natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.3.3 PIOB (Public Interest Oversight Board) er en spansk organisation med sæde i Madrid.
2.3.3 The PIOB (Public Interest Oversight Board) is a Spanish foundation established in Madrid.
2.3.3 PIOB (Public Interest Oversight Board) er en spansk organisation med sæde i Madrid.
2.3.3 The PIOB is a Spanish foundation established in Madrid.
2.3.3 På Det Europæiske Råds møde i marts 2005 blev der sat ny gang i Lissabon-strategien, og regeringerne og de økonomiske og sociale partnere blev opfordret til at koncentrere indsatsen omkring tre væsentlige akser:
2.3.3 The Lisbon strategy was relaunched at the March 2005 European Council, and the governments and economic and social partners were urged to act in three priority areas:
2.3.3 På dette vigtige punkt i sagen går EØSU ind for at anvende direktiv 2001/29/EF om beskyttelse af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet, navnlig i forbindelse med reproduktion og distribution af værker.
2.3.3 On this key issue, the EESC supports the application of Directive 2001/29/EC, which protects copyright and related rights in the information society, particularly when it comes to the reproduction and distribution of works.
2.3.3 påpeger, at gode plejeordninger i nærmiljøet resulterer i bedre resultater med hensyn til livskvalitet end institutionel pleje, hvilket kan føre til social integration og mindske risikoen for isolation5;
2.3.3 points out that high quality care services in the local community result in better outcomes in terms of quality of life than institutional care does, leading to social integration and reducing the risk of segregation5;
2.3.3 Resultaterne af den brede vifte af foranstaltninger til medlemsstaterne kan først vurderes, når det viser sig, om medlemsstaterne rent faktisk vælger at iværksætte den kombination af tiltag, der er mest velegnet for deres vedkommende.
2.3.3 It will be possible to evaluate the success of the broad range of measures for the Member States only when it becomes clear whether the most appropriate policy mix is being used in each case.
2.3.3 Retningslinjer for den bedste praksis for udvikling og anvendelse af certificeringsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer.
2.3.3 guidelines setting out best practice for the development and operation of certification schemes relating to agricultural products and foodstuffs;
2.3.3 Som belastningsfaktorer skal især nævnes et liv i et truende miljø, bekymringer for moderens liv, oplevelse af magtesløshed i de pågældende situationer, følelsen af isolation som følge af den ofte påtvungne tavshedspligt over for udenforstående, loyalitetskonflikter i forhold til forældrene samt svækkelse af børn-forældre-forholdet.
2.3.3 The main stress factors that need mentioning are: living in a threatening atmosphere; fear for the mother's survival; the feeling of helplessness in the situations in question; the feeling of isolation, because such children are often warned not to tell outsiders; conflicts of loyalties towards the parents; and impairment of the parent-child relationship.
2.3.3 Som belastningsfaktorer skal især nævnes et liv i et truende miljø, uforudsigeligheden af nye overgreb, bekymringer for moderens liv, oplevelse af magtesløshed i de pågældende situationer, følelsen af isolation som følge af den ofte påtvungne tavshed over for udenforstående, loyalitetskonflikter i forhold til forældrene samt svækkelse af børn-forældre-forholdet.
2.3.3 The main stress factors that need mentioning are: living in a threatening atmosphere; not knowing when an attack will happen next; fear for the mother's survival; the feeling of helplessness in the situations in question; the feeling of isolation, because such children are often warned not to tell outsiders; conflicts of loyalties towards the parents; and impairment of the parent-child relationship.
2.3.3 Som led i Europa 2020-strategien iværksatte Kommissionen den digitale dagsorden for Europa først og fremmest for at etablere et indre marked for teletjenester og med det særlige sigte at udligne forskellen mellem roamingtakster og nationale takster samt give borgerne generel adgang til bredbånd.
2.3.3 As a part of the Europe 2020 strategy, the Commission launched the Digital Agenda for Europe, with the main objective of creating a single market for telecom services, with particular emphasis on bringing to near zero the difference between roaming and national tariffs and on achieving broadband coverage for all European citizens.
