natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tabel 11 ) . På den ene side kunne underskud af 2 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Udvalget for Økonomisk Politik og Europa-Kommissionen ( 2006 ) .
As regards other external developments , Lithuania has consistently run large deficits on the combined current and capital account of the balance of payments , which rose to 11.7% of 2 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
VURDERING AF D E N Ø KO N O M I S K E KO N V E R G E N S L I TA U E N 2.1.3 VALUTAKURSUDVIKLINGEN Den litauiske litas har deltaget i ERM2 siden 28 .
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE LITHUANIA
juni 2004 , dvs . omkring 22 måneder af den 2-årige referenceperiode fra maj 2004 til april 2006 ( jf .
2.1.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS The Lithuanian litas has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004 , i.e. for around 22 months of the two-year reference period between May 2004 and April 2006 ( see Table 9a ) .
Efter en nøje gennemgang af hensigtsmæssigheden og holdbarheden af Litauens currency board i forbindelse med landets indtræden i ERM2 kom Litauen med i va -
Following a careful assessment of the appropriateness and sustainability of Lithuania 's currency board at the time of ERM II entry ,
en sådan størrelse tyde på problemer med priskonkurrenceevnen .
On the one hand , deficits of this magnitude could signal problems in terms of price competitiveness .
På den anden side kan de meget vel afspejle den « catching-up "- proces , som den litauiske økonomi befinder sig i. I de seneste ti år har nettoindstrømningen af direkte investeringer dækket knapt halvdelen af disse underskud .
On the other hand , they may reflect the catching-up process of an economy such as Lithuania . Over the past ten years , net inflows of foreign direct investment ( FDI ) have covered slightly less than half of these deficits .
I 2005 viste porteføljeinvesteringer en nettoudstrømning efter en længere periode med nettoindstrømning .
In 2005 the portfolio investment balance showed a net outflow following an extended period of net inflows .
Eftersom yderligere finansieringsbehov i de senere år er blevet dækket af indstrømning i « andre investeringer » hovedsagelig i form af banklån , er Litauens bruttogæld til udlandet steget .
As additional financing needs have been met by inflows into « other investments » in recent years , primarily in the form of bank loans , Lithuania 's gross external indebtedness has increased .
Landets nettokapitalbalance over for udlandet har været negativ . Den steg mellem 1996 og 1999 og har siden da stabiliseret sig omkring 35 pct .
Its net international investment position has been negative , rising between 1996 and 1999 and stabilising at around 35 % of GDP in subsequent years .
Litauen er en lille , åben økonomi , hvis eksport af varer og tjenesteydelser ifølge de senest foreliggende tal udgør 58,3 pct . af BNP , mens importen af varer og tjenesteydelser udgør 65,3 pct .
Lithuania is a small , open economy with , according to the most recent data available , a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 58.3% for exports and 65.3% for imports .
I 2005 udgjorde vareeksporten til euroområdet og EU henholdsvis 28,5 pct . og 65,3 pct .
In 2005 exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 28.5% and 65.3% respectively .
af den samlede eksport . De tilsvarende tal for importen i forhold til den samlede import var henholdsvis 32,3 pct .
The corresponding f igures for imports as a percentage of total imports in 2005 were 32.3% and 59.0% . conversion of the currency board to the euro in 2002 ( see Chart 6b ) .
og 59,0 pct . i 2005 .
In March 2006 the two rates stood at the same level .
økonomi .
The main factors underlying the narrowing of the long-term interest rate differential were the positive development of the Lithuanian economy and its progress in the transition to a market economy .
Desuden har markedsforventningen om en tidlig indtræden i ERM2 og efter juni 2004 landets problemfrie deltagelse i samarbejdet med et allerede eksisterende currency board påvirket indsnævringen positivt .
This process of the narrowing in the long-term interest rate differential also benefited from market expectations of an early participation of Lithuania in ERM II , and , since June 2004 , its smooth actual participation in the mechanism , with the existing currency board arrangement remaining in place .
