natgillin/translations-raw huggingface dataset:
af total ) 86,8 Gennemsnitlig løbetid ( a ) ( år ) 3,5 ( b ) Sammensætning på løbetid ( pct . af total ) Kortfristet ( c ) ( <1 år) 47,7 Mellemfristet (1-5 years) 15,3 Langfristet (> 5 years ) 37,0 1991 67,3 92,9 7,1 85,3 3,6 38,9 36,3 24,8 1992 60,1 93,0 7,0 90,5 3,6 35,6 58,4 6,0 1993 63,1 88,3 11,7 83,3 3,5 33,5 54,5 12,0 1994 63,8 84,7 15,3 79,3 3,0 36,0 47,1 16,9 1995 65,9 81,7 18,3 78,2 3,0 38,5 39,1 22,4 1996 1997 65,0 62,0 81,2 18,8 75,3 3,2 42,1 31,5 26,3 .
Portugal : General government gross debt str uctural features Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average maturity ( a ) ( years ) Composition by maturity ( b ) (% of total ) Short-term ( c ) ( < 1 year) Medium-term (1-5 years) Long-term (> 5 years ) 1990 65.3 90.0 10.0 86.8 3.5 47.7 15.3 37.0 1991 67.3 92.9 7.1 85.3 3.6 38.9 36.3 24.8 1992 60.1 93.0 7.0 90.5 3.6 35.6 58.4 6.0 1993 63.1 88.3 11.7 83.3 3.5 33.5 54.5 12.0 1994 63.8 84.7 15.3 79.3 3.0 36.0 47.1 16.9 1995 65.9 81.7 18.3 78.2 3.0 38.5 39.1 22.4 1996 1997 65.0 62.0 81.2 18.8 75.3 3.2 42.1 31.5 26.3 .
( a ) Restløbetid . Kun gæld i indenlandsk valuta .
( a ) Residual maturity .
For opsparingsbeviser er der antaget en gennemsnitlig løbetid på fem år .
Domestic currency debt only .
( 1994 ) og 7,7 pct . ( 1990 ) af den totale gæld .
An average maturity of five years is assumed for savings certificates , which represent between 14.3% ( 1994 ) and 7.7% ( 1990 ) of total debt .
( b ) Restløbetid . Statsgæld eksklusive mønt og indenlandske banklån , der repraesenterer mellem 87,1 pct .
( b ) Residual maturity .
( 1991 ) og 96,3 pct . ( 1994 ) af den offentlige bruttogæld .
State debt excluding coins and domestic bank loans , which represents between 87.1% ( 1991 ) and 96.3% ( 1994 ) of the general government gross debt .
Opsparingsbeviser er klassificeret som kortfristet gæld .
Savings certificates are classified as short-term debt .
1990-93 kun gæld i udenlandsk valuta .
1990-93 domestic currency debt only .
( c ) Inklusive opsparingsbeviser .
( c ) Including savings certificates .
Portugal : Offentligt overskud (+) / underskud (-) ( procent af BNP )
Portugal : General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
( b ) Årlige ændringer og underliggende faktorer Konjunkturafh . faktorer 4 2 0 - 2 - 4 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Konjunkturuafhængige faktorer Samlet ændring
( b ) Annual changes and underlying factors Cyclical factors 4 2 0 - 2 - 4 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Non-cyclical factors Total change
Portugal : Offentlige udgifter og indtægter ( procent af BNP ) Udgifter i alt Indtægter i alt 45 40 35 30 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
Portugal : General government expenditure and receipts ( as a percentage of GDP ) Total expenditure 45 40 35 30 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Total current receipts
Portugal : Offentlige sektors budgetstilling ( procent af BNP )
Portugal : General government budgetary position ( as a percentage of GDP )
Løbende indtaegter i alt Skatter Sociale bidrag Andre løbende indtaegter Udgifter i alt Løbende overførsler Faktiske renteudgifter Offentligt forbrug Kapitaludgifter , netto Overskud (+) eller underskud (-) Primær balance Overskud (+) eller underskud (-) fratrukket offentlige investeringsudgifter ( a )
Total current receipts Taxes Social security contributions Other current receipts Total expenditure Current transfers Actual interest payments Public consumption Net capital expenditure Surplus (+) or deficit (-) Primary balance Surplus (+) or deficit (-) , net of public investment expenditure ( a )
Portugal : Fremskrivning af forsørgerbyrden 1990 Forsørgerbyrden ( andel af befolkningen over 64 år i forhold til andelen mellem 15 og 64 år ) 19,5 2000 20,9 2010 22,0 2020 2030 25,3 33,5
Portugal : Projections of elderly dependency ratio 1990 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 19.5 2000 20.9 2010 22.0 2020 25.3 2030 33.5
( a ) Portugal : Valutakursstabilitet ( 1 . marts 1996 - 27 .