2.3.3 Stigende CO2–koncentrationer, højere temperaturer, større kvælstofdeposition, ændrede forstyrrelsesmønstre og øget levestedsforringelse vil sandsynligvis yderligere fremme invasioner.
2.3.3 Rising CO2 concentrations, warmer temperatures, greater nitrogen deposition, altered disturbance regimes and increased habitat degradation are likely to facilitate further invasions.
2.3.3 Store byområder i Europa er ofte, i lighed med andre steder i verden, magneter for effektive, aktiviteter af høj kvalitet, internationale virksomheder og forskningscentre, tjenesteydelser, kreativ udvikling af enhver art og uddannelsesinstitutioner.
2.3.3 Large conurbations in Europe are usually, as elsewhere in the world, magnets for high-quality activities, international companies and research centres, services, creative developments of all kinds, and education institutes.
2.3.3 Takket være Leader-metoden har landdistrikterne kunnet begynde at oprette partnerskaber mellem den offentlige og private sektor.
2.3.3 The LEADER approach has given rural regions the opportunity to start setting up public‑private partnerships.
2.3.3 tiltrække nye investeringer fra industrien, medlemsstaterne og regionerne;
2.3.3 to encourage new industrial investment at national and regional levels;
2.3.3 Tredjelandsstatsborgere under 30 år, som har kvalifikationer fra en videregående uddannelsesinstitution, er undtaget fra nogle af disse betingelser.
2.3.3 Third-country nationals of less than 30 years of age and holding higher education qualifications are exempt from some of these conditions.
2.3.3 Tvister mellem netværksoperatører og bredbåndsleverandører om rettigheder og pligter skal om nødvendigt indbringes for et kompetent nationalt tvistbilæggelsesorgan: den nationale tilsynsmyndighed eller en anden kompetent myndighed.
2.3.3 Any disputes between network operators and broadband service providers concerning their rights and obligations, will be mediated if necessary by a competent national dispute settlement body: the NRA or another competent authority.
2.3.3 Udvalget anmoder Kommissionen om at udvikle de nødvendige indikatorer til vurdering af gennemførelsen af dagsordenen for anstændigt arbejde i EU.
2.3.3 It requests the Commission to develop adequate indicators for assessing the implementation of the Decent Work Agenda by the EU.
2.3.3 Udvalget har allerede beskæftiget sig med fødevaresikkerhed14, navnlig set i en mere overordnet, global kontekst, og som en væsentlig drivkraft for reformen af den fælles landbrugspolitik.
2.3.3 The Committee has already looked at food security14, notably the wider, global problem and as one of the key drivers for CAP reform.
2.3.3 Udvalget mener, at Det Europæiske Forsvarsagentur bør være en vigtig drivkraft for sektoren og fungere som forum for mellemstatslige drøftelser af forsvarsindustriens fremtid, F&U inden for forsvarssektoren og udvidelse af det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis.
2.3.3 The Committee believes the European Defence Agency should be a major driving force in the sector, acting as the forum for intergovernmental discussion on the future of the defence industry, defence R&D and expansion of the European Defence Technological and Industrial Base (EDTIB).
2.3.3 Unionens kompetencer og aktiviteter
2.3.3 Competence and activities carried out at Union level
2.3.3 Vindenergisektoren er stadig i nogen grad økonomisk afhængig af forskellige støtteforanstaltninger.
2.3.3 The wind energy sector is still to some extent dependent on various support measures.
2.3.3 Ændres
2.3.3 Modify
2.3.3, tilføjelse
2.3.3, insert
2.3.3. ISPA-budgettet 2000 – Transportsektoren fordelt på undersektorer
ISPA Budget 2000 – Transport sector by sub-sector
2.3.3.1
In Great Britain
2.3.3.1 Allerede i slutningen af 2008 vedtog Kommissionen rekapitaliseringsmeddelelsen1, hvori der sondres mellem sunde banker og nødlidende banker og opstilles retningslinjer for vurdering af de kapitalindsprøjtninger, som udgør statsstøtte.