Udviklingen hen imod rentekonvergens er ydermere blevet støttet af forventningerne om indførelse af euroen .
The process of interest rate convergence was additionally supported by the expectation of the adoption of the euro .
Samlet set er indsnævringen af det lange rentespænd mellem Litauen og euroområdet et tegn på , at currency boardet er troværdigt , og at markedet har tillid til den overordnede økonomiske og finanspolitiske udvikling i Litauen .
All in all , the fact that the spread between Lithuanian and euro area long-term interest rates has declined to a low level is indicative of the credibility of the currency board arrangement and market confidence in general economic and fiscal developments in Lithuania .
2.1.4 UDVIKLINGEN I DEN LANGE RENTE I referenceperioden fra april 2005 til marts 2006 var den lange rente i Litauen i gennemsnit 3,7 pct . Den lå dermed et godt stykke under referenceværdien for rentekriteriet på 5,9 pct .
2.1.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Over the reference period from April 2005 to March 2006 , long-term interest rates in Lithuania were 3.7% on average , and thus stood well below the reference value of 5.9% for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
Den lange rente har været faldende siden 2001 ( jf . figur 6a ) .
Long-term interest rates have been on a downward trend since 2001 ( see Chart 6a ) .
3 Faldet var særlig kraftigt i begyndelsen af 2002 , hvorefter det aftog noget .
3 The decline was particularly pronounced until early 2002 , after which it slowed somewhat .
Tilsvarende er det lange rentespænd mellem Litauen og gennemsnittet i euroområdet blevet indsnævret forholdsvis hurtigt og er forblevet lille , efter at currency boardet i 2002 blev knyttet til euroen ( jf .
Similarly , the long-term interest rate differential between Lithuania and the euro area average declined relatively rapidly and remained low after the
2001 er det første år , hvor data for den lange referencerente for Litauen er tilgængelige .
2001 is the first year for which data are available on the reference long-term interest rate for Lithuania .
2.1.5 LISTE OVER TABELLER OG FIGURER LITAUEN I PRISUDVIKLINGEN Tabel 1 HICP-inflation Figur 1 Prisudvikling Tabel 2 Mål for inflation og relaterede indikatorer Tabel 3 Seneste inflationstendenser og - prognoser a ) Seneste tendenser i HICP b ) Inflationsprognoser 2 UDVIKLINGEN I DE OFFENTLIGE FINANSER Tabel 4 Offentlige finanser Figur 2 Offentlig gæld a ) Niveau b ) Årlig ændring og underliggende faktorer Tabel 5 Den offentlige gælds sammensætning Figur 3 Offentligt overskud (+)/ underskud (-) a ) Niveau b ) Årlig ændring og underliggende faktorer Tabel 6 Offentlig underskuds -/ gældsjustering Figur 4 Offentlige udgifter og indtægter Tabel 7 Den offentlige sektors budgetstilling Tabel 8 Fremskrivning af de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring 3 VALUTAKURSUDVIKLINGEN Tabel 9 a ) Valutakursstabilitet b ) Væsentlige indikatorer for valutakursspændinger for den litauiske litas Figur 5 Den litauiske litas : afvigelse over for centralkursen i ERM2 Tabel 10 Den litauiske litas : udvikling i den reale valutakurs Tabel 11 Udvikling over for udlandet 4 UDVIKLINGEN I DEN LANGE RENTE Tabel 12 Lang rente Figur 6 a ) Lang rente b ) Lang rente og HICPinflation , afvigelse fra euroområdet
2.1.5 LIST OF TABLES AND CHARTS LITHUANIA 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation Chart 1 Price developments Table 2 Measures of inflation and related indicators Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts 2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position Chart 2 General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors Table 5 General government gross debt -- structural features Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors Table 6 General government deficit-debt adjustment Chart 4 General government expenditure and revenue Table 7 General government budgetary position Table 8 Projections of ageing-induced fiscal burden 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Lithuanian litas Chart 5 Lithuanian litas : deviation from ERM II central rate Table 10 Lithuanian litas : real exchange rate developments Table 11 External developments 4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long-term interest rates Chart 6 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area
KAPITEL 1 VURDERING AF D E N Ø KO N O M I S K E KO N V E R G E N S L I TA U E N
CHAPTER 1 E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE LITHUANIA
1 PRISUDVIKLINGEN Tabel 1 HICP-inflation ( Ændring i pct . år / år ) 2005 dec. HICP-inflation Referenceværdi Euroområdet 2 ) 1 )
PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2005 2006 Dec. Jan . Feb. HICP inflation Reference value Euro area 2 ) 1 )
Figur 1 Prisudvikling ( Gennemsnitlig ændring i pct . år / år )
Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) Mar .
