natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1,3 procentpoint kan tilskrives højere energipriser . Det aktuelle billede af inflationen bør ses på baggrund af en relativt dynamisk økonomisk udvikling .
The current inflation picture should be viewed against a background of relatively dynamic economic conditions .
kvartal 2005 var væksten i realt BNP 3,7 pct . år-til-år , hvilket resulterede i en gennemsnitlig vækstrate på 3,9 pct .
In the fourth quarter of 2005 , real GDP grew by 3.7% year on year , resulting in an average growth rate of 3.9% for the year as a whole .
Hvad angår den fremtidige udvikling , forventes det for de faktorer , som man regner med vil få opadrettet effekt på inflationen i Slovenien , at harmoniseringen af tobaksafgiften , der forventes gennemført ad tre omgange inden 2008 , vil betyde et samlet bidrag på op til 0,5 procentpoint til HICP-inflationen .
Looking ahead , as regards foreseeable factors that will exert upward pressure on inflation in Slovenia , the harmonisation of excise taxes on tobacco is expected to be implemented in three steps by 2008 , contributing in total up to 0.5 percentage point to HICP inflation .
januar 2007 , som er fastlagt i budgettet , for at kompensere for den gradvise afskaffelse af skatten på antallet af ansatte , få en direkte opadrettet effekt på inflationen på ca . 0,7 procentpoint i 2007 .
Furthermore , the possible VAT rate increase envisaged in the budget for 1 January 2007 to compensate for the gradual abolition of payroll tax may have a direct upward impact on inflation of around 0.7 percentage point in 2007 .
Hertil kommer , at der findes en række opadrettede risici for inflationsudsigterne .
Moreover , a number of upside risks to the inflation outlook can be identified .
For det første er det muligt , at den nuværende forholdsvis kraftige vækst i den indenlandske efterspørgsel , der kan tilskrives en øget vækst i kreditgivningen , får ny fremdrift , i takt med at der sker yderligere forbedringer af rentekonvergensen i forhold til niveauet i euroområdet .
First , the current relatively strong growth of domestic demand , fuelled by accelerating credit expansion , could gain additional momentum , with further interest rate convergence towards the level of the euro area .
For det andet er der risici forbundet med den aftagende nedadrettede effekt , som øget konkurrence har på inflationen . Effekten har været en realitet siden midten af 2004 og er delvis blevet tilskrevet Sloveniens tiltrædelse af EU .
Second , risks relate to the fading downward effects of increased competition on inflation , which have been present since mid-2004 and were partially associated with Slovenia 's accession to the EU .
Endelig kan yderligere potentielle anden runde-effekter fra de seneste stigninger i energipriserne -- sammen med en styrkelse af den indenlandske efterspørgsel og mulige stigninger i de administrativt fastsatte priser -- udøve et betydeligt opadrettet pres på lønninger og inflation .
Finally , potential additional second-round effects stemming from recent energy price increases , in conjunction with a strengthening of domestic demand and possible adjustments in administered prices may exert significant upward pressure on wages and inflation .
Især lønudviklingen udgør et usikkerhedsmoment ,
A particular uncertainty associated with wage developments is that the new wage agreement
idet de nye lønaftaler fra og med 2006 ikke endeligt er indgået endnu .
for 2006 and beyond has not yet been concluded .
På længere sigt vil « catching-up "- processen sandsynligvis påvirke inflationen i de kommende år , idet prisniveauet og BNP pr. indbygger stadig er lavere i Slovenien end i euroområdet ( jf . tabel 2 ) .
Looking further ahead , the catching-up process is likely to have a bearing on inflation in the coming years , given that the GDP per capita and price level are still lower in Slovenia than in the euro area ( see Table 2 ) .
Det er imidlertid svært nøjagtigt at vurdere , hvordan « catchingup "- processen vil påvirke inflationen .
However , it is difficult to assess the exact size of the inflation effect resulting from this catching-up process .
Et miljø , der fremmer og fastholder prisstabilitet i Slovenien , vil bl . a. afhænge af , at der gennemføres en sund budgetkonsolidering .
An environment conducive to sustainable price stability in Slovenia will be dependent on , inter alia , the implementation of a sound fiscal consolidation path , which would also reduce potential demand pressures in the economy .
Dette ville også reducere et muligt efterspørgselspres i økonomien . Desuden vil det være helt afgørende for at fastholde prisstabilitet , at der sker yderligere fremskridt på strukturreformområdet , fx yderligere afvikling af indekseringer ( især af lønninger og visse overførselsindkomster , der stadig i stort omfang er pristalsregulerede ) .