2.3.3.1 Already at the end of 2008, the Commission had adopted its Recapitalisation Communication1 which differentiates between banks that are sound and banks that are in distress, laying down guidelines for evaluating those capital injections that constitute aid.
2.3.3.1 Allerede i slutningen af 2008 vedtog Kommissionen rekapitaliseringsmeddelelsen9, hvori der sondres mellem sunde banker og nødlidende banker og opstilles retningslinjer for vurdering af de kapitalindsprøjtninger, som udgør statsstøtte.
2.3.3.1 Already at the end of 2008, the Commission had adopted its Recapitalisation Communication1 which differentiates between banks that are sound and banks that are in distress, laying down guidelines for evaluating those capital injections that constitute aid.
2.3.3.1 De to vigtigste rentabilitetsfremmende faktorer - ikke kun for finansieringsselskaber - er:
2.3.3.1 The two main drivers of profitability, and not only for financial companies, are:
2.3.3.1 Der kan findes nye indtægtskilder i virksomhederne ved at tilbyde IKT-løsninger på tjenesteydelsesområdet, som kan hjælpe andre sektorer med at blive mere effektive, f.eks. ved at:
2.3.3.1 Companies can find new sources of income by providing ICT solutions for services that help other sectors to be more efficient, such as:
2.3.3.1 I perioden 2014-2020 vil faciliteten fortsat søge at lette adgangen til mikrofinansiering og social iværksættervirksomhed ved at garantere lån på op til 25.000 euro med et budget på 191,6 mio. euro over 7 år (27 mio. euro pr. år).
2.3.3.1 For 2014-2020, the Facility will continue with its aim of facilitating access to micro-finance and social entrepreneurship by guaranteeing loans of up to EUR 25 000, with a budget of EUR 191.6 million for 7 years (EUR 27 million per year).
2.3.3.1 I perioden 2014-2020 vil faciliteten fortsat søge at lette adgangen til mikrofinansiering og social iværksættervirksomhed ved at garantere lån på op til 25.000 euro med et budget på 191,6 mio. euro over 7 år (27 mio. euro pr. år).
2.3.3.1 For 2014-2020, the Facility will continue with its aim of facilitating access to micro-finance and social entrepreneurship by guaranteeing loans of up to EUR 25 000, with a budget of EUR 191.6 million for seven years (EUR 27 million per year).
2.3.3.1 Meddelelsen omtaler den sociale dialog som et effektivt middel til at fremme VSA-initiativer samt europæiske samarbejdsudvalgs konstruktive rolle i udviklingen af bedste praksis.
2.3.3.1 The communication draws attention to the effectiveness of the social dialogue on CSR and the constructive role of the European Works Councils in the definition of best practice.
2.3.3.1 Medlemmerne af den franske nationalforsamling har registreret mere end 500 begrundelser fra indkøbscentraler for at kræve sådanne yderligere fordele fra deres leverandører8.
2.3.3.1 Members of France's National Assembly have identified more than 500 reasons used by central purchasing departments to extract such additional benefits from their suppliers8.
2.3.3.1 Opfyldelse af Lissabon-beskæftigelsesmålene
2.3.3.1 Reaching the Lisbon employment targets
2.3.3.1 På Det Europæiske Råds møde i marts 2005 blev der sat ny gang i Lissabon-strategien, og regeringerne og de økonomiske og sociale partnere blev opfordret til at koncentrere indsatsen omkring tre væsentlige akser:
2.3.3.1 The Lisbon strategy was relaunched at the March 2005 European Council, and the governments and economic and social partners were urged to act in three priority areas:
2.3.3.1.1 Ifølge Lissabon-beskæftigelsesmålene skal kvinders beskæftigelsesfrekvens op på 60 % inden udgangen af 2010.
2.3.3.1.1 The Lisbon employment targets call for a 60% employment rate for women by 2010.
2.3.3.1.2 Kommissionen fokuserer på overholdelse af lovgivningen om ligebehandling, effektiv anvendelse af de nye strukturfonde og sikring af, at det kan betale at arbejde ved hjælp af en individualisering af rettigheder i forbindelse med beskatning og offentlige ydelser.