3,1 2,2 Apr. 2005 -- mar .
3.1 2.2 Apr. 2005 to Mar .
2006 2,7 2,6 2,3 30 20 10 0 HICP Enhedslønomkostninger Importdeflator 30 20 10 0 - 10 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Kilder : Eurostat og nationale data .
2006 2.7 2.6 2.3 30 20 10 HICP unit labour costs import deflator 30 20 10 0 - 10 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Sources : European Commission ( Eurostat ) and national data .
Kilde : Europa-Kommissionen ( Eurostat ) .
Source : European Commission ( Eurostat ) .
1 ) Beregningen for perioden april 2005 -- marts 2006 er baseret på det ikke-vægtede aritmetiske gennemsnit af de årlige ændringer i pct . for Polen , Finland og Sverige plus 1,5 procentpoint .
1 ) Calculation for the April 2005 to March 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the annual percentage changes of the HICP for Poland , Finland and Sweden , plus 1.5 percentage points .
2 ) Tallene for euroområdet er kun til orientering .
2 ) The euro area is included for information only .
år / år , medmindre andet er anført ) 1996 Mål for inflation HICP HICP ekskl . uforarbejdede fødevarer og energi Forbrugerprisindeks Nettoprisindeks Forbrugsdeflator BNP-deflator Producentpriser 1 ) Relaterede indikatorer Vækst i realt BNP BNP pr. indbygger målt i købekraftsparitet ( euroområdet = 100 ) Komparativt prisniveau ( euroområdet = 100 ) Produktionsgab 2 ) Arbejdsløshedsprocent 3 ) Enhedslønomkostninger , hele økonomien Lønsum pr. ansat , hele økonomien Arbejdskraftsproduktivitet , hele økonomien Importdeflator for varer og tjenesteydelser Nominel effektiv valutakurs 4 ) Pengemængde ( M3 ) 5 ) Udlån fra pengeinstitutter 5 ) Aktiekurser ( OMX-Vilnius-indeks ) 5 ) Huspriser 24,7 24,6 18,2 20,6 4,7 31,8 33,7 - 6,3 28,0 32,7 3,7 3,7 3,2 - 3,6 - 10,1 1997 10,3 10,3 8,9 9,5 14,0 7,0 33,5 41,4 - 3,0 14,1 15,9 23,3 6,4 0,1 11,3 35,7 9,5 1998 5,4 4,5 5,1 5,4 5,0 - 0,5 7,3 35,3 43,9 0,0 13,2 6,8 15,5 8,1 - 4,2 3,3 13,6 21,4 1999 1,5 1,7 0,8 - 0,4 - 0,6 1,0 - 1,7 34,1 45,4 - 5,2 13,7 1,9 2,5 0,5 - 4,0 2,9 7,2 9,7 2000 1,1 - 1,1 1,0 - 1,5 1,8 10,2 3,9 35,1 51,7 - 4,9 16,4 - 6,5 1,3 8,3 4,3 10,8 16,1 - 3,2 - 9,6 2001 1,6 0,1 1,3 2,4 - 0,5 - 0,6 6,4 36,9 52,8 - 2,5 16,5 - 5,7 3,8 10,1 - 2,0 3,2 21,9 24,8 - 18,5 23,6 2002 0,3 0,6 0,3 - 0,1 0,2 - 0,7 6,8 38,9 54,0 - 1,6 13,5 2,4 5,1 2,7 - 3,9 4,6 17,0 29,4 12,2 9,8 2003 - 1,1 0,7 - 1,2 - 2,7 - 1,1 - 0,7 10,5 42,2 53,4 2,1 12,4 0,8 8,9 8,0 - 3,3 4,9 20,1 56,2 105,8 17,8 2004 1,2 0,7 1,2 1,1 2,8 2,4 7,0 44,8 53,2 2,1 11,4 1,0 8,2 7,1 - 0,5 1,5 27,5 40,6 68,2 9,6 2005 2,7 1,3 2,7 3,3 5,9 5,9 7,5 .