Moreover , the acceleration of additional structural reforms , such as further de-indexation ( in particular of wages and certain social transfers , for which indexation to inflation still largely applies ) , will be crucial for maintaining price stability .
I denne sammenhæng er det vigtigt at øge fleksibiliteten på arbejdsmarkedet . Det kan ske ved at øge arbejdskraftens mobilitet mellem de forskellige egne af landet og tilpasse dens kvalifikationer til efterspørgslen .
In this context , it will be important to increase labour market flexibility by increasing regional labour mobility and addressing skill mismatches .
Samtidig bør arbejdsmarkedets parter sikre , at lønstigninger afspejler en vækst i arbejdskraftsproduktiviteten , samtidig med at der tages højde for udviklingen i konkurrerende lande .
At the same time , social partners should ensure that wage increases reflect labour productivity growth , while taking developments in competitor countries into account .
Det er også vigtigt at fortsætte liberaliseringsprocessen inden for alle økonomiske sektorer og at styrke de nationale politikker , der skal øge konkurrencen på produktmarkederne .
Equally important will be to continue with the liberalisation process across the economy and to strengthen national policies aimed at further enhancing competition in product markets .
2.2.2 UDVIKLINGEN I DE OFFENTLIGE FINANSER I referenceåret 2005 viste den offentlige budgetsaldo et underskud på 1,8 pct . af BNP , dvs .
2.2.2 FISCAL DEVELOPMENTS In the reference year 2005 , the general government budget balance showed a deficit of 1.8% of GDP , i.e. well below the 3 % reference value .
, dvs . langt under referenceværdien på 60 pct .
The general government debt-to-GDP ratio was 29.1% , i.e. far below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
tabel 4 ) . I forhold til året før faldt det finanspolitiske budgetunderskud med 0,5 procentpoint og den offentlige gældskvote faldt med 0,4 procentpoint .
Compared with the previous year , the f iscal def icit decreased by 0.5 percentage point and the government debt ratio declined by 0.4 percentage point .
I 2006 stiger underskudskvotienten ifølge Europa-Kommissionens prognose til 1,9 pct . , og den offentlige gældskvote ventes at stige til 29,9 pct .
In 2006 the deficit ratio is forecast by the European Commission to increase to 1.9% and the government debt ratio is projected to rise to 29.9% .
I 2004 og 2005 oversteg underskudskvotienten ikke de offentlige
In 2004 and 2005 the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment
KAPITEL 1 investeringsudgifters andel af BNP .
CHAPTER 1 expenditure to GDP .
Et tilbageblik på perioden 1999-2005 ( 1999 er det første år , hvor der foreligger sammenlignelige data for den offentlige gæld ) viser , at den offentlige gældskvote samlet set er steget med 4,5 procentpoint ( jf . figur 2a og tabel 5 ) .
Looking back over the years from 1999 ( the first year for which comparable government debt data are available ) to 2005 , the general government debt ratio increased cumulatively by 4.5 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
i 1999 til 29,7 pct . i 2002 og holdt sig over 29 pct .
It increased steeply from 24.6% in 1999 to 29.7% in 2002 and remained above 29 % in the years up to 2005 .
Som det fremgår nærmere af figur 2b , bidrog underskuddet på den primære saldo til stigningen i den offentlige gæld i perioden 2000 og frem ( 2000 er det første år , hvor der foreligger sammenlignelige data ) .
As shown in greater detail in Chart 2b , primary deficits contributed to government debt growth from 2000 onwards ( the first year for which comparable data are available ) .
Underskuds -/ gældsjusteringer fik især i 2002 den offentlige gældskvote til at stige , hovedsagelig på grund af ændringer i budgetteringssystemet ( jf . tabel 6 ) .
Deficit-debt adjustments increased the government debt ratio particularly in 2002 , mainly on account of changes in the budgeting system ( see Table 6 ) .
Produktionsvækst -/ rentespændet havde samlet set en aftagende effekt på gældskvoten i den betragtede periode .
The output growth / interest rate differential had , overall , a decreasing effect on the debt ratio in the period under review .
De mønstre , der er blevet observeret siden 2000 , kan betragtes som tegn på den tætte forbindelse , der findes mellem underskuddet på den primære saldo og en negativ gældsudvikling uanset gældens størrelse ved udgangspunktet , som for Sloveniens vedkommende var forholdsvis lille .
The patterns observed since 2000 may be seen as indicative of the close link between primary deficits and adverse debt dynamics , irrespective of the starting level of debt -- which in the case of Slovenia was comparatively low .