( a ) Portugal : Exchange rate stability ( 1 March 1996 - 27 February 1998 )
Medlemskab af ERM Medlem siden Devaluering af bilaterale centralkurs på landets eget initiativ Maksimal afvigelse opad (+) og nedad (-) fra centralkurserne i ERM-båndet , pct . mod ( a ) belgiske franc danske kroner D-mark spanske pesetas franske franc irske pund italienske lire hollandske gylden østrigske schilling finske mark
Membership of the Exchange Rate Mechanism ( ERM ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward (+) and downward (-) deviations from central rates in the ERM grid (%) against ( a ) Belgian franc Danish krone Deutsche Mark Spanish peseta French franc Irish pound Italian lira Dutch guilder Austrian schilling Finnish markka
Ja 6 . april 1992 Nej
Yes 6 April 1992 No
Kilde : Europa-Kommissionen og EMI-beregninger ( a ) Daglige observationer , glidende gennemsnit over 10 bankdage .
Source : European Commission and EMI calculations . ( a ) Daily data at business frequency ;
Afvigelserne overfor finske mark vedrører perioden fra 14 . Oktober 1996 og frem , mens afvigelserne overfor italienske lire vedrører perioden fra 25 .
10-day moving average . Deviations against the Finnish markka refer to the period from 14 October 1996 onwards , while deviations against the Italian lira refer to the period from 25 November 1996 onwards .
( b ) Væsentlige indikatorer for valutakursspændinger for portugisiske escudos 3 måneders gennemsnit til ultimo : Valutakursvolatilitet ( a ) Spænd mellem korte renter ( b ) Maj 96 Aug 96 Nov 96 Feb 97 Maj 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 2,0 1,3 1,5 1,8 2,0 1,7 1,1 0,4 4,1 3,8 3,8 3,1 2,7 2,5 1,8 1,4
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Portuguese escudo Average of 3 months ending : Exchange rate volatility ( a ) Short-term interest rate differentials ( b ) May 96 Aug 96 Nov 96 2.0 4.1 1.3 3.8 1.5 3.8 Feb 97 May 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 1.8 3.1 2.0 2.7 1.7 2.5 1.1 1.8 0.4 1.4
Portugisiske escudos : Afvigelser fra de bilaterale centralkurser i ERM ( daglige observationer ;
Portuguese escudo : Deviations from ERM bilateral central rates ( daily data ;
marts 1996 til 27 . februar 1998 ) PTE / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 2 .
1 March 1996 to 27 February 1998 ) PTE / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 PTE / DKK PTE / DEM PTE / ESP PTE / FRF
PTE / IEP 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 2 .
PTE / IEP 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2
PTE / ITL
PTE / ITL
PTE / NLG
PTE / NLG
PTE / ATS
PTE / ATS
PTE / FIM
PTE / FIM
Anm : Afvigelserne over for den finske mark vedrører perioden fra 14 . oktober 1996 og frem , mens afvigelser overfor italienske lire vedrører perioden fra 25 .
Note : Deviations against the Finnish markka refer to the period from 14 October 1996 onwards , while deviations against the Italian lira refer to the period from 25 November 1996 onwards .
Østrigske schilling : Mål for den reale effektive valutakurs over for ERMmedlemslande ( månedlige data ;
Portuguese escudo : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States ( monthly data ;
Gennemsnit jan 87-feb 98 1,1 0,1 2,5
Average Jan 87-Feb 98 7.7 . - 6.2
Gennemsnit 1987 1,9 - 0,3 5,9
Average 1987 26.8 . - 16.3
Portugal : Udvikling i eksterne forhold ( procent af BNP ) Bet .
