natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I 1997 var udgifterne i forhold til BNP næsten 8 procentpoint højere end i begyndelsen af 1990'erne , hvilket afspejler et højere niveau for alle hovedposterne bortset fra nettokapitaludgifter 231
The expenditure ratio in 1997 was nearly 8 percentage points higher than at the beginning of the 1990s , reflecting higher ratios for all major items except net capital expenditure and public consumption .
og offentligt forbrug . Givet dette mønster , og når der tages højde både for , at rentebetalingerne er steget i takt med gældskvotienten , og at de løbende overførsler stadig er klart over niveauet i 1990 , ser det ud til , at en fortsat nedadgående bevægelse i de samlede udgifter som andel af BNP kræver , at der lægges større vægt på justeringer af de løbende overførsler .
Given this pattern and taking into account both that interest payments have increased in line with the higher debt ratio and that current transfers are still well above the level observed in 1990 , a continuation of the downward trend of total expenditure to GDP would seem to require greater emphasis to be placed on adjustments in current transfers .
De offentlige indtægter i forhold til BNP steg indtil 1992 . Derefter har de udvist en faldende tendens og kan have nået et niveau , der er skadelig for væksten .
Government revenue increased in relation to GDP until 1992 , since when it has tended to decline . It may be at a level which is detrimental to economic growth .
Ifølge den finske finanspolitiske strategi på mellemlangt sigt , som præsenteret i konvergensprogrammet for 1998-2001 dateret september 1997 , forventes det , at det offentlige budget vil være tæt på balance i 1998 , og gældskvotienten forventes af falde .
According to the Finnish medium-term fiscal policy strategy , as presented in the Convergence Programme for 1998-2001 dated September 1997 , the general government financial position is expected to be close to balance in 1998 and the debt ratio is expected to decline .
Budgettet for 1998 følger programmet .
The budget for 1998 is in line with the programme .
For statens vedkommende forudses både et fald i udgifterne ( hovedsageligt pga . nedskæringer i overførsler og udskydelse af investeringer for at undgå overophedning af økonomien ) og en stigning i indtægterne fra indkomstskat .
On the part of the central government , the budget foresees both reduced expenditure ( mostly as a consequence of cuts in transfers and the postponement of investment to prevent the economy overheating ) as well as increased income tax revenues .
For tiden er der ingen tegn på betydelige tiltag med midlertidig effekt på 1998budgettet . Der forudses overskud fra 1998 og fremefter , og gældskvotienten forventes fortsat at falde .
Currently , there is no evidence of significant measures with a temporary effect in the 1998 budget .
Med hensyn til udviklingen i det offentlige underskud og gælden , er de aktuelle forudsigelser mere gunstige end i 1997-opdateringen af konvergensprogrammet . Der forventes nu en mere gunstig udvikling i gældskvotienten , end det oprindeligt var forudset .
Surpluses are projected from 1998 onwards and the debt ratio is expected to continue to decline . With regard to the development of fiscal deficits and debt ratios , current projections are more favourable than the 1997 update of the Convergence Programme .
Hvis den offentlige budgetbalance bliver som skønnet i konvergensprogrammet for 1999-2000 , kan Finland opfylde den mellemfristede målsætning i stabilitets - og vækstpagten , der træder i kraft fra og med 1999 , om en næsten balanceret eller positiv budgetsaldo .
If fiscal balances turn out as projected in the Convergence Programme for 1999-2000 , Finland should comply with the medium-term objective of the Stability and Growth Pact , effective from 1999 onwards , of having a budgetary position that is close to balance or in surplus .
De nuværende finanspolitiske forhold drager dog fordel af en stærk økonomi og kan komme i fare , hvis den økonomiske vækst aftager .
However , the actual fiscal position benefits from a strong economy ; risks may arise if economic growth slows down .
Med hensyn til den potentielle fremtidige gældskvotient , behandler EMI 's rapport ikke dette emne i detaljer for lande med en gæld på under 60 pct .
With regard to the potential future course of the debt ratio , the EMI s Report does not consider this issue in detail for those countries with a debt ratio of below 60 % of GDP .