Det skal i den sammenhæng bemærkes , at den kortfristede gælds andel af den offentlige gæld steg til 7,7 pct . mellem 1999 og 2002 , før den faldt med 2,8 procentpoint i perioden frem til 2005 .
In this context , it may be noted that the share of government debt with a short-term maturity increased between 1999 and 2002 to 7.7% , before decreasing by 2.8 percentage points in the period to 2005 .
Den kortfristede gæld udgør en lille andel af den samlede gæld , og tages gældskvotens niveau generelt i betragtning , er den offentlige budgetsaldo forholdsvis ufølsom over for renteændringer .
The proportion of debt with a short-term maturity is low , and , taking into account the level of the debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in interest rates .
Den andel , som offentlig gæld denomineret i udenlandsk valuta udgør af den samlede gæld , er stor , men over 95 pct .
The proportion of foreign currency-denominated government debt is high , but over 95 % of this is denominated in euro .
af den er denomineret i euro . De offentlige finanser er derfor , når der ses bort fra ændringer i euro / tolar-kursen , forholdsvis ufølsomme over for valutakursændringer .
Fiscal balances are therefore relatively insensitive to changes in exchange rates other than the euro-tolar exchange rate .
Siden 2000 ( det første år , hvor der foreligger sammenlignelige data for det offentlige underskud ) har udviklingen i underskuddets andel af BNP været stort set positiv ( jf . figur 3a og tabel 7 ) .
Since 2000 ( the first year for which comparable government deficit data are available ) a pattern of broadly improving outturns has been observed in the deficit-to-GDP ratio ( see Chart 3a and Table 7 ) .
i 2000 steg underskuddet til 4,3 pct . i 2001 for derefter at falde til 2,3 pct .
Starting from a level of 3.9% in 2000 , the deficit ratio deteriorated to 4.3% in 2001 , improving to 2.3% in 2004 and 1.8% in 2005 .
i 2005 . Som det fremgår nærmere af figur 3b , har konjunkturafhængige faktorer ifølge Kommissionens estimater bidraget negativt til den ændring , der har været på budgetsaldoen , især i 2001 og 2003 .
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors contributed negatively to the change in the fiscal balance , in particular in 2001 and 2003 .
Konjunkturuafhængige ændringer i den offentlige budgetsaldo har haft en positiv effekt på balancen , især i 2002 .
Non-cyclical changes in the government budget balance had a positive impact on the balance , in particular in 2002 .
Sådanne ændringer kan afspejle enten en varig strukturændring eller effekten af midlertidige foranstaltninger .
Such changes could reflect either a lasting structural change or the effect of temporary measures .
Foreliggende data tyder på , at midlertidige foranstaltninger ingen effekt havde i 2004 og 2005 .
Available evidence suggests that temporary measures had no impact in 2004 and 2005 .
For så vidt angår udviklingen i andre finanspolitiske indikatorer , fremgår det af figur 4 og tabel 7 , at de samlede offentlige udgifter steg fra 48,1 pct . af BNP i 2000 ( det første år , hvor der foreligger sammenlignelige data ) til 49,0 pct .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government total expenditure ratio rose from 48.1% of GDP in 2000 ( the first year for which comparable data are available ) to 49.0% in 2001 .
48 pct . indtil 2003 , hvorefter de er faldet lidt .
It then stabilised at around 48 % until 2003 and declined moderately thereafter .
Efter 2001 har faldende renteudgifter været skyld i omkring halvdelen af dette fald .
After 2001 the decline in interest expenditure contributed about half to the decrease .
Samlet set var udgiftskvoten 0,8 procentpoint lavere i 2005 end i 2000 .
On balance , the expenditure ratio was 0.8 percentage point lower in 2005 than in 2000 .
De offentlige indtægter i forhold til BNP steg med 1,1 pct . mellem 2000 og 2002 , hvorefter de stort set stabiliserede sig .
Government revenue in relation to GDP increased by 1.1% between 2000 and 2002 and broadly stabilised thereafter .
I 2005 var indtægtskvoten 45,5 pct .
In 2005 the revenue ratio was 45.5% .
Sloveniens mellemfristede finanspolitiske strategi , som fremgår af konvergensprogrammet for 2006-08 fra december 2005 , adskiller sig en anelse fra Kommissionens prognoser vist i tabel 4 og forventer et lille fald i budgetunderskuddet til 1,7 pct . af BNP i 2006 og en stigning i den offentlige gæld til 29,6 pct .
