natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dekomponeringen er en approksimation baseret på sammensætningen ef gældsinstrumenter i den offentlige sektor .
The decomposition is an approximation based on the composition of the debt instruments of general government .
( d ) Inklusive kortfristet gæld og variabelt forrentet gæld .
( d ) Including short-term debt and debt linked to short-term interest rates .
Sverige : Offentligt overskud (+) / underskud (-) ( procent af BNP )
Sweden : General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
( a ) Niveau 5 0 - 5 - 10 - 15 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Levels 5 0 - 5 - 10 - 15 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
Sverige : Offentlige udgifter og indtægter ( procent af BNP ) Udgifter i alt 80 70 60 50 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Løbende indtægter i alt
Sweden : General government expenditure and receipts ( as a percentage of GDP ) Total expenditure 80 70 60 50 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Total current receipts
Sverige : Offentlige sektors budgetstilling ( procent af BNP )
Sweden : General government budgetary position ( as a percentage of GDP )
1990 Løbende indtægter i alt 64,6 Skatter 40,4 Sociale bidrag 15,5 Andre løbende indtægter 8,7 Udgifter i alt 60,4 Løbende overførsler 25,9 Faktiske renteudgifter 5,0 Offentligt forbrug 27,2 Kapitaludgifter , netto 2,3 Overskud (+) eller underskud (-) 4,2 Primær balance 9,1 Overskud (+) eller underskud (-) , fratrukket offentlige investeringsudgifter ( a ) .
Total current receipts Taxes Social security contributions Other current receipts Total expenditure Current transfers Actual interest payments Public consumption Net capital expenditure Surplus (+) or deficit (-) Primary balance Surplus (+) or deficit (-) , net of public investment expenditure ( a ) 1990 64.6 40.4 15.5 8.7 60.4 25.9 5.0 27.2 2.3 4.2 9.1 .
Sverige : Potentiel fremtidig gældskvotient under alternative antagelser ( procent af BNP ) Konstant offentlig saldo Konstant primær balance Balanceret budget 75 70 65 60 55 1998 1999 2000 2001
Sweden : Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios ( as a percentage of GDP ) Constant overall balance 75 70 65 60 55 1998 1999 2000 2001 Constant primary balance Balanced budget
af BNP , eller af en primær balance på 6,8 pct . af BNP , eller alternativt at budgettet balancerer fra og med 1999 .
Note : The three scenarios assume that the debt ratio of 74.1% of GDP for 1998 is as forecast and that the 1998 overall balance of 0.5% of GDP or the primary balance of 6.8% of GDP will be kept constant over the period considered ( as a percentage of GDP ) , or , alternatively , that a balanced budget is maintained from 1999 onwards .
De underliggende antagelser er en fortsat vækst i realt BNP som i 1998 på 1,9 pct . , som skønnet af Kommissionen ;
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate in 1998 of 1.9% as estimated by the Commission ;
Der er set bort fra stock-flow-justeringer .
Stock-flow adjustments are disregarded .
Sverige : Fremskrivning af forsørgerbyrden 1990 Forsørgerbyrden ( andel af befolkningen over 64 år i forhold til andelen mellem 15 og 64 år ) 27,6 2000 26,9 2010 29,1 2020 2030 35,6 39,4
Sweden : Projections of elderly dependency ratio 1990 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 27.6 2000 26.9 2010 29.1 2020 35.6 2030 39.4
( a ) Sverige : Valutakursstabilitet ( 1 . marts 1996 - 27 .
( a ) Sweden : Exchange rate stability ( 1 March 1996 - 27 February 1998 )
Medlemsskab af ERM Medlem siden Devaluering af bilateral centralkurs på landets eget initiativ Maksimal afvigelse opad (+) og nedad (-) fra gennemsnitlige bilaterale kurser fra marts 1996 ( pct . ) mod ( a ) ERM-valutaer : belgiske franc danske kroner D-mark spanske pesetas franske franc irske pund italienske lire hollandske gylden østrigske schilling portugisiske escudos finske mark Ikke-ERM-valutaer : græske drachmer britiske pund Kilde : Europa-Kommissionen og EMI-beregninger .