I Finlands tilfælde ser det ud til , at der kan opnås et yderligere fald til en gældskvotient klart under 60 pct . , hvis de nuværende planer for budgettet holder .
In the case of Finland it would appear that a further reduction in the debt ratio to levels of well below 60 % can be achieved if current budgetary plans are maintained .
Sådanne hensyn er også vigtige for Finlands vedkommende , da det vil være nødvendigt med yderligere spillerum for at kunne modstå fremtidige budgetmæssige udfordringer .
Such considerations are also important in the case of Finland since additional room for manoeuvre will be necessary in order to be able to address future budgetary challenges .
Som vist i tabel 7 forventes en betydelig aldring af befolkningen fra omkring år 2010 og frem .
As is highlighted in Table 7 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Som følge heraf skønnes offentlige udgifter til pension at stige som andel af BNP , specielt hvis understøttelsespolitikken fortsætter uforandret .
As a consequence , public pension expenditure is forecast to increase in relation to GDP , particularly if policies regarding benefits continue unchanged .
Finland drager dog fordel af et delvist finansieret pensionssystem .
Finland benefits , however , from a partly funded pension system .
Et aspekt , der er specielt relevant i Finlands tilfælde , er , at det delvist finansierede pensionssystem for tiden investerer en stor del af overskuddet i statspapirer .
One aspect of particular relevance in Finland is that the partly funded pension system currently invests a large part of its surpluses in government paper , thereby reducing the consolidated government gross debt .
Dermed reduceres den offentlige konsoliderede bruttogæld . Som følge heraf vil enhver ændring i denne investeringspolitik medføre risiko for en stigning i gældskvotienten ( men dog ikke for rentebyrden ) .
As a result , any change in this investment policy would pose a risk to the gross debt ratio ( but not , however , to the interest burden ) .
Derudover vil den demografiske udvikling i de næste årtier have en modsatrettet effekt på det nuværende overskud i pensionssystemet . Dermed vil yderligere forbedringer i den generelle offentlige budgetbalance være essentielle .
Moreover , the demographic trend over the next few decades will have an adverse effect on the current surpluses in the pension system , thereby making further improvements in the general government fiscal balance essential .
Jo bedre tilstand de offentlige finanser er i , jo bedre kan man modstå den samlede byrde i forbindelse med befolkningens aldring , når befolkningens demografiske situation ændres . Valutakursudviklingen Den finske mark har deltaget i ERM siden 14 .
Alleviation of the overall burden of population ageing will be facilitated to a greater degree the better the state of public finances when the demographic situation worsens .
i ca . 16 måneder af den toårige referenceperiode ( fra marts 1996 til februar 1998 ) inden EMI 's undersøgelse ( se tabel 8a ) .
Exchange rate developments The Finnish markka has been participating in the ERM since 14 October 1996 , i.e. for around 16 months of the two-year reference period ( from March 1996 to February 1998 ) prior to the examination by the EMI ( see Table 8a ) .
Som nævnt ovenfor har det primære mål for den finske pengepolitik siden 1993 været prisstabilitet , hvilket på det seneste har været tilstræbt inden for rammerne af ERM . 232
As mentioned above , in 1993 Finnish monetary policy adopted price 233 stability as its primary objective , which has most recently been pursued within the context of the ERM .
I begyndelsen af referenceperioden , før medlemskabet af ERM , fortsatte den svækkelse af den finske mark , der havde vist sig de foregående få måneder . Svækkelsen havde afløst en længerevarende opadgående bevægelse siden 1993 .
At the beginning of the reference period , before it joined the ERM , the markka initially continued its weakening movement apparent over the previous few months , which had interrupted the longer-term upward movement since 1993 .
I april 1996 nåede marken den største nedadgående afvigelse på 6,5 pct . under dens senere centralkurs over for en ERMvaluta .
It reached a maximum downward deviation of 6.5% below its future central rate against one ERM currency in April 1996 .
Derefter apprecierede den og blev generelt handlet inden for et snævert bånd omkring sine senere centralkurser .