The Slovenian medium-term fiscal policy strategy as stated in the convergence programme for 2006-08 , dated December 2005 , differs slightly from the Commission forecasts shown in Table 4 and foresees a slight decline in the budget deficit to 1.7% of GDP in 2006 and an increase in general government debt to 29.6% of GDP .
Både de samlede udgifter og indtægter ventes at falde med omkring 0,5 pct . af BNP i forhold til de data for 2005 , der fremgår af programmet .
It is planned that total expenditure and revenue will both decrease by about 0.5% of GDP compared with the programme data for 2005 , the latter in part reflecting a gradual abolition of the payroll tax .
Nedgangen i de samlede indtægter skyldes til dels , at skatten på lønindkomst gradvis afskaffes . Dette skattemæssige tab forventes imidlertid at blive delvis opvejet af en stigning i andre skatter .
This shortfall is , however , expected to be partially compensated for by an increase in other taxes .
Aktuelt er der for 2007 budgetteret med en forhøjelse af momssatserne ( fra 8,5 pct . til 9 pct .
The 2007 budget currently envisages an increase in the VAT rates ( from 8.5% to 9 % and from 20 % to 21 %) , pending parliamentary approval .
) , der dog stadig mangler parlamentets godkendelse .
There is currently no evidence of measures with a significant temporary effect in the 2006 budget .
Der er for tiden ingen tegn på , at der i budgettet for 2006 er foranstaltninger med en betydelig midlertidig effekt .
In 2007 the deficit ratio is forecast to decline to 1.4% and the government debt ratio to remain broadly stable at its 2006 level .
Ifølge prognosen skulle underskudsECB Konvergensrapport Maj 2006
On the basis of ECB Convergence Report May 2006
VURDERING AF D E N Ø KO N O M I S K E KO N V E R G E N S S L OV E N I E N
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE SLOVENIA
, og den offentlige gældskvote skulle forblive nogenlunde på samme niveau som i 2006 . På baggrund af fremskrivningen af den offentlige budgetsaldo i konvergensprogrammet vil yderligere konsolidering være nødvendig i Slovenien for at opfylde stabilitets - og vækstpagtens målsætning på mellemlangt sigt , som i konvergensprogrammet er kvantificeret til et underskud på 1 pct .
the fiscal balances projected in the convergence programme , further consolidation is required for Slovenia to comply with the medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact , which is quantified as a deficit of 1 % of GDP in the convergence programme .
af BNP . Hvad angår den offentlige gældskvotes fremtidige udvikling , peger tendensen for tiden i retning af en stigning i den offentlige gæld , der dog i den nærmeste fremtid kan fastholdes under 60 pct .
With regard to the potential future course of the government debt ratio , current trends suggest that government debt will increase but can be maintained at below 60 % of GDP for the foreseeable future .
Som vist i tabel 8 forventes der en markant stigning i andelen af ældre i befolkningen .
As highlighted in Table 8 , a marked ageing of the population is expected .
I henhold til de seneste fremskrivninger udarbejdet af EUs Udvalg for Økonomisk Politik og Kommissionen 3 , forventes Slovenien at opleve en betydelig stigning i de aldersbetingede offentlige udgifter til 9,7 procentpoint af BNP i årene frem til 2050 . Det er nødvendigt at tackle de udfordringer , der opstår i forbindelse med befolkningens aldring .
According to the latest projections by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission , 3 Slovenia is expected to experience a substantial increase in age-related public expenditures amounting to 9.7 percentage points of GDP in the years to 2050 .
Opgaven ville være lettere , hvis der blev skabt tilstrækkelig fleksibilitet i de offentlige finanser , inden den forventede forværring af den demografiske situation indtræder .
Coping with the burden is necessary and would be facilitated if sufficient room for manoeuvre were created in public finances before the period in which the demographic situation is projected to worsen .
Af yderligere finanspolitiske udfordringer kan nævnes , at det er vigtigt for Slovenien , at der gennemføres en sund budgetkonsolidering , der også vil reducere et muligt efterspørgselspres i økonomien , især i lyset af den tiltagende vækst i kreditgivningen og konvergensen i den korte rente .
Turning to further fiscal challenges , it will be important for Slovenia to implement a sound fiscal consolidation path which would also reduce potential demand pressures in the economy , in particular in the light of accelerating credit growth and short-term interest rate convergence .
Udgiftsstrukturen i Slovenien synes at være forholdsvis ufleksibel , hvilket kan forhindre en udgiftsbaseret finanspolitisk tilpasning .