Portugal : External developments ( as a percentage of GDP )
løbende poster plus ny kapitalpost Nettotilgodehavende i (+) eller gaeld til (-) udl . ( c ) Eksport ( varer og tjenester )( d ) Import ( varer og tjenester )( e )
Current account plus new capital account ( b ) Net foreign assets (+) or liabilities (-) ( c ) Exports ( goods and services ) ( d ) Imports ( goods and services ) ( e )
1996 1997 ( a ) - 1,4 - 2,0 10,6 9,9 43,9 45,7 55,7 59,2
1996 1997 ( a ) - 1.4 - 2.0 10.6 9.9 43.9 45.7 55.7 59.2
( c ) International investeringsposition ( IIP ) som defineret af IMF ( se Balance of Payments Yearbook , Part 1 , 1994 ) , eller nærmest mulige substitut .
( c ) International investment position ( IIP ) as defined by the IMF ( see Balance of Payments Yearbook , Part 1 , 1994 ) , or the close st possible substitute .
( d ) I 1996 var andelen af vareeksport til EU-lande 80,0 pct . af den samlede vareeksport ;
( d ) In 1996 the share of intra-EU exports of goods in total national exports of goods was 80.0% ;
( e ) I 1996 var andelen af vareimport til EU-lande 75,7 pct . af den samlede vareimport ;
( e ) In 1996 the share of intra-EU imports of goods in total national imports of goods was 75.7% ;
Portugal : Lang rente ( procent )
Portugal : Long-term interest rates ( percentages )
Lang rente Referenceværdi Kilde : Europa-Kommissionen . 1996 8,6 9,1
1996 Long-term interest rate Reference value Source : European Commission .
Dec 97 5,7 -
Dec 97 5.7 -
Jan 98 5,4 - Feb 97 - jan 98 6,2 7,8
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 5.4 6.2 7.8 8.6 9.1
( a ) Portugal : lang rente ( månedsgennemsnit ;
( a ) Portugal : Long-term interest rate ( monthly averages ;
( b ) Portugal : Lang rente og forbrugerprisinflation , afvigelse fra EU lande med laveste renter * ( månedsgennemsnit ;
( b ) Portugal : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates * ( monthly averages ;
procentpoint ) Lang rente 12 9 6 3 0 - 3 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Forbrugerprisinflation
in percentage points ) Long-term interest rate differential 12 9 6 3 0 - 3 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 CPI inflation differential
de anvendte forbrugerprisdata er ikke-harmoniserede nationale data ..
the CPI data used are non-harmonised national data .
FINLAND Prisudvikling I referenceperioden fra februar 1997 til januar 1998 var den gennemsnitlige inflation i Finland , målt ved det harmoniserede forbrugerprisindeks ( HICP ) , 1,3 pct .
FINLAND Price developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 the average rate of HICP inflation in Finland was 1.3% , i.e. well below the reference value of 2.7% .
I 1996 var den gennemsnitlige HICP-inflation 1,1 pct . ( se tabel 1 ) .
In 1996 average HICP inflation was 1.1% ( see Table 1 ) .
Set over de seneste to år har HICP-inflationen i Finland været på et niveau , der i almindelighed anses som foreneligt med prisstabilitet .
Seen over the past two years , HICP inflation in Finland has been at levels which are generally considered to be consistent with price stability .
I tilbageblik har inflationen i Finland , målt ved det nationale forbrugerprisindeks , udvist en faldende tendens siden begyndelsen 1990'erne , med en stigningstakt tæt på eller klart under 2 pct . siden 1993 ( se figur 1 ) .
Looking back , consumer price inflation in Finland , as measured on the basis of the CPI , has followed a downward trend since the early 1990s , with the rate having stood close to , or well below , 2 % since 1993 ( see Chart 1 ) .
Denne erfaring med aftagende inflation afspejler en række vigtige politik-valg . Mest bemærkelsesværdig er skiftet i pengepolitikken mod prisstabilitet som den primære målsætning .