Thereafter , it appreciated and generally traded within a narrow range around its later central parities .
Siden marken blev medlem af ERM i oktober 1996 , har den for det meste været handlet tæt på centralkursen over for de øvrige ERM-valutaer ( se figur 5 og tabel 8a ) .
Since joining the ERM in October 1996 the markka has normally traded close to its central rates against other ERM currencies ( see Chart 5 and Table 8a ) .
Til tider har den finske mark været handlet udenfor et snævert interval omkring centralkurserne over for forskellige medlemsvalutaer . De maksimale afvigelser opad og nedad i forhold til centralkursen var på basis af et glidende gennemsnit over 10 handelsdage henholdsvis 3,6 pct .
On occasion the Finnish markka traded outside a range close to its central rates vis - - vis various partner currencies .
, når der ses bort fra den selvstændige stigning i det irske pund ( se tabel 8a ) . De tilfælde , hvor sådanne afvigelser forekom , var af midlertidig karakter .
The maximum upward and downward deviations from central rates , on the basis of 10 business day moving averages , were 3.6% and - 1.1% respectively , abstracting from the autonomous upward trend of the Irish pound ( see Table 8a ) .
Den relative høje valutakursvolatilitet over for D-mark i visse perioder faldt i referenceperioden til et lavt niveau ( se tabel 8b ) , og det korte rentespænd over for EU-landene med de laveste korte renter var ubetydeligt .
The episodes in which such deviations occurred were temporary , the relatively high degree of exchange rate volatility vis - - vis the Deutsche Mark observed in specific periods declined to low levels over the reference period ( see Table 8b ) and short-term interest rate differentials against those EU countries with the lowest short-term interest rates were insignificant .
Siden medlemsskabet af ERM har Finland ikke devalueret valutaens bilaterale centralkurs mod nogle af de andre medlemslandes valutaer .
Since joining the ERM Finland has not devalued its currency s bilateral central rate against any other Member State s currency .
I en mere langsigtet sammenhæng tyder mål for den reale effektive valutakurs over for de øvrige ERM-medlemmers valutaer på , at det nuværende niveau i nogen grad er under historiske værdier baseret på et langsigtet gennemsnit og på året 1987 ( se tabel 9 ) .
In a longer-term context , when measured in terms of real effective exchange rates , current exchange rates of the Finnish markka against other ERM participating currencies suggest that the currency is somewhat below historical values based on long-term averages and on the year 1987 ( see Table 9 ) .
Med hensyn til andre eksterne forhold har der været et betragteligt overskud på betalingsbalancens løbende poster siden 1994 , hvilket har reduceret den relative store nettogæld til udlandet , der var opstået som følge af akkumulering af flere årtiers underskud ( se tabel 10 ) .
With regard to other external developments , sizable current account surpluses have been recorded since 1994 , which have reduced the large net external liability position which occurred as a result of the accumulation of deficit positions over several decades ( see Table 10 ) .
Det bør også bemærkes , at Finland er en lille åben økonomi , som i henhold til de senest tilgængelige data har en eksport , der udgør 37 pct . af BNP , mens importen er på 29 pct .
It may also be recalled that Finland is a small open economy with , according to the most recent data , a ratio of foreign trade to GDP of 37 % for exports and 29 % for imports , and a share of intra-EU trade of 53 % for exports and 59 % for imports .
Udviklingen i den lange rente I referenceperioden fra februar 1997 til januar 1998 har den lange rente i Finland i gennemsnit været 5,9 pct . Den var dermed klart under referenceværdien på 7,8 pct .
Long-term interest rate developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 long-term interest rates in Finland were 5.9% on average , and thus stood below the reference value for the interest rate criterion of 7.8% set on the basis of the three best-performing Member States in terms of price stability .
for rentekriteriet , som er fastlagt ud fra de 3 medlemslande , der har klaret sig bedst med hensyn til prisstabilitet . Set over hele 1996 og 1997 var den lange rente et godt stykke under referenceværdien ( se tabel 11 ) .