Table 2 Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes , unless otherwise stated ) 1996 Measures of inflation HICP 24.7 HICP excluding unprocessed food and energy CPI 24.6 CPI excluding changes in indirect taxes Private consumption deflator 18.2 GDP deflator 20.6 Producer prices 1 ) Related indicators Real GDP growth 4.7 GDP per capita in PPS 2 ) ( euro area = 100 ) 31.8 Comparative price levels ( euro area = 100 ) 33.7 Output gap 3 ) - 6.3 Unemployment rate (%) 4 ) Unit labour costs , whole economy 28.0 Compensation per employee , whole economy 32.7 Labour productivity , whole economy 3.7 Imports of goods and services deflator 3.7 Nominal effective exchange rate 5 ) 3.2 6 ) Money supply ( M3 ) - 3.6 Lending from banks 6 ) - 10.1 Stock prices ( OMX Vilnius Index ) 6 ) Residential property prices 1997 10.3 10.3 8.9 9.5 14.0 7.0 33.5 41.4 - 3.0 14.1 15.9 23.3 6.4 0.1 11.3 35.7 9.5 1998 5.4 4.5 5.1 5.4 5.0 - 0.5 7.3 35.3 43.9 0.0 13.2 6.8 15.5 8.1 - 4.2 3.3 13.6 21.4 1999 1.5 1.7 0.8 - 0.4 - 0.6 1.0 - 1.7 34.1 45.4 - 5.2 13.7 1.9 2.5 0.5 - 4.0 2.9 7.2 9.7 2000 1.1 - 1.1 1.0 - 1.5 1.8 10.2 3.9 35.1 51.7 - 4.9 16.4 - 6.5 1.3 8.3 4.3 10.8 16.1 - 3.2 - 9.6 2001 1.6 0.1 1.3 2.4 - 0.5 - 0.6 6.4 36.9 52.8 - 2.5 16.5 - 5.7 3.8 10.1 - 2.0 3.2 21.9 24.8 - 18.5 23.6 2002 0.3 0.6 0.3 - 0.1 0.2 - 0.7 6.8 38.9 54.0 - 1.6 13.5 2.4 5.1 2.7 - 3.9 4.6 17.0 29.4 12.2 9.8 2003 - 1.1 0.7 - 1.2 - 2.7 - 1.1 - 0.7 10.5 42.2 53.4 2.1 12.4 0.8 8.9 8.0 - 3.3 4.9 20.1 56.2 105.8 17.8 2004 1.2 0.7 1.2 1.1 2.8 2.4 7.0 44.8 53.2 2.1 11.4 1.0 8.2 7.1 - 0.5 1.5 27.5 40.6 68.2 9.6 2005 2.7 1.3 2.7 3.3 5.9 5.9 7.5 .
Kilder : Europa-Kommissionen ( Eurostat ) , nationale data ( forbrugerprisindeks , enhedslønomkostninger , lønsum pr. ansat , arbejdskraftsproduktivitet , huspriser ) og Europa-Kommissionen ( produktionsgab ) .
Sources : European Commission ( Eurostat ) , national data ( CPI , residential property prices ) and European Commission ( output gap ) .
1 ) Hele industrien ekskl .