Membership of the Exchange Rate Mechanism ( ERM ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward (+) and downward (-) deviations from March 1996 average bilateral rates (%) against ( a ) ERM currencies : Belgian franc Danish krone Deutsche Mark Spanish peseta French franc Irish pound Italian lira Dutch guilder Austrian schilling Portuguese escudo Finnish markka Non-ERM currencies : Greek drachma Pound sterling Source : European Commission and EMI calculations .
( a ) Daglige observationer ;
( a ) Daily data at business frequency ;
glidende gennemsnit over 10 bankdage .
10-day moving average .
Nej -
No -
( b ) Væsentlige indikatorer for valutakursspændinger for svenske kroner 3-måneders gennemsnit til ultimo : Valutakursvolatilitet ( a ) Spænd mellem korte renter ( b ) Maj . 96 Aug .
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Swedish krona Average of 3 months ending : Exchange rate volatility ( a ) Short-term interest rate differentials ( b ) May 96 Aug 96 Nov 96 Feb 97 May 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 6.9 3.0 6.4 2.0 4.3 1.3 6.2 0.6 7.7 0.8 6.6 0.8 6.9 0.7 4.2 0.8
Kilde : Europa-Kommissionen , nationale data og EM-beregninger .
Source : European Commission , national data and EMI calculations .
Svenske krone : Bilaterale valutakurser ( daglige observationer ;
Swedish krona : Bilateral exchange rates ( daily data ;
SEK / DKK SEK / DEM SEK / GRD SEK / ESP SEK / FRF SEK / IEP 120 110 100 90 80 70 2 .
1 March 1996 to 27 February 1998 ) SEK / BEF 120 110 100 90 80 70 Q2 1996 SEK / ITL Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 SEK / DKK SEK / DEM SEK / GRD SEK / ESP SEK / FRF
kv . SEK / ITL
SEK / IEP 120 110 100 90 80 70 Q2
SEK / NLG
SEK / NLG
SEK / ATS
SEK / ATS
SEK / PTE
SEK / PTE
SEK / FIM
SEK / FIM
SEK / GBP
SEK / GBP
Svenske krone : Mål for den reale effektive valutakurs over for EU-medlemslande ( månedlige data ;
Swedish krona : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis EU Member States ( monthly data ;
Gennemsnit Gennemsnit jan. 87-feb . 98 1987 - 8,5 - 2,7 - 8,4 - 7,5 - 2,8 - 15,8
Average Jan 87-Feb 98 - 8.5 - 2.7 - 8.4 Average 1987 - 7.5 - 2.8 - 15.8
Sverige : Udvikling i eksterne forhold ( procent af BNP )
Sweden : External developments ( as a percentage of GDP )
løbende poster plus nye kapitalposter - 2,9 Nettotilgodehavende i (+) eller gæld til (-) udl . ( c ) - 37,0 Eksport ( varer og tjenester )( d ) 29,9 Import ( varer og tjenester )( e ) 29,5 ( b )
Current account plus new capital account Net foreign assets (+) or liabilities (-) ( c ) Exports ( goods and services ) ( d ) Imports ( goods and services ) ( e ) ( b )
1996 1997 ( a ) 2,3 2,7 - 43,1 - 47,1 42,4 47,0 34,6 37,9
1996 1997 ( a ) 2.3 2.7 - 43.1 - 47.1 42.4 47.0 34.6 37.9
udgave af IMF 's Betalingsbalancemanual , hvilket begrebsmæssigt svarer til til betalingsbalancens løbende poster i manualens tidligere udgaver .
( b ) According to the 5th edition of the IMF Balance of Payments Manual , which is conceptually the equivalent of the current acco unt in previous editions of the Manual .
( c ) International investeringsposition ( IIP ) , som defineret af IMF ( se Balance of Payments Yearbook , Part 1 , 1994 ) , elle nærmest mulige substitut .
( c ) International investment position ( IIP ) as defined by the IMF ( see Balance of Payments Yearbook , Part 1 , 1994 ) , or the close st possible substitute .