For 1997 as a whole , as well as for 1996 , they were well below the reference value ( see Table 11 ) .
Samtidig har man siden 1990'ernes begyndelse kunnet iagttage en udvikling mod konvergens mellem den lange rente i Finland og i de EU-lande , som har haft de laveste obligationsrenter .
A trend towards the convergence of Finnish long-term interest rates with those prevailing in the EU countries with the lowest bond yields has also been observed for most of the period since the early 1990s .
Denne konvergensproces har accelereret siden slutningen af 1994 , og spændet er nu praktisk talt elimineret ( se figur 6b ) .
This process of convergence has accelerated since late 1994 , and the differential has now been virtually eliminated ( see Chart 6b ) .
Hovedårsagerne til denne udvikling har været den forholdsvise lave inflation , en relativ stabil finsk valutakurs og en forbedring af landets budgetmæssige stilling .
The main factors underlying this trend were the comparatively low rate of inflation , the relative stability of the Finnish markka s exchange rate and an improvement in the country s fiscal position .
Konkluderende sammenfatning I referenceperioden har Finland opnået en HICP-inflation på 1,3 pct . , hvilket er klart under referenceværdien fastlagt i traktaten .
234 Concluding summary Over the reference period Finland has achieved a rate of HICP inflation of 1.3% , which is well below the reference value stipulated by the Treaty .
Enhedslønomkostningerne faldt i 1997 , og der var også lav inflation målt ved andre relevante prisindeks .
Unit labour costs declined in 1997 and low rates of inflation were also apparent in terms of other relevant price indices .
og 1999 . Niveauet for den lange rente har været på 5,9 pct .
forecasts suggest a rate of 2-2‰ % in 1998 and 1999 .
af BNP i 1997 , og forblev dermed under referenceværdien på 60 pct .
In addition , the fiscal debt ratio declined to 55.8% of GDP in 1997 , thus remaining below the 60 % reference value .
Med hensyn til andre faktorer har Finland haft betydelige overskud på betalingsbalancens løbende poster , men har fortsat en udenlandsk nettogæld .
With regard to other factors , Finland has recorded sizable current account surpluses while continuing to have a net foreign liability position .
I forbindelse med aldringen af befolkningen drager Finland fordel af et delvist finansieret pensionssystem .
In the context of the ageing of the population , Finland benefits from a partly funded pension system .
Oversigt over tabeller og figurer * FINLAND I Prisudvikling Tabel 1 Figur 1 Tabel 2 Tabel 3 Finland : HICP-inflation Finland : Prisudvikling Finland : Mål for inflation og relaterede indikatorer Finland : Seneste inflationstendenser og prognoser ( a ) Seneste tendenser i forbrugerpriserne ( b ) Prognoser for inflationen
List of Tables and Charts * FINLAND I Price developments Table 1 Chart 1 Table 2 Table 3 Finland : HICP inflation Finland : Price developments Finland : Measures of inflation and related indicators Finland : Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in consumer price inflation ( b ) Inflation forecasts
Udviklingen i de offentlige finanser Tabel 4 Figur 2 Finland : Offentlige finanser Finland : Offentlig bruttogæld ( a ) Niveau ( b ) Årlige ændringer og underliggende faktorer Finland : Den offentlige bruttogælds sammensætning Finland : Offentligt overskud (+) / underskud (-) ( a ) Niveau ( b ) Årlige ændringer og underliggende faktorer Finland : Offentlige udgifter og indtægter Finland : Offentlige sektors budgetstilling Finland : Fremskrivning af forsørgerbyrden Tabel 5 Figur 3
Fiscal developments Table 4 Finland : General government financial position Chart 2 Finland : General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 5 Finland : General government gross debt - structural features Chart 3 Finland : General government surplus (+) / deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Chart 4 Finland : General government expenditure and receipts Table 6 Finland : General government budgetary position Table 7 Finland : Projections of elderly dependency ratio
III Valutakursudviklingen Tabel 8 Figur 5 Tabel 9 Tabel 10 ( a ) Finland : Valutakursstabilitet ( b ) Væsentlige indikatorer for valutakursspændinger for finske mark Finske mark : Afvigelser fra de bilaterale centralkurser i ERM Finske mark : Mål for den reale effektive valutakurs over for ERM-medlemslande Finland : Udvikling i eksterne forhold
III Exchange rate developments Table 8 ( a ) Finland : Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Finnish markka Chart 5 Finnish markka : Deviations from ERM bilateral central rates Table 9 Finnish markka : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States Table 10 Finland : External developments
IV Udviklingen i den lange rente Tabel 11 Figur 6 Finland : Lang rente ( a ) Finland : Lang rente ( b ) Finland : Lang rente og forbrugerprisinflation , afvigelse fra EU-lande med laveste lange renter
IV Long-term interest rate developments Table 11 Finland : Long-term interest rates Chart 6 ( a ) Finland : Long-term interest rate ( b ) Finland : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates
Finland : HICP-inflation ( årlige procentvise ændringer )
Finland : HICP inflation ( annual percentage changes )
HICP-inflation Referenceværdi Kilde : Europa-Kommissionen . 1996 1,1 2,5
1996 HICP inflation Reference value Source : European Commission .
Jan. 98 1,8 - Feb. 97 - jan. 98 1,3 2,7
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 1.8 1.3 2.7 1.1 2.5
Finland : Prisudvikling ( årlige procentvise ændringer ) Forbrugerprisindeks 10 Enhedslønomk . Importpriser
Finland : Price developments ( annual percentage changes ) CPI 10 Unit labour costs Import price deflator
- 5 1990 Kilde : Nationale data .
- 5 1990 Source : National data .
Finland : Mål for inflationen og relaterede indikatorer ( årlige procentvise ændringer , medmindre andet er angivet )
Finland : Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes unless otherwise stated )
1990 Inflationsmål Forbrugerprisindeks ( CPI ) Nettoprisindeks ( b ) Forbrugsdeflator BNP-deflator Producentpriser Relaterede indikatorer Vækst i realt BNP Produktionsgab ( procentpoint ) Ledighedsgrad ( pct . ) Enhedslønomkostninger , hele økonomien Løn og arbejdsgiverbidrag pr. besk .
1990 Measures of inflation Consumer price index ( CPI ) 6.2 4.6 CPI excluding changes in net indirect taxes ( b ) Private consumption deflator 6.0 GDP deflator 5.8 Producer prices 2.1 Related indicators Real GDP growth 0.0 Output gap ( p.pt s ) 7.7 Unemployment rate (%) 3.3 Unit labour costs , whole economy 8.8 Compensation per employee , whole economy 9.4 Labour productivity , whole economy 0.6 Import price deflator 1.1 1.8 Exchange rate appreciation ( c ) ( d ) Broad monetary aggregate ( M3H ) 5.3 Stock prices - 27.3 House prices - 5.5
1996 1997 ( a ) 0,6 - 0,2 1,6 1,3 0,1 3,6 - 2,4 15,8 0,6 3,2 2,6 1,8 - 2,8 - 1,2 6,6 5,5 1,2 0,8 1,4 1,2 0,5 5,9 0,3 14,5 - 2,4 - 0,4 2,0 1,6 - 2,4 7,4 56,9 17,5
1996 1997 ( a ) 0.6 - 0.2 1.6 1.3 0.1 3.6 - 2.4 15.8 0.6 3.2 2.6 1.8 - 2.8 - 1.2 6.6 5.5 1.2 0.8 1.4 1.2 0.5 5.9 0.3 14.5 - 2.4 - 0.4 2.0 1.6 - 2.4 7.4 56.9 17.5
Finland : Seneste inflationstendenser og prognoser ( årlig procentvis ændring , medmindre andet er angivet ) ( a ) Seneste tendenser i forbrugerpriserne Sep. 97 Nationalt forbrugerprisindeks ( CPI ) Årlig procentvis ændring Ændring i gns .