1 ) Total industry excluding construction , domestic sales .
byggeri , indenlandsk salg . 2 ) Pct .
2 ) PPS stands for purchasing power standards .
af potentielt BNP .
3 ) Percentage of potential GDP .
Et positivt fortegn angiver , at faktisk BNP er større end potentielt BNP .
A positive sign indicates actual GDP being above potential GDP .
3 ) Definitionen er i overensstemmelse med ILOs anbefalinger .
4 ) Definition conforms to ILO guidelines .
4 ) Et positivt ( negativt ) fortegn angiver en appreciering ( depreciering ) .
5 ) A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) .
5 ) Årlige vækstrater ultimo perioden som beregnet af ECB .
6 ) Annual end-of-period growth rates , as compiled by the ECB .
år / år ) a ) Seneste tendenser i HICP 2005 nov. HICP Ændring i pct . år / år Ændring i gennemsnittet for de seneste 3 måneder i forhold til de foregående 3 måneder , årsrate , sæsonkorrigeret Ændring i gennemsnittet for de seneste 6 måneder i forhold til de foregående 6 måneder , årsrate , sæsonkorrigeret Kilder : Europa-Kommissionen ( Eurostat ) og ECBs beregninger .
CHAPTER 1 Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage changes ) ( a ) Recent trends in the HICP 2005 Nov. HICP Annual percentage change Change in the average of the latest 3 months from the previous 3 months , annualised rate , seasonally adjusted Change in the average of the latest 6 months from the previous 6 months , annualised rate , seasonally adjusted Sources : European Commission ( Eurostat ) and ECB calculations .
( b ) Inflationsprognosen 2006 HICP , Europa-Kommissionen ( forår 2006 ) Forbrugerprisindeks , OECD ( december 2005 ) 1 ) Forbrugerprisindeks , IMF ( april 2006 ) Forbrugerprisindeks , Consensus Economics ( marts 2006 ) Kilder : Europa-Kommissionen , OECD , IMF og Consensus Economics .
( b ) Inflation forecasts 2006 HICP , European Commission ( spring 2006 ) CPI , OECD ( December 2005 ) 1 ) CPI , IMF ( April 2006 ) CPI , Consensus Economics ( March 2006 ) Sources : European Commission , OECD , IMF and Consensus Economics .
1 ) Litauen er ikke medlem af OECD .
1 ) Lithuania is not an OECD member .
3,5 3,2 2,6 2007 3,3 2,7 2,3 2,9 5,5 3,1 2006 dec. 3,0 4,5 3,5 jan. 3,5 3,4 3,9 feb. 3,4 3,2 4,1 mar .
3.5 3.2 2.6 2007 3.3 2.7 2.3 2.9 5.5 3.1 Dec. 3.0 4.5 3.5 Jan. 3.5 3.4 3.9 2006 Feb. 3.4 3.2 4.1 Mar .
2 UDVIKLINGEN I DE OFFENTLIGE FINANSER Tabel 4 Offentlige finanser ( I pct . af BNP ) 2004 Offentligt overskud (+)/ underskud (-) Referenceværdi Overskud (+)/ underskud (-) fratrukket offentlige investeringsudgifter 2 ) Offentlig gæld Referenceværdi - 1,5 - 3,0 2,0 19,5 60,0 2005 - 0,5 - 3,0 3,0 18,7 60,0 2006 1 ) - 0,6 - 3,0 2,9 18,9 60,0
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2004 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value - 1.5 - 3.0 2.0 19.5 60.0 2005 - 0.5 - 3.0 3.0 18.7 60.0 2006 1 ) - 0.6 - 3.0 2.9 18.9 60.0
Kilder : Europa-Kommissionen og ECBs beregninger .
Sources : European Commission and ECB calculations .
1 ) Europa-Kommissionens fremskrivninger .
1 ) European Commission projections .
2 ) Et positivt fortegn angiver , at det offentlige underskud er lavere end investeringsudgifterne .
2 ) A positive sign indicates that the government deficit is lower than investment expenditure .