( d ) I 1996 var andelen af vareeksport til EU-lande 55,0 pct . af den samlede nationale vareeksport ;
( d ) In 1996 the share of intra-EU exports of goods in total national exports of goods was 55.0% ;
( e ) I 1996 var andelen af vareimport fra EU-lande 66,4 pct . af den samlede nationale vareimport ;
( e ) In 1996 the share of intra-EU imports of goods in total national imports of goods was 66.4% ;
Sverige : Lang rente ( procent )
Sweden : Long-term interest rates ( percentages )
Lang rente Referenceværdi Kilde : Europa-Kommissionen . 1996 8,0 9,1
1996 Long-term interest rate Reference value Source : European Commission .
Nov. 97 6,3 -
Nov 97 6.3 -
Dec. 97 6,0 -
Dec 97 6.0 -
Jan. 98 5,7 - Feb. 97 - jan. 98 6,5 7,8
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 5.7 6.5 7.8 8.0 9.1
( a ) Sverige : Lang rente ( månedsgennemsnit ;
( a ) Sweden : Long-term interest rate ( monthly averages ;
procent ) 14 12 10 8 6 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
in percentages ) 14 12 10 8 6 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Sverige : Lang rente og forbrugerprisinflation , afvigelse fra EU-lande med laveste renter * ( månedsgennemsnit ; procentpoint ) Lang rente 12 Forbrugerprisinflation
( b ) Sweden : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates * ( monthly averages ;
Kilde : Renter : Europa-Kommissionen ( hvor disse ikke er tilgængelige , er bedst sammenlignelige data benyttet ) ;
Source : Interest rates : European Commission ( where these are not available the most comparable data have been used ) ;
de anvendte data for forbrugerpriserne er ikke-harmoniserede nationale data .
the CPI data used are non-harmonised national data .
STORBRITANNIEN13 Prisudvikling I referenceperioden fra februar 1997 til januar 1998 var den gennemsnitlige inflation i Storbritannien , målt ved det harmoniserede forbrugerprisindeks ( HICP ) , 1,8 pct .
UNITED KINGDOM13 Price developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 the average rate of HICP inflation in the United Kingdom was 1.8% , i.e. well below the reference value of 2.7% .
I 1996 var den gennemsnitlige HICP-inflation 2,5 pct . ( se tabel 1 ) .
In 1996 average HICP inflation was 2.5% ( see Table 1 ) .
Set over de seneste to år er HICP-inflationen i Storbritannien mindsket til et niveau , der normalt anses som foreneligt med prisstabilitet .
Seen over the past two years , HICP inflation in the United Kingdom has been reduced to a level which is generally considered to be consistent with price stability .
I tilbageblik faldt inflationen i Storbritannien , målt på baggrund af detailprisindekset ekskl . boligrentebetalinger ( RPIX ) , i den første del af 1990'erne ( se figur 1 ) .
Looking back , consumer price inflation in the United Kingdom , as measured on the basis of the retail price index excluding mortgage interest payments ( RPIX ) , followed a broad downward trend during the early 1990s ( see Chart 1 ) .
i 1994 for derefter at befinde sig omkring eller lige under 3 pct . i 1995-97 .
Inflation stood at 8.1% in 1990 and fell to 2.3% in 1994 , before edging up to stand at or just under 3 % in 1995-97 .
Faldet i inflationstakten afspejler en række vigtige politik-valg , herunder et skift i tilrettelæggelsen af pengepolitikken efter efteråret 1992 i retning af et eksplicit inflationsmål , som for tiden af regeringen er fastsat til 2,5 pct . for stigningstakten i RPIX og senere tildelingen af operationel uafhængighed til Bank of England .
This experience of disinflation reflects a number of important policy choices , including the shift in monetary policy after the autumn of 1992 towards the pursuit of an explicit inflation target , which is currently specified by the Government to be an objective of 2.5% for the RPIX and , more recently , the granting of operational independence to the Bank of England .
Faldet i inflationstakten har været understøttet af bl . a. tilpasninger i finanspolitikken , øget konkurrence i tidligere beskyttede sektorer i økonomien og reformer