Finland : Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage change unless otherwise stated )
Okt . 97 1,7 2,6 2,2
Oct 97 1.7 2.6 2.2
Nov. 97 1,9 2,5 2,3
Nov 97 1.9 2.5 2.3
Dec. 97 1,9 2,6 2,5
Dec 97 1.9 2.6 2.5
Jan. 98 2,0 2,5 2,6
Jan 98 2.0 2.5 2.6 1.6 2.3 2.1
1,6 2,3 2,1 ( b ) Prognoser for inflationen 1998 Europa-Kommissionen ( forår 1998 ) , HICP OECD ( december 1997 ) , forbrugsdeflator IMF ( oktober 1997 ) , CPI Kilde : Europa-Kommissionen ( prognose forår 1998 ) , OECD og IMF .
( b ) Inflation forecasts European Commission ( spring 1998 ) , HICP OECD ( December 1997 ) , private consumption deflator IMF ( October 1997 ) , CPI Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) , OECD and IMF . 1998 2.0 2.2 2.3
Finland : Offentlige finanser ( procent af BNP )
Finland : General government financial position ( as a percentage of GDP )
1998 ( a ) 0,3 - 3 .
1998 ( a ) 0.3 - 3 .
Finland : Offentlig bruttogæld ( procent af BNP )
Finland : General government gross debt ( as a percentage of GDP )
( a ) Niveau 80 60 40 20 0 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Levels 80 60 40 20 0 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Årlige ændringer og underliggende faktorer Primær balance Vækst-rente forskel 20 15 10 5 0 - 5 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Stock-flow-justeringer Samlet ændring
( b ) Annual changes and underlying factors Primary balance 20 15 10 5 0 - 5 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Growth / interest rate differential Stock-flow adjustment Total change
af total ) 60,2 Gennemsnitlig løbetid ( a ) ( år ) 4,6 ( a ) Sammensætning på løbetid ( pct . af total ) Kortfristet ( b ) ( <1 år) 11,3 Mellemfristet (1-5 years) 73,8 Langfristet (> 5 years ) 14,9 1991 23,0 60,8 39,2 48,4 4,9 10,0 64,0 25,9 1992 41,5 45,1 54,9 38,2 5,2 12,2 59,8 28,0 1993 58,0 43,3 56,7 36,2 4,9 13,8 52,8 33,3 1994 59,6 41,0 59,0 36,3 4,7 13,7 54,2 32,1 1995 58,1 45,1 54,9 40,3 4,3 20,3 52,8 26,9 1996 1997 57,6 55,8 46,6 53,4 39,3 4,4 24,1 48,2 27,8 50,4 49,6 36,8 4,7 19,1 48,1 32,8
Finland : General government gross debt str uctural features Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average maturity ( a ) ( years ) Composition by maturity ( a ) (% of total ) Short-term ( b ) ( < 1 year) Medium-term (1-5 years) Long-term (> 5 years ) 1990 14.5 66.1 33.9 60.2 4.6 11.3 73.8 14.9 1991 23.0 60.8 39.2 48.4 4.9 10.0 64.0 25.9 1992 41.5 45.1 54.9 38.2 5.2 12.2 59.8 28.0 1993 58.0 43.3 56.7 36.2 4.9 13.8 52.8 33.3 1994 59.6 41.0 59.0 36.3 4.7 13.7 54.2 32.1 1995 58.1 45.1 54.9 40.3 4.3 20.3 52.8 26.9 1996 1997 57.6 55.8 46.6 53.4 39.3 4.4 24.1 48.2 27.8 50.4 49.6 36.8 4.7 19.1 48.1 32.8
Kilde : Nationale data , undtagen gæld i lalt ( Europa-Kommissionen ( prognose forår 1998 )) .
Source : National data except for total debt ( European Commission ( spring 1998 forecasts )) .
( b ) Inklusiv kortfristet gæld og gæld knyttet til korte renter .
( b ) Including short-term debt and debt linked to short-term interest rates .
Finland : Offentligt overskud (+) / underskud (-) ( procent af BNP )
Finland : General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
( a ) Niveau 10 5 0 - 5 - 10 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Levels 10 5 0 - 5 - 10 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997