Slovenia 's expenditure structure appears to be characterised by a relatively high degree of rigidity , which may inhibit an expenditure-based fiscal adjustment .
Ifølge Kommissionens oplysninger fra slutningen af 2003 udgjorde eksplicitte eventualforpligtelser , hovedsagelig i form af statsgarantier til enheder i den offentlige sektor i forbindelse med finansiering af infrastruktur og eksportgarantier , ca . 8 pct .
According to information from the European Commission , dated end-2003 , explicit contingent liabilities , mainly in the form of state guarantees to public sector entities for the financing of infrastructure and export guarantees , amounted to about 8 % of GDP .
Andelen synes at være steget noget i 2004 og 2005 . Der findes dog ingen vedtaget metode til at beregne eventual -
This level appears to have increased somewhat in 2004 and 2005 .
forpligtelsernes fulde omfang , og estimaterne kan afvige kraftigt . 2.2.3 VALUTAKURSUDVIKLINGEN Den slovenske tolar har deltaget i ERM2 siden 28 .
However , there is no agreed method for estimating the full scale of contingent liabilities and estimates may vary widely .
juni 2004 , dvs . omkring 22 måneder af den 2-årige referenceperiode fra maj 2004 til april 2006 ( jf .
2.2.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS The Slovenian tolar has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004 , i.e. for around 22 months of the two-year reference period between May 2004 and April 2006 ( see Table 9a ) .
tabel 9a ) . Centralkursen blev fastsat til 239,64 tolar pr. euro , som var markedskursen på optagelsestidspunktet .
The central rate for the Slovenian currency was set at 239.64 tolars per euro , which was the market rate at the time of entry .
Der blev fastsat et standardudsvingsbånd på ± 15 pct . i forhold til centralkursen .
A standard fluctuation band of ± 15 % was adopted around the central rate .
Ved referenceperiodens begyndelse , dvs . før tolarens optagelse i ERM2 , førte Slovenien en valutapolitik over for euroen , som var rettet mod en gradvis depreciering af tolarens kurs over for euroen i et aftagende tempo .
At the beginning of the reference period , before the tolar joined ERM II , the Slovenian authorities pursued an exchange rate policy vis-à-vis the euro which translated into a gradual depreciation of the tolar-euro exchange rate at a declining pace .
Denne politik , som også var blevet ført i de foregående år , var styret af udækkede renteparitetshensyn og rettet imod at fremme den nominelle konvergensproces .
This policy , which had also been followed in previous years , was guided by uncovered interest rate parity considerations and aimed at fostering the nominal convergence process .
Politikken er siden optagelsen i ERM2 gradvis blevet afviklet .
It was phased out upon ERM II entry .
Siden optagelsen er tolaren blevet handlet i et meget snævert område tæt på centralkursen ( jf . figur 5 ) .
Since joining ERM II the tolar has traded in a very narrow range , close to its euro central rate ( see Chart 5 ) .
I ERM2 har Slovenien ikke devalueret tolarens centralkurs over for euroen på eget initiativ .
Within ERM II , Slovenia has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative .
Banka Slovenije intervenerede midlertidigt på valutamarkederne kort efter optagelsen i ERM2 for at signalere bankens intentioner om at fastholde tolarens nominelle kurs tæt på centralkursen .
Banka Slovenije temporarily intervened in the foreign exchange markets shortly after ERM II entry to signal its intention to maintain the nominal tolar exchange rate close to the central rate .
I den betragtede periode har centralbanken formået at fastholde en stabil kurs mellem tolaren og euroen , samtidig med at den korte indenlandske rente er blevet fastholdt over den korte rente i euroområdet .
During the period under review , the central bank was able to maintain the stability in the euro-tolar exchange rate while keeping domestic short-term interest rates above those in the euro area .
Banken dæmpede valutakursvolatilitet ved hjælp af sin valutaswapfacilitet , som gør det muligt for pengeinstitutter at låne tolarlikviditet i 7 dage som led i en swap , hvori deres egen valutabeholdning indgår . Den præmie , der opkræves i forbindelse med disse forretninger , som blev udført sammen med ste -
It contained volatility of its currency by using its foreign exchange swap facility . This facility allows commercial banks to obtain liquidity in domestic currency by swapping , on a seven-day basis , foreign exchange holdings at the central bank .
3 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Udvalget for Økonomisk Politik og Europa-Kommissionen ( 2006 ) .
The premium charged on these operations , carried out in combination with sterilisation operations based on tolar bills , allowed a sizeable wedge to be maintained between shortterm interest rates in Slovenia and in the euro 3 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .