natgillin/translations-raw huggingface dataset:
dollar , og prisen på olie var ligeledes svag . De lave råvarepriser bidrog sammen med den svage eftersprargselssituation til en yderligere reduktion af den internationale inflation .
Weak raw materials prices , together with slack demand conditions , contributed to a deceleration in inflation internationally .
Desuden bidrog den fælles stigning af EF-valutakurserne i forhold til ikke-fællesskabsvalutaer gennem det meste af året til at reducere det inflationære pres i Fællesskabet .
In addition , the general appreciation of Community exchange rates against non-Community currencies over much of the year helped to dampen inflationary pressures in the Community .
Importpriserne faldt i seks fællesskabslande , og i de andre var stigningen mindre end i BNP-deflatoren .
Indeed , import prices fell in six Member States , while in the others the rise was less than that of the GDP deflator .
0konomisk udvikling og konvergens i Fællesskabet V ~ k s t e n BNP var fortsat svag i 1992 , og den faldt en anelse til 1,1% for EF i under ét ( se tabel R1 på side 34 ) .
1.2 Economic performance and convergence in the Community GDP growth continued to be subdued in 1992 , decelerating marginally to 1.1% in the EC as a whole ( see Table R1 on page 34 ) .
Som nævnt ovenfor afspejlede trægheden i den rakonomiske aktivitet til dels den fortsatte globale konjunkturnedgang .
The sluggishness of activity in part reflected the continuation of the global downswing noted above .
Foruden opbremsningen i den eksterne eftersprargsel var den indenlandske eftersprargsel i Fællesskabet også afdæmpet som fralge af afmatningen af de private investeringer og i forbrugseftersprargselen .
In addition to the slowdown in external demand , domestic demand in the Community was also depressed as a result of a retrenchment in private investment and consumer spending .
Tilliden hos forbrugerne og i erhvervslivet faldt på baggrund af hraje realrenter i de fleste fællesskabslande .
Consumer and business confidence deteriorated against a background of high real interest rates in most Community countries .
Opbremsningen var især synlig i Tyskland , hvor aktiviteten i den vestlige del af landet efter et godt frarste kvartal faldt i den resterende del af året , mens der i den rastlige del kun var tale om en beskeden fremgang .
A slowdown was particularly evident in Germany where , after a buoyant first quarter , activity in the western part of the country decreased over the remainder of the year while in the eastern part there was only a modest rebound .
Aftagende eftersprargselsvækst i Tyskland bidrog til nedgangen andre steder i Fællesskabet , hvilket var i skarp kontrast til den stzrke handelsfremgang efter genforeningen .
Slackening demand growth in Germany contributed to the protraction of the downturn elsewhere in the Community , in significant contrast to the strong boost to trade in the wake of unification .
Blandt de andre lande , som havde haft en relativ hurtig vækst i 1991 , oplevede Spanien og Holland en markant opbremsning .
Of the other countries which had grown relatively rapidly in 1991 , Spain and the Netherlands experienced a significant deceleration .
Derimod var der en lille opgang i Frankrig hovedsagelig som fralge af eksportfremgang , idet væksten dog fortsat var et godt
In contrast , there was a modest upturn in France due mainly to a strong export performance , although growth remained well below potential .
stykke under den potentielle . Andre steder i Fællesskabet var aktiviteten fortsat meget svag .
Elsewhere in the Community , activity continued to be very weak .
I England bidrog det hoje niveau for den private sektors gzeld kombineret med faldende ejendomspriser til en yderligere produktionsnedgang , som dog var mindre end i 1991 ( se boks 1 ) .
In particular , in the United Kingdom high levels of private debt combined with falling property prices contributed to a further contraction in output , albeit smaller than in 1991 ( see Box 1 overleaf ) .
Det svage okonomiske klima i Fællesskabet havde en negativ effekt på forholdene på arbejdsmarkedet , og som et resultat heraf steg arbejdslosheden i næsten alle medlemsstaterne og nåede ved udgangen af året næsten op på 10 % i gennemsnit ( se tabel R2 på side 34 ) .
The depressed economic environment in the Community adversely affected labour markets conditions and , as a result , unemployment increased in nearly all Member States touching 10 % on average by the end of the year ( see Table R2 on page 34 ) .
Forskellene i væksten mellem medlemsstaterne var noget mindre udtalte end i det foregående år , men forskellen mellem niveauet for den faktiske og den trendmæssige produktion forargedes yderligere i 1992 ( se tabel 2 ) .
Although differences in growth performance between Community countries were somewhat less pronounced than in the previous year , the dispersion between the levels of actual and trend output widened further in 1992 ( see Table 2 ) .
TABEL 2 : PRODUKTIONSGAB OG CYKLISKE FORSKELLE
TABLE 2 : OUTPUT GAPS AND CYCLlCAL DIVERGENCES Germany ( western ) 1989 1990 1991 1992 ( b ) 1989 1990 1991 1992 ( b ) 1989 1990 1991 1992 ( b ) 100.9 103.5 104.7 102.9 100.0 100.0 100.0 100.0 3.4 5.1 3.7 1.5 France 101.8 101.6 100.3 99.7 100.0 97.3 94.7 95.0 4.7 2.3 0.9 1.8 Italy 101.2 100.9 99.9 98.6 100.0 97.2 95.1 94.6 2.9 2.2 1.4 1 .
Kilder : Nationale data , OECD .
Sources : National data , OECD .
( a ) Uvægtede standardafvigelser .
( a ) Unwe ~ ghted standard deviation .
( b ) Skan .
( b ) Estimates .
Den gennemsnitlige inflation i Fællesskabet faldt yderligere fra 5,1% i 1991 til 4,3% i 1992 ( se tabel R3 ) .
The average rate of inflation in the Community fell further from 5.1% in 1991 to 4.3% in 1992 ( see Table R3 ) .
Trzegheden i inflationen skyldtes hovedsagelig harjere indenlandske omkostninger og prisstigninger på varer og tjenesteydelser , der ikke handles over landegrzenserne . I disse sektorer af arkonornien er det konkurrencemzessige pres generelt svagere ( se boks 2 på side 14 ) .
The relative resilience of inflation stemmed largely from increases in domestic costs and from price rises in the non-traded goods and services sectors of the national economies where competitive pressures are generally less powerful ( see Box 2 on page 14 ) .
Selv om lonstigningerne i Fællesskabet under ét afdæmpedes , forblev de over 5 % i de fleste af medlemslandene ( se tabel R4 ) .
Although nominal wage growth moderated in the Community as a whole , it remained above 5 % in most Community countries ( see Table R4 ) .
Desuden fortsatte profitmargenen med at udvides i en r ~ k k e medlemslande .
In addition , profit margins continued to widen in a number of Member States .
Endvidere bidrog stigninger i de indirekte skatter eller i taksterne på offentlige tjenesteydelser til et opadgående pres på forbrugerpriserne , især i Tyskland , Grækenland , Spanien , Holland og Portugal .
Furthermore , increases in indirect taxes or in charges for - public services added to upward pressure on consumer prices , in particular in Germany , Greece , Spain , the Netherlands and Portugal .
Inflationsforskellene i Fællesskabet blev i 1992 indsnzevret på ny .
The dispersion of inflation rates in the Community narrowed again in 1992 .
I lighed med det foregående år var en del af denne indsnævring dog forårsaget af en stigning i Tyskland , hvor inflationen i den vestlige del af landet i gennemsnit var 4 % mod 3,5% året for .
However , as in the previous year , this narrowing was partly due to an increase in Germany , where inflation averaged 4 % in the western part of the country , as against 3.5% in 1991 .
I den ostlige del var prisstigningerne markant harjere efter en tilpasning af huslejer og andre priser i retning af et mere markedsbestemt niveau .
In the eastern part , price increases were significantly higher following the adjustment of rents and other prices which brought them closer to market levels .
I modsætning hertil faldt inflationen væsentligt i England , fra 5,9% til 3,7% , idet recessionen fortsatte , og arbejdslarsheden steg markant .
In contrast , inflation fell substantially in the United Kingdom , from 5.9% to 3.7% , as the recession was prolonged and
Boks 1 : DEN PRIVATE SEKTORS GÆLDSÆTNING I EF-LANDENE Strukturen i husholdningernes og virksomhedernes aktiver og passiver har vigtige implikationer for forbrugeradfærden og investeringerne og for den aggregerede eftersp ~ rgselsf ~ lsomhed ændringer i for renterne .
Box 1 : PRIVATE SECTOR INDEBTEDNESS IN EEC COUNTRIES The structure of household and corporate balance sheets has important implications for the behaviour of consumer spending and investment and for the responsiveness of aggregate demand to changes in interest rates .
Tallene viser , at der er betydelige variationer i niveauet for den private gzld mellem Fællesskabets lande .
Evidence suggests that there are significant variations in private debt levels across Community countries .
Niveauet for hushoidningernes gældsætning i England er signifikant hajere end i andre EF-lande . Husholdningernes gæld androg i England 78 % af bruttoindkomsten i
Levels of personal sector indebtedness in the UK are significantly in excess of those in other EEC countries .
1990 , efter at gælden var steget stærkt i 1980'erne på baggrund af finansiel deregulering , positive indkomstforventninger og stærkt stigende priser på aktiver .
Having risen strongly in the 1980s against a background of financial deregulation , buoyant income expectations and strongly rising asset prices , personal sector debt in the UK amounted to 78 % of gross income in 1990 .
Meget af denne kort - og langsigtede låntagning var til variable renter .
Much of this short and long-term borrowing was at variable interest rates .
I modsætning hertil androg husholdningernes lån 45 % af indkomsten i Frankrig og 37 % i Tyskland .
In contrast , personal borrowing amounted to 45 % of income in France and 37 % in Germany .
I begge disse lande er hovedparten af lånene langsigtede og til faste renter .
In both countries , most lending is long-term and at fixed rates .
En konsekvens af den h ~ j gældsrate for husholde ningerne i England - som i 1990 blev forværret af h0je nominelle rentesatser - er et niveau for rentebetalinforhold til indkomsten et godt stykke over niveauet andre steder 1 niveauet i slutningen af 1970'eme ( se figuren nedenfor ) .
One consequence of the high personal sector debt ratio in the UK which in 1990 was exacerbated by high nominal interest rates - is a level of interest payments relative to income well in excess of levels elsewhere in the Community and substantially above the levels recorded at the late 1970s ( see graph below ) l .
Fællesskabet og markant over Husholdningernes rentebetalinger
Personal Sector Interest Payments 12 % 10 %
På aktivsiden har bevægelser
4'10 2 %
i
0 Oo /
ejendomsværdien - en vigtig del af husholdningernes samlede i formue - også varieret betragteligt .
On the asset side , movements in housing wealth - an important component of household wealth have also varied considerably .
de seneste år , med omkring 30 % siden 1986 .
In Germany , house prices have increased significantly in recent years , rising by about 30 % since 1986 .
I Frankrig er priserne faldet noget i 1991 og 1992 efter h0j vækst i de tidligere renter og afdæmpet aktivitet resulteret i store fald i huspriseme , år .
In France , prices have fallen somewhat in 1991 and 1992 , after strong growth in earlier years .
I England har kombinationen af h ~ j e som er faldet med 14 % siden hajdepunktet i 1989 .
In the UK , the combination of high interest rates and subdued activity has resulted in sharp falls in house prices , which have declined by around 14 % since the 1989 peak .
Over 1 million husholdninger er nu i en situation , hvor værdien af deres ejendom er mindre end den udestående prioritetsgæld .
Over 1 million households are now in a situation where the value of their property is less than the mortgage outstanding .
Fortsat
Continued
I 1990 androg niveauet for gældsætning i den ikke-finansielle virhomhedrsektor 332 % af
In 1990 , levels of indebtedness in the non-jinancial corporate sectors amounted to 332 % of
sektorens indkomst i Frankrig , 206 % i Tyskland og 144 % i England .
sector income in France , 206 % in Germany and 144 % in the UK .
Disse variationer afspejler en række @ konorniske og institutionelle karakteristika , herunder de relative fordele ved gzeld kontra egenkapitalfmsiering , Der er markante forskelle i den andel , som rentebetalinger u d g ~ r af virksomhedernes indkomst i Fzellesskabets lande ( se figuren nedenfor ) spændende fra 53 % i Portugal til 24 % i England .
These variations reflect a number of economic and institutional characteristics , including the relative popularity of debt versus equity financing . There are sharp variations in ratios of interest payments to corporate income in Community countries ( see graph below ) , ranging from 53 % in Portugal to 24 % in the UK .
Selv om disse data giver nyttig information , b ~ r bemærkes , at i de fleste det fællesskabslande ( undtagen England og Irland ) er hovedparten af virksomhedernes låntagning til faste renter .
While these data provide useful information , it should be recalled that in most Community countries ( excluding the UK and Ireland ) , the bulk of corporate borrowing is at fixed interest rates .
Virksomhedssektorens rentebetalinger
Corporate Sector Interest Payments 70 % 60 % SOY0
De ovenfor præsenterede data antyder en række konklusioner .
A number of conclusions are suggested by the data presented above .
Kombinationen af h j gæld og faldende huspriser i England har tilsyneladende resulteret i en mindre « sund » sammensætning af aktiver og passiver hos husholdningerne end i andre EF-lande .
It appears that t i e combination of high debt and falling house prices in the UK has resulted in a less « healthy » household balance sheet than in other EEC countries .
Dette , sammen med den fremherskende anvendelse af låntagning til variabel rente , antyder , at husholdningernes forbrug i England formentlig er mere påvirkeligt over for ændringer i renterne .
This , together with the prevalence of variable rate lending , suggests that household expenditures are likely to be relatively more responsive in the UK to changes in interest rates .
Desuden lader det til , at de engelske husholdningers anstrengelser for at styrke deres formuestilling gennem begrænsninger i udgifterne og reduktion i gælden har bidraget til den svage ~ konomiske aktivitet .
Moreover , it appears that efforts by households in the UK to strengthen their balance sheets by restraining expenditures and reducing debt have contributed to the weakness of activity .
For andre EF-lande er der ikke meget , som tyder på , at forbrugsadf ~ rden har været nzevneværdigt påvirket af en restnikturering af husholdningernes balancer i de seneste ir .
For other EEC countries there is little evidence that household balance sheet restructuring has made a significant contribution to the behaviour of consumption in recent years .
For så vidt angår virksomhedssektoren er der betydelige variationer i niveauet for gæld og rentebetalinger , hvilket antyder , at virkningen af rentezendringer varierer væsentligt mellem Fællesskabets lande .
In relation to the corporate sector , there are significant variations in the level of debt and interest payments , implying that the impact of interest rate changes varies significantly across Community countries .
Det er også værd at bemærke , at den omfattende anvendelse af låntagning til faste renter i mange lande med h j e gældsrater i en vis udstrækning kan afskærme både husholdningerne og virksomhederne fra effekterne af ændringer i de korte renter .
It is also worth noting that the widespread practice of fixed rate lending in many countries with high debt ratios may insulate both households and firms somewhat from the effects of changes in short-term interest rates .
de ovenstående figurer refererer data for Belgien og Portugal til 1979 og 1989 ;
In the above charts , data for Belgium and Portugal refer to 1979 and 1989 ;
for Spanien til 1981 og 1990 og for Italien til 1980 og 1988 .
for Spaln to 1981 and 1990 ; for Italy to 1980 and 1988 .
Boks 2 : INFLATIONSUDVIKLINGEN PÅ SEKTORYIVEAU Et slående træk ved den seneste prisudvikling i de fleste fællesskabslande har været den store forskel mellem inflationsrater i de sektorer , der producerer varer handlet på det internationale marked , og i de sektorer , der hovedsagelig producerer varer og tjenester til anvendelse på hjemmemarkedet med mere beskyttelse mod konkurrence ( se tabellen nedenfor ) .
Box 2 : SECTORAL INFLATION TRENDS A striking feature of recent price developments in most Community countries has been the wide divergence between inflation rates in the sectors producing goods traded on international markets and in those producing predominantly domestically consumed goods and services which are more sheltered from competition ( see Table below ) .
Med de stadigt mere konkurrenceprægede omgivelser på verdensmarkedet er der i de seneste år sket et betydeligt fremskridt med hensyn til konvergens mod lav inflation i sektorer med konkurrenceudsatte varer .
Considerable progress has been made in recent years towards convergence on low inflation in the traded goods sector , in an environment of increasing competition in world markets .
Shsmæssige oplysninger tyder dog på , at dette delvis afspejler en vedvarende klemme på profitmargener eller p i de relative limninger i nogle lande , hvilket kan vise sig svært at opretholde på mellemlangt sigt .
Tentative evidence suggests , however , that this may partly reflect a persistent squeeze in profit margins or in relative wages in some countries , which may prove difficult to sustain over the medium-term .
Inflationsraterne i de mere beskyttede sektorer er generelt et godt stykke over raterne i sektorerne for konkurrenceudsatte varer , især i lande med hajere gennemsnitlig inflation .
Inflation rates in the more sheltered sector are generally well above those in the traded goods sector , particularly in the countries with higher average inflation .
For Fællesskabet under ét var forskellen mellem de to rater i 1992 således nær det kjeste i ti år .
Indeed , for the Community as a whole the differential between the two rates was around the highest level for ten years in 1992 .
konkurrenceudsatte sektorer : Produktiviteten er generelt lavere , hvilket afspejler forskelle i produktionsteknologi og i graden af konkurrence i de to sektorer .
Prices of non-traded goods typically rise faster than traded goods : productivity is generally lower , reflecting differences in production technology and in the degree of competition in the two sectors .
Desuden kan ændringer i eftersp0rgselsmmsteret mod s t ~ r r e forbrug af serviceydelser , efterhånden som mdkomsten stiger , også påvirke de relative pnser .
Moreover , shifts in the pattern of demand towards greater consumption of services as income increases may also influence relative price movements .
I nogle lande antyder de betragtelige forskelle i sektoremes inflationsrater sammen med den s t ~ r r e træghed i inflationen i beskyttede sektorer dog eksistensen af strukturelle problemer , som hæmmer nedgangen af inflationen .
In some countries , however , the sizeable gap between the sectoral inflation rates , taken together with the greater resilience of inflation in the sheltered sector , suggests the presence of structural problems which are hampering the reduction of inflation .
I disse lande vil indgreb med henblik på at styrke konkurrencen og for ~ ge produktiviteten i de mere beskyttede sektorer derfor f o r ~ g e penge - og fmanspolitkkens effektivitet med hensyn til at fremme prisstabilitet .
In these countries , policy measures to strengthen competition and raise productivity levels in the more sheltered sector would consequently enhance the effectiveness of monetary and fiscal policies in promoting price stability .
FORSKEL MELLEM INFLATIONSRATER I BESKYTTEDE OG KONKURRENCEUDSAlTE SEKTORER ( a )
DIFFERENCE IN INFLATION TRENDS IN THE NON-TRADED AND TRADED GOODS SECTORS ( a ) --
( a ) Nationale definitioner leveret af centralbankerne .