2.3.3.1.2 The Commission focuses on compliance with equal treatment legislation, effective use of the new Structural Funds and making work pay in particular through the individualisation of rights linked to tax and benefit systems.
2.3.3.1.3 EØSU erkender, at fælles prioriteter i koordineringen af beskæftigelsespolitikker er nødvendige for at øge kvinders erhvervsdeltagelse.
2.3.3.1.3 The Committee acknowledges that common priorities in the co-ordination of employment policies are necessary to increase the female participation rate.
2.3.3.1.4 EØSU mener, at nationale regeringer, nationale ligestillingsorganer og arbejdsmarkedets parter i alle medlemsstaterne har en klar forpligtelse til at sikre, at de lønsystemer, som de indfører, ikke fører til lønmæssig forskelsbehandling af mænd og kvinder.
2.3.3.1.4 The EESC believes that national governments, national equality bodies and the social partners of all Member States have a clear obligation to ensure that the pay systems they put in place do not lead to pay discrimination between women and men.
2.3.3.1.5 Udvalget er bekymret for, at visse nye former for arbejdstilrettelæggelse kan føre til udnyttelse af arbejdstagere og til usikre job, som ofte udføres af kvinder, og mener klart, at der skal ske en passende afvejning af hensynet til fleksibilitet og hensynet til sikkerhed.
2.3.3.1.5 The Committee is concerned that certain new form of work organisation can result in exploitation of workers and in precarious jobs often carried out by women, and firmly believes that a balance should be struck between flexibility and security.
2.3.3.1.5 Udvalget er bekymret for, at visse nye former for arbejdstilrettelæggelse kan føre til udnyttelse af arbejdstagere og til usikre job, som ofte udføres af kvinder, og mener klart, at fleksibilitet skal afbalanceres mod jobstabilitet og -sikkerhed.
2.3.3.1.5 The Committee is concerned that certain new form of work organisation can result in exploitation of workers and in precarious jobs often carried out by women, and firmly believes that flexibility should be balanced with job stability and security.
2.3.3.2 Afskaffelse af kønsbestemte lønforskelle
2.3.3.2 Eliminating the gender pay gap
2.3.3.2 Der blev godkendt garantiordninger i 12 medlemsstater10.
2.3.3.2 Guarantee schemes were approved for 12 Member States2.
2.3.3.2 Der blev godkendt garantiordninger i 12 medlemsstater2.
2.3.3.2 Guarantee schemes were approved for 12 Member States2.
2.3.3.2 Derfor har mange aktører på finansmarkedet i lang tid efterlevet mottoet "stort er smukt" og "finansiel innovation er godt".
2.3.3.2 For these reasons, "big is beautiful" and "financial innovation is good" were the long-standing mottoes of many actors on the financial markets.
2.3.3.2 Ifølge EØSU11 betragtes virksomheden "i den europæiske model for en social markedsøkonomi ikke udelukkende som et kapitalselskab eller et organ, der behandler kontrakter, men også og måske i særlig grad som et fællesskab, hvor der bør foregå en social dialog".
2.3.3.2 In the EESC's view11 the "European social market economy model does not regard enterprises simply as capitalised companies or bodies for processing contracts but also – and more especially – as collective entities which should provide a forum for social dialogue".
2.3.3.2 Oprettelsen af klimaændringskontorer i IKT-relaterede virksomheder kan være et positivt element.
2.3.3.2 It may be useful for companies operating in the ICT sector to set up "Climate Change Offices".
2.3.3.2.1 Trods EU-lovgivning om lige løn tjener kvinder i EU-gennemsnit 15 % mindre end mænd3, og forskellen mindskes i et meget langsommere tempo end forskellen i arbejdsmarkedstilknytning.
