà den 28. august
Mr Green, rapporteur, and Mr Besançon, rapporteur's expert for the opinion on Public contracts (INT/74/75), met the EP rapporteur, Mr Zappala, on 28 August.
Bo Green, Sergio Colombo, Claude Cambus, Koos Anderson, Dethmer H. Kielman, Bernd Kröger, Lutz Ribbe, Gerd Wolf, Georgios Sklavounos, Johann Költringer, Ulla Sirkeinen og Clare Carroll deltog i den generelle debat, der især omhandlede følgende emner:
Mr Green, Mr Colombo, Mr Cambus, Mr Anderson, Mr Kielman, Mr Kröger, Mr Ribbe, Mr Wolf, Mr Sklavounos, Mr Költringer, Mrs Sirkeinen and Mrs Carroll took part in the general discussion which focused mainly on:
Bo Green, som talte på industriens og ikke forbrugernes vegne, mente, at forbrugerne og virksomhederne har fælles interesser.
Mr Green, speaking on behalf of business and not consumers, thought that consumers and enterprises had common interests.
Bo Greens forslag om i pkt. 3.10 at indføje en bemærkning om etablering af et egentligt grænseoverskridende samarbejde, især inden for godstransport, blev accepteret af ordføreren og sektionen.
Under 3.10, Mr Green's suggestion of adding a reference to the development of genuine cross-border cooperation, especially for fleets, was accepted by the rapporteur and section.
bo i samme husstand
living in the same household
Bo TENGBERG
Mr TENGBERG
Bo TENGBERG (Arbejdstagerrepræsentant)
Mr Bo TENGBERG (W)
Bo TENGBERG / S
Bo TENGBERG / SV
Boarding af handicappede passagerer og andre passagerer med særlige behov
Boarding of disabled and other passengers with special needs
Boarding-afvisning
Denied boarding
Boarding-forsinkelser kan få relativt alvorlige konsekvenser i form af tab af slot, især når lufthavnen er under spidsbelastning.
Delays in embarking and the subsequent possibility of the loss of slots are, especially at airport rush hours, relatively severe consequences.
Boardingafvisning
Denied boarding
boardingafvisning
denied boarding;
Boardingafvisning af passagerer, der rejser med små børn, forbydes.
This prohibits denial of boarding to passengers travelling with small children
Boardingafvisning og aflysning af fly af kommercielle grunde giver anledning til stor ærgelse, ikke blot fordi dette forårsager betydelig forsinkelse og ødelægger rejseplaner, men også fordi dette repræsenterer transportørens manglende overholdelse af sin forpligtelse til at transportere passagerer med rimelig hurtighed (selv under beskyttelse af kontrakt).
Denied boarding and cancellation of flights, for commercial reasons, provoke strong resentment, not only because they cause serious delay and upset travel plans but also because they represent a failure by the transporter to respect its undertaking to carry passengers with reasonable dispatch (even if protected by its contract).
Boardingafvisning og aflysning eller lange forsinkelser forårsager alvorlige problemer og besvær for passagererne.
Denied boarding and cancellation or long delay of flights cause serious trouble and inconvenience to passengers.
Boat manufacturing – 40 C.F.R. del 63, afsnit VVVV
Boat manufacturing — 40 C.F.R. Part 63, Subpart VVVV;
BOB = BOB/BGB/GTS
PDO = PDO/PGI/TSG
Bob Baete (for Gruppe II)
Bob Baete (for Group II)
Bob Baete (for Gruppe II)
Mr Bob Baete (Group II expert)
Bob BREACH (for Gruppe I)
Mr Philippe Ruelle (for Group II)
BOB- og BGB‑betegnelserne er baseret på et særligt karakteristikum, som er typisk for produktet, regionen eller produktions- og/eller forarbejdningsmetoden.
PDO and PGI are based on the specific nature of the product, region or production and/or processing system.
BOB-ordningen er den mest kendte ordning blandt forbrugerne i nogle medlemsstater, og den ville ifølge denne model udgå af EU-lovgivning.
The PDO instrument is better known by consumer in some MS, and this would disappear from the EU legal framework under this Option.
BOB/BGB/GTS
PDO/PGI/TSG
Boblerør med vand, der hindrer tab af ammoniak.
A bubble trap to prevent loss of ammonia.
Bobslæde
Boxing
BOC’s dominans var meget stærk, eftersom virksomheden på nogle produktmarkeder allerede havde en markedsandel på 100 %.
BOC’s dominance was extremely strong, since in some product markets it almost reached a 100% market share.
Bod
Fine
Bodensø-forordningen (fase I) af 1.1.1993,
Bodensee shipping regulation (Stage 1) of 1/1/93
Bodensø-forordningen (fase II) af 1.1.1996,
Bodensee shipping regulation (Stage 2) of 1/1/96
Bodin, direktør
Bodin, Director
Bodo Hombach lagde navnlig vægt på udviklingen af et civilt samfund som stabilitetspagtens vigtigste mål og på den vigtige rolle, som ØSU spiller i den sammenhæng.
Mr Hombach stressed in particular the setting up of a civil society as the main aim of the Stability Pact, and the important role which the ESC could play in this respect.
Bodo Hombach nævnte, at gennemførelsen af stabilitetspagten forløb efter planen, og at EU spillede en førende rolle i forbindelse hermed.
Mr Hombach made a positive assessment of the implementation of the Stability Pact and the European Union's leading role in that process.