This experience of disinflation reflects a number of important policy choices , most notably the shift in monetary policy towards the primary objective of price stability .
Siden 1993 har dette været indarbejdet som et mål på omkring 2 pct . stigning i den underliggende forbrugerprisinflation , og på det seneste har det været gennemført inden for rammerne af ERM .
Since 1993 this objective has been enshrined in a target of around 2 % for the underlying rate of consumer price inflation and it has most recently been pursued within the framework of the ERM .
a. været understøttet af tilpasninger af finanspolitikken og forøget konkurrence i sektorer , der før var beskyttede . Dette hænger også sammen med Finlands indtræden i EU i 1995 .
This general orientation has been supported by , inter alia , adjustments in fiscal policy and enhanced competition in formerly protected sectors of the economy , linked also to Finland s accession to the EU in 1995 .
Der har også været tiltag rettet mod at øge fleksibiliteten i økonomien , inklusive på arbejdsmarkedet .
Measures have also been taken to increase the flexibility of the economy , including the labour markets .
Derudover har de makroøkonomiske forhold i betydelig grad bidraget til at dæmpe et opadgående pres på priserne , specielt i forbindelse med en drastig nedgang i produktionen mellem 1990 og 1993 , hvor der opstod et stort negativt produktionsgab ( se tabel 2 ) .
In addition , the macroeconomic environment has contributed significantly to containing upward pressure on prices . In particular , in the context of the dramatic fall in output between 1990 and 1993 , a large negative output gap emerged ( see Table 2 ) .
Siden 1994 har der været et robust konjunkturopsving under vejs og produktionsgabet er indsnævret mærkbart .
Since 1994 a robust recovery has been under way and the output gap has narrowed .
Det er på denne baggrund , at væksten i lønninger og arbejdsgiverbidrag pr. ansat steg i 1994-95 .
Against this background , growth in compensation per employee picked up in 1994-95 .
Stigningen i enhedslønomkostninger har været dæmpet som følge af sænkninger af arbejdsgivernes sociale bidrag og en stærk vækst i arbejdskraftens produktivitet .
Cuts in employers social security contributions in conjunction with strong growth in labour productivity have contributed to the subdued rise in unit labour costs ;
I de sidste år har importpriserne stort set været stabile og har dermed hjulpet med til at holde inflationspresset under kontrol .
import prices have remained broadly stable in recent years , thereby also helping to keep inflationary pressures under control .
Lav inflation ses også udtrykt i andre relevante prisindeks ( se tabel 2 ) .
Low rates of inflation are also apparent when it is measured in terms of other relevant price indices ( see Table 2 ) .
De seneste tendenser og prognoser tyder på , at forbrugsprisinflationen ( målt som den procentvise ændring i forhold til samme måned året før ) har været svagt stigende mod 2 pct . , og der er i øjeblikket tegn på et opadgående pres , jf .
Looking at recent trends and forecasts , current outturns for consumer price inflation ( measured as a percentage change over the corresponding month a year earlier ) have been increasing slightly towards 2 % and there are some signs of immediate upward pressure on the basis of the measures shown in Table 3a .
Prognoser tyder på en inflation på 2-2 ½ pct . i 1998 og 1999 ( se tabel 3b ) .
Forecasts of inflation suggest a rate of 2-2‰ % for 1998 and 1999 ( see Table 3b ) .
Truslerne mod prisstabilitet i denne periode er knyttet til kapacitetsbegrænsninger og udviklingen i ejendomspriser og priser på finansielle aktiver .
Risks for price stability over this period are associated with capacity constraints and trends in asset prices .
På lidt længere sigt vil opretholdelsen af prisstabilitet i Finland bl . a afhænge af tilrettelæggelsen af finanspolitikken på mellemlang og langt sigt .
Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability relates in Finland to , inter alia , the conduct of fiscal policies over the medium to long term ;
På baggrund af den nuværende høje arbejdsløshed i Finland , vil det være lige så vigtigt at styrke nationale tiltag , der sigter mod at øge konkurrencen på produktmarkederne og forbedre arbejdsmarkedets funktion .
it will be equally important to strengthen national policies aimed at enhancing competition in product markets and improving the functioning of labour markets against the background of the current high rate of unemployment in Finland .
Udviklingen i de offentlige finanser I referenceåret 1997 var underskuddet på den samlede offentlige sektors finanser på 0,9 pct .
Fiscal developments In the reference year 1997 the general government deficit ratio was 0.9% , i.e. well below the 3 % reference value , and the debt ratio was 55.8% , i.e. below the 60 % reference value .
under referenceværdien på 60 pct . Sammenlignet med året før blev budgetkvotienten forbedret med 2,4 procentpoint og gælden faldt med 1,8 procentpoint .
Compared with the previous year , the deficit ratio has been reduced by 2.4 percentage points and the debt ratio has decreased by 1.8 percentage points .
I 1998 forventes 230
In 1998 a surplus of 0.3% of GDP is 231
et overskud på 0,3 pct . af BNP , mens gældskvotienten forventes at falde til 53,6 pct .
expected , while the debt ratio is projected to decrease to 53.6% .
I 1996 oversteg budgetunderskuddet de offentlige investeringer , mens det var mindre i 1997 ( se tabel 4 ) .
Whereas in 1996 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP , in 1997 it was below it ( see Table 4 ) .
I tilbageblik steg den finske gældskvotient med 41,3 procentpoint fra 1990 til 1997 .
Looking back over the years 1990 to 1997 , the Finnish debt-to-GDP ratio increased by 41.3 percentage points ;
Først blev Finlands offentlige finanser stærkt forværret , og gældskvotienten steg fra 14,5 pct . i 1990 til 59,6 pct .
initially the situation of Finland s government finances deteriorated sharply , and the debt ratio rose from 14.5% of GDP in 1990 to 59.6% in 1994 .
i 1994 , hvorefter gældskvotienten er faldet til 55,8 pct . ( se figur 2a ) .
Thereafter , the debt ratio declined to 55.8% ( see Chart 2a ) .
Som det fremgår mere detaljeret af figur 2b , bidrog både ugunstige vækst - og rentebetingelser i begyndelsen af 1990'erne - i Finland faldt BNP med 13 pct . på tre år og et forringet primært budget til en stigning i den offentlige gæld .
As is shown in greater detail in Chart 2b , in the early 1990s both an unfavourable growth and interest rate environment , reflecting a fall in Finland s GDP of 13 % over three years , and a deteriorating primary balance played a role in increasing government debt .
Som vist i de såkaldte « stock-flow-justeringer » af den offentlige gæld , kom de største effekter imidlertid fra finansiel støtte til banksektoren og fra revalueringen af den del af den offentlige gæld , der var udstedt i udenlandske valuta , som følge af den betydelige depreciering af den finske mark mellem 1991 og 1993 .
However , as is reflected in the so-called stock-flow adjustment item of public debt , the financial support granted to the banking sector and the revaluation of foreign currency denominated government debt after the sizable depreciation of the Finnish markka between 1991 and 1993 had the strongest impact .
Efter at have opnået balance i 1995 , steg det primære overskud og kompenserede dermed for de gældsforøgende effekter fra de makroøkonomiske forhold og yderligere stock-flow-justeringer i 1997 .
Having reached a balanced position in 1995 , the primary surplus started to increase thereafter , thereby compensating for the debt-increasing effects resulting from the macroeconomic environment and further stock-flow adjustments in 1997 .
Det hidtil observerede mønster gennem 1990'erne er en illustration af den store effekt , som ekstraordinære begivenheder kombineret med en kraftig forringelse af de makroøkonomiske forhold kan have på gældskvotienten . Især hvis den primære budgetbalance ikke forbedres med det samme for at modvirke disse effekter .
The pattern observed thus far during the 1990s is an illustration of the powerful effects which exceptional events combined with a strong deterioration in the macroeconomic environment can have on the debt ratio , particularly if the primary balance does not improve promptly so as to counterbalance such effects .
Det kan i den forbindelse nævnes , at andelen af gæld med kort restløbetid er steget i 1990erne , mens den gennemsnitlige restløbetid stort set er forblevet uændret ( se tabel 5 ) .
In this context , it may be noted that the share of debt with a short-term residual maturity has tended to increase during the 1990s , while the average maturity has remained broadly stable ( see Table 5 ) .
I 1997 er andelen af gæld med kort restløbetid betragtelig , men da gælden med kort restløbetid modsvares af likvide aktiver med kort restløbetid , er den offentlige budgetbalance 's følsomhed over for renteændringer markant formindsket .
With regard to 1997 , the proportion of gross debt with a short-term residual maturity is noticeable . However , since short-term debt in Finland is matched by liquid short-term assets , the 232
På den anden side er andelen af gæld i
sensitivity of the government fiscal balance to changes in interest rates is significantly reduced .
udenlandsk valuta stor ( selvom den på det seneste er faldet ) , hvilket medfører at den offentlige budgetbalance i princippet er følsom over for valutakursændringer , selv om en del af denne gæld i sidste ende kan blive redenomineret til euro .
On the other hand , the proportion of foreign currency debt is high ( although decreasing more recently ) , rendering fiscal balances in principle sensitive to changes in exchange rates , although part of this debt may eventually be redenominated in euro .
I 1990'erne har man kunnet iagttage et mønster , hvor budgetunderskuddet som andel af BNP i 1990 først blev væsentligt forværret og derefter forbedret .
During the 1990s a pattern of first sharply deteriorating and subsequently improving outturns can be observed in the deficit-toGDP ratio .
Startende med et overskud på 5,4 pct . af BNP i 1990 , opstod er et underskud i 1991 .
Starting from a surplus of 5.4% of GDP in 1990 , a deficit emerged in 1991 and increased quickly to reach a peak of 8.0% in 1993 ;
Siden er underskuddet faldet år for år til 0,9 pct . i 1997 ( se figur 3a ) .
since then , the deficit has declined year by year to stand at 0.9% in 1997 ( see Chart 3a ) .
Som det fremgår mere detaljeret af figur 3b , der viser ændringerne i underskuddet , skyldtes stigningen i underskuddet frem til 1993 og faldet herefter primært konjunktur-afhængige faktorer .
As is shown in greater detail in Chart 3b , which focuses on changes in deficits , cyclical factors dominated the increase in the deficit until 1993 and its decrease thereafter .
De konjunktur-uafhængige forbedringer kunne afspejle en vedvarende « strukturel » udvikling mod mere balancerede offentlige finanser og / eller en række tiltag med midlertidig virkning .
However , the non-cyclical improvements could reflect a lasting , structural move towards more balanced fiscal policies and / or a variety of measures with temporary effects .
De foreliggende oplysninger viser , at tiltag i forbindelse med skattereformen i 1993 medførte en engangsstigning i indtægterne i 1997 svarende til skønsmæssigt 0,7 pct .
Evidence available suggests that measures taken in the context of the 1993 tax reform led to a one-off increase in revenues in 1997 , estimated to amount to 0.6% of GDP .
af BNP . For så vidt angår udviklingen i andre fiskale indikatorer , fremgår det af figur 4 , at de samlede offentlige udgifter som andel af BNP steg kraftigt mellem 1990 og 1993 .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 that the general government total expenditure ratio rose sharply between 1990 and 1993 .
De løbende overførsler i form af sociale ydelser steg kraftigt som følge af en høj og stigende arbejdsløshed . På grund af en hurtigt stigning i gældskvotienten steg også rentebetalingerne som andel af BNP voldsomt , mens det offentlige forbrug hovedsageligt steg som følge af faldet i BNP ( se tabel 6 ) .
Against the background of high and rising unemployment current transfers in the form of social security payments increased steeply , and , owing to the rapid increase in the debt ratio , interest payments also surged as a percentage of GDP , while public consumption increased mostly as a result of the decline in GDP ( see Table 6 ) .
Efter 1993 faldt de samlede offentlige udgifter som andel af BNP som følge af et fald i alle udgiftsposterne med undtagelse af rentebetalingerne .
After 1993 the total expenditure ratio declined as a consequence of a reduction in all expenditure categories with the exception of interest payments .