Figur 2 Offentlig gæld ( I pct . af BNP )
Chart 2 General government gross debt ( as a percentage of GDP )
a ) Niveau
( a ) Levels
b ) Årlig ændring og underliggende faktorer Primær saldo Vækst -/ renteforskel Underskuds -/ gældsjustering Ændring i alt
( b ) Annual change and underlying factors primary balance growth / interest rate differential deficit-debt adjustment total change
Kilder : Europa-Kommissionen og ECB . Anm .
Sources : European Commission and ECB .
: I figur 2b angiver negative værdier de respektive faktorers bidrag til en nedbringelse af gældskvoten , mens positive værdier angiver bidrag til en forøgelse .
Note : In Chart 2 ( b ) negative values indicate a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio , while positive values indicate a contribution to its increase .
Tabel 5 Den offentlige gælds sammensætning 1996 Gæld i alt ( i pct .
Table 5 General government gross debt -- structural features
af total ) Gennemsnitlig restløbetid ( i år ) Sammensætning efter løbetid 2 ) ( i pct . af total ) Kortfristet ( til og med 1 år ) Mellem - og langfristet ( over 1 år ) 14,5 1997 15,8 1998 16,8 1999 23,0 2000 23,6 2001 22,9 2002 22,3 2003 21,2 2004 19,5 2005 18,7
1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 14.5 30.5 69.5 9.0 60.4 23.2 5.2 24.0 76.0 1997 15.8 37.3 62.7 9.0 53.8 39.6 6.0 29.1 70.9
10,7 89,3 Kilder : ESCB og Europa-Kommissionen .
Sources : ESCB and European Commission .
Anm . : Tal ultimo året .
Note : Year-end data .
Afvigelse mellem totaler og summen af deres komponenter skyldes afrunding .
Differences between totals and the sum of their components are due to rounding .
1 ) Omfatter gæld denomineret i euro og før 1999 i ecu eller en af valutaerne i de EU-lande , der har indført euroen .
1 ) Comprises debt denominated in euro and , before 1999 , in ECU or in one of the currencies of the Member States which have adopted the euro .
2 ) Oprindelig løbetid .
2 ) Original maturity .
KAPITEL 1 Figur 3 Offentligt overskud (+)/ underskud (-) ( I pct . af BNP )
CHAPTER 1 Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( as a percentage of GDP )
VURDERING AF D E N Ø KO N O M I S K E KO N V E R G E N S b ) Årlig ændring og underliggende faktorer Konjunkturafhængige faktorer Konjunkturuafhængige faktorer Ændring i alt
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE ( b ) Annual change and underlying factors cyclical factors non-cyclical factors total change
L I TA U E N
LITHUANIA
Kilder : Europa-Kommissionen og ECB . Anm .
Sources : European Commission and ECB calculations .
: I figur 3b angiver negative værdier bidrag til en forøgelse af underskuddet , mens positive værdier angiver bidrag til en nedbringelse . Tabel 6 Offentlig underskuds -/ gældsjustering ( I pct .
Note : In Chart 3 ( b ) negative values indicate a contribution to an increase in deficits , while positive values indicate a contribution to their reduction .