Inflation in the non-traded goods sector 1992 ( b ) Innation in the traded goods sector 1992 ( b ) 4.2 3.5 5.5 19.2 8.8 4.5 3.9 7.5 4.1 11 2 7.3 6.6 2.4 2.4 0.2 2.7 14.7 4.5
Eitewom definitionerne afwgerfra land til land bor sammenligninger Og det samlede skan for Fællesskabet fortolkes med barsomhed .
Country Belgium Denmark Germany ( western ) Greece Spain France Ireland Italy Netherlands Portugal United Kingdom EEC Average 0.6 - 0.1 0.7 3.6 6.8 3.4 2.0 5.4 1.4 1.4 0.6 5 .
Der er ikke tilgængelige tal for Luxembourg ( b ) Delm ~ b n n e t ( C ) . Vægtede standardafvigelser
As prox ~ es dlffer , cross-counfq comparlsons and the aggregate estimate for the Community should be interpreted cautiously For Luxembourg , no data are available standard deviation . ( b ) Partly estimated .
Blandt de andre lande med relativ h0j inflation i 1991 var der også en markant reduktion i Grækenland , Italien og Portugal , mens prisstigningstakten i Spanien var uændret . Virkningerne af stigningen i momsen på 3 procentpoint opvejede her en forbedring i den underliggende inflationsrate eksklusive skatter .
as unemployment rose sharply . Of the other countries with relatively high inflation in 1991 , there were also significant reductions in Greece , Italy and Portugal , but the rate of price increase was unchanged in Spain , with the 3 percentage points rise in the rate of VAT offsetting an improvement in the inflation rate before tax .
I de mrige lande , hvor inflationen i de seneste år har vzret relativt lav , kunne man notere en mindre nedgang .
In the remaining countries , where in recent years inflation has been relatively low , a slight decline was recorded .
For Fzllesskabet under ét forværredes de ofSentligeJ' inanser i 1992 , og det offentliges samlede låntagning som andel af BNP steg til 5,3% fra 4,7% året frar ( se tabel R5 ) .
For the Community as a whole , public finances deteriorated in 1992 , with the overall ratio of general government borrowing to GDP rising to 5.3% from 4.7% in the previous year ( see Table R5 ) .
Stigningen i budgetunderskuddet var især slående i England , hvor underskuddet mere end fordobledes til over 6 % af BNP . Dette var hovedsagelig et resultat af den ugunstige konjunktursituations påvirkning af indtzgter og udgifter , men det afspejlede også en aktiv lempelse af finanspolitikken .
The increase in the budget deficit was particularly striking in the United Kingdom , where the deficit more than doubled to over 6 % of GDP , mainly as a result of adverse cyclical influences on revenue and expenditures but also reflecting a discretionary boost by the authorities .
I Tyskland forblev underskuddet stort set uforandret på nzsten 4 % af BNP , idet de lrabende omkostninger i forbindelse med genforeningen fortsatte med at give anledning til budgetmæssigt pres .
In Germany , the deficit was broadly unchanged at nearly 4 % of GDP , with the ongoing costs of unification continuing to fuel budgetary pressure .
Dertil kommer , at der blev foretaget betydelig låntagning på i alt omkring 2 % af BNP i 1992 af statslige enheder såsom Treuhand .
In addition , there was significant borrowing by state-linked entities , such as the Treuhand , totalling some 2 % of GDP in 1992 .
Opbremsningen i den tyske vzkst bidrager til problemerne med at få balance i den rakonomiske politik .
The slowdown in German growth is adding to the difficulties of rebalancing the policy mix .
Til trods for , at en vis reduktion i budgetunderskuddet blev opnået i Italien , var nedgangen meget mindre end oprindelig planlagt , delvis som ferlge af ugunstige konjunkturforhold .
In Italy , although some reduction in the budget deficit was achieved , the fall was much less than originally planned partly due to adverse cyclical factors .
I lyset af det påtrængende behov for at genoprette sunde offentlige finanser blev en strarre pakke af budgetmæssige tiltag vedtaget ved udgangen af året .
In view of the urgent need to restore sound public finances , a major package of budgetary measures was approved towards the end of the year .