2.3.3.2.1 Despite EU legislation on equal pay, women earn an EU average of 15% less than men3 and this gap is decreasing at a much slower pace than the gender employment gap.
2.3.3.2.1 Trods EU-lovgivning om lige løn tjener kvinder i EU-gennemsnit 15 % mindre end mænd4, og forskellen mindskes i et meget langsommere tempo end forskellen i arbejdsmarkedstilknytning.
2.3.3.2.1 Despite EU legislation on equal pay, women earn an EU average of 15% less than men4 and this gap is decreasing at a much slower pace than the gender employment gap.
2.3.3.2.2 Kommissionen bør i sin kommende meddelelse om kønsbestemte lønforskelle og inddragelse af arbejdsmarkedets parter sikre, at der er større sammenhæng i nationale retsforskrifter om ligestillingsrettigheder og samtidig bedre klagemuligheder.
2.3.3.2.2 In its forthcoming communication on the gender pay gap and the involvement of social partners, the Commission should ensure that there is greater consistency in national legal provisions on equality rights, together with ease of access to avenues of redress.
2.3.3.3 Det er derfor, de internationale rammeaftaler om VSA er meget interessante.
2.3.3.3 That is why the international framework agreements on CSR are very interesting.
2.3.3.3 Kvindelige iværksættere
2.3.3.3 Women entrepreneurs
2.3.3.3 Størrelse – stordriftsfordele: Den vigtigste risiko er den systemiske risiko for at blive for stor til at gå konkurs, "too big to fail".
2.3.3.3 Size – economies of scale: the main risk is the systemic risk of "too big to fail".
2.3.3.3.1 I gennemsnit er 30% af EU's iværksættere kvinder.
2.3.3.3.1 Women constitute on average 30% of entrepreneurs in the EU.
2.3.3.3.1 I gennemsnit er 30 % af EU's iværksættere kvinder.
2.3.3.3.1 Women constitute on average 30% of entrepreneurs in the EU.
2.3.3.3.2 Nationale læseplaner bør omfatte undervisning i iværksætterkultur på de sekundære og tertiære uddannelsesniveauer for især blandt kvinder at fremme en kultur, hvor kvinder er med til at indføre nyskabende ideer på dette område.
2.3.3.3.2 The national curricula should include entrepreneurship education at secondary and tertiary levels, especially among females to promote a culture of women's participation in setting up of innovative ideas in this area.
2.3.3.3.3 En specifik, men integreret politik for kvindelige iværksættere kan især bruges til at modvirke kønsbestemte forskelle i erhvervsdeltagelsen på tekniske områder som f.eks. ingeniørfag, ikt-relaterede servicevirksomheder og faglærte job.
2.3.3.3.3 A specific, but integrated female entrepreneurship policy would serve in particular to address the employment gender gaps that exist in technical areas like engineering, ICT-related services and skilled jobs.
2.3.3.4 Et bredt udbud – breddefordele: Den vigtigste risiko er også her af systemisk karakter, men kan opsummeres i udtrykket "too interconnected to fail", dvs. for tæt forbundet til at gå konkurs.
2.3.3.4 Variety of supply – economies of scope: the main risk is always of a systemic nature, but could be summarised as: "too interconnected to fail".
2.3.3.4 EØSU er enig med det synspunkt, der fremføres i meddelelsen, at "de ansattes, deres repræsentanters og deres fagforeningers rolle i udviklingen og gennemførelsen af VSA-praksiser bør yderligere styrkes".
2.3.3.4 The EESC agrees with the point made in the communication that "The role of employees, their representatives and their trade unions in the development and implementation of CSR practices should be further enhanced."
2.3.3.4 EØSU er enig med det synspunkt, der fremføres i meddelelsen, at "de ansattes, deres repræsentanters og deres fagforeningers rolle i udviklingen og gennemførelsen af VSA‑praksiser bør yderligere styrkes".
2.3.3.4 The EESC agrees with the point made in the communication that "The role of employees, their representatives and their trade unions in the development and implementation of CSR practices should be further enhanced."
2.3.3.4 Ligestilling mellem mænd og kvinder med hensyn til social sikring og bekæmpelse af fattigdom
2.3.3.4 Gender Equality in social protection and the fight against poverty
2.3.3.4.1 I en nylig udtalelse12 gav EØSU udtryk for, at det " støtter virksomhedernes sociale dimension i Den Europæiske Union og de europæiske samarbejdsudvalgs rolle.
2.3.3.4.1 In a recent opinion12, the EESC stated "The EESC upholds the social dimension of businesses in the European Union, and the role played by EWCs.
2.3.3.4.1 I en nylig udtalelse12 gav EØSU udtryk for, at det "støtter virksomhedernes sociale dimension i Den Europæiske Union og de europæiske samarbejdsudvalgs rolle.
2.3.3.4.1 In a recent opinion12, the EESC stated "The EESC upholds the social dimension of businesses in the European Union, and the role played by EWCs.
2.3.3.4.1 Sociale sikringssystemer bør gøre det mere lukrativt for kvinder og mænd at komme ind på og forblive på arbejdsmarkedet og give dem mulighed for at akkumulere individuelle pensionsrettigheder.
2.3.3.4.1 Social protection systems should remove any disincentives for women and men to enter and remain in the labour market, allowing them to accumulate individual pension entitlements.
2.3.3.4.2 Det er nødvendigt at fremskynde strategier til at sikre, at fattigdomstruede kvinder, hvad enten det er på arbejdsmarkedet eller udenfor, erhverver sig markedsefterspurgte færdigheder, som kan sikre deres fremtidige økonomiske uafhængighed.
2.3.3.4.2 Strategies should be stepped up to ensure that women at risk of poverty whether in the labour market or not develop marketable skills that will guarantee their future financial independence4.
2.3.3.4.2 Det er nødvendigt at fremskynde strategier til at sikre, at fattigdomstruede kvinder, hvad enten det er på arbejdsmarkedet eller udenfor, erhverver sig markedsefterspurgte færdigheder, som kan sikre deres fremtidige økonomiske uafhængighed.
2.3.3.4.2 Strategies should be stepped up to ensure that women at risk of poverty whether in the labour market or not develop marketable skills that will guarantee their future financial independence5.
2.3.3.4.4 At gøre det mere attraktivt at arbejde bør i praksis ikke kun begrænses til lønpakkens størrelse, men også handle om andre ikke-økonomiske incitamenter såsom jobfleksibilitet og videreuddannelsesmuligheder for kortuddannede arbejdstagere.
2.3.3.4.4 In practice, the enhancement of work attractiveness should not be limited exclusively to the remuneration package but also to other non-fiscal incentives such as job flexibility and training opportunities for low-skilled workers.
2.3.3.4.5 Fattigdomsrisikoen er størst i husstande med enlige forældre (35% som EU-gennemsnittet), hvoraf 85% er kvinder.
2.3.3.4.5 The risk of poverty is highest among single parent households (35% of the EU average), 85% of which are headed by women.
2.3.3.5 Anerkendelse af kønsaspektet i forbindelse med sundhed
2.3.3.5 Recognising the gender dimension in health
2.3.3.5 EØSU opfordrer virksomhederne og erhvervsuddannelsesorganer til i deres læseplaner at medtage undervisning i bæredygtigudvikling og VSA.
2.3.3.5 The EESC encourages enterprises and vocational training bodies to include in their training programmes education in respect of sustainable development and CSR.
2.3.3.5 Finansiel innovation: Indebærer indførelse af nye varer/tjenesteydelser med henblik på at styre nye risici eller for at styre kendte risici på en ny måde.
2.3.3.5 Financial innovation: this means introducing new products/services to manage new risks or to manage known risks in new ways.
2.3.3.5.1 Kvinder og mænd står over for specifikke sundhedsrisici, sygdomme, problemer og former for praksis, der har indvirkning på deres sundhed.
2.3.3.5.1 Women and men are confronted with specific health risks, diseases, issues and practices impacting on their health.