af BNP ) 1996 Ændring i offentlig gæld Offentligt overskud (+)/ underskud (-) Underskuds -/ gældsjustering 4,9 - 3,6 1,3 1997 4,0 - 11,4 - 7,4 2,3 1,6 1,0 - 0,1 - 0,1 0,0 0,0 - 0,2 - 0,3 0,0 - 0,3 - 9,5 1998 2,7 - 3,0 - 0,3 - 1,8 1,4 1,7 - 5,0 - 5,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,2 0,0 1,4 1999 5,8 - 2,9 3,0 - 0,1 - 2,2 2,8 - 1,0 - 1,0 0,0 0,0 0,3 - 0,4 - 0,4 0,0 3,4 2000 1,9 - 3,6 - 1,6 0,0 0,5 1,0 - 1,7 - 1,7 0,0 0,0 0,3 - 0,6 - 0,6 0,0 - 0,9 2001 0,5 - 2,0 - 1,4 - 0,8 0,2 0,1 - 1,0 - 1,0 0,0 0,0 0,0 - 0,7 - 0,7 - 0,1 0,0 2002 0,9 - 1,4 - 0,4 0,8 1,2 0,0 - 0,6 - 0,6 0,0 0,0 0,2 - 1,0 - 1,0 0,0 - 0,2 2003 0,8 - 1,2 - 0,4 - 0,8 0,9 - 0,1 - 1,6 - 1,6 0,0 0,0 0,1 - 0,5 - 0,4 - 0,1 0,9 2004 0,2 - 1,5 - 1,3 - 0,7 - 0,1 - 0,3 - 0,6 - 0,6 0,0 0,0 0,4 0,0 - 0,1 0,0 - 0,6 2005 1,6 - 0,5 1,1 0,4 0,3 - 0,2 - 0,3 - 0,3 0,0 0,0 0,6 0,0 0,1 - 0,1 0,7 Nettoopkøb (+)/ nettosalg (-) af finansielle aktiver 1,4 Sedler og mønt samt indskud 0,1 Udlån og værdipapirer undtagen aktier 1,0 Aktier og porteføljeaktier 0,0 Privatisering 0,0 Kapitaltilførsel 0,0 Andet 0,0 Andre finansielle aktiver 0,3 Ændringer i værdiansættelse af den offentlige gæld 0,0 Gevinster (-)/ tab (+) på valutabeholdninger 0,5 Andre kursreguleringseffekter 1 ) - 0,6 Andre ændringer i den offentlige gæld 2 ) 0,0
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 4.9 - 3.6 1.3 1.4 0.1 1.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.3 0.0 0.5 - 0.6 0.0 1997 4.0 - 11.4 - 7.4 2.3 1.6 1.0 - 0.1 - 0.1 0.0 0.0 - 0.2 - 0.3 0.0 - 0.3 - 9.5 1998 2.7 - 3.0 - 0.3 - 1.8 1.4 1.7 - 5.0 - 5.0 0.0 0.0 0.0 0.2 0.2 0.0 1.4 1999 5.8 - 2.9 3.0 - 0.1 - 2.2 2.8 - 1.0 - 1.0 0.0 0.0 0.3 - 0.4 - 0.4 0.0 3.4 2000 1.9 - 3.6 - 1.6 0.0 0.5 1.0 - 1.7 - 1.7 0.0 0.0 0.3 - 0.6 - 0.6 0.0 - 0.9 2001 0.5 - 2.0 - 1.4 - 0.8 0.2 0.1 - 1.0 - 1.0 0.0 0.0 0.0 - 0.7 - 0.7 - 0.1 0.0 2002 0.9 - 1.4 - 0.4 0.8 1.2 0.0 - 0.6 - 0.6 0.0 0.0 0.2 - 1.0 - 1.0 0.0 - 0.2 2003 0.8 - 1.2 - 0.4 - 0.8 0.9 - 0.1 - 1.6 - 1.6 0.0 0.0 0.1 - 0.5 - 0.4 - 0.1 0.9 2004 0.2 - 1.5 - 1.3 - 0.7 - 0.1 - 0.3 - 0.6 - 0.6 0.0 0.0 0.4 0.0 - 0.1 0.0 - 0.6 2005 1.6 - 0.5 1.1 0.4 0.3 - 0.2 - 0.3 - 0.3 0.0 0.0 0.6 0.0 0.1 - 0.1 0.7
Kilder : ESCB og Europa-Kommissionen . Anm .
Sources : ESCB and European Commission .
: Afvigelse mellem totaler og summen af deres komponenter skyldes afrunding .
Note : Differences between totals and the sum of their components are due to rounding .
1 ) Inkluderer forskellen mellem den nominelle værdi og kursværdien af den offentlige gæld ved udstedelsen .
1 ) Includes the difference between the nominal and market valuation of general government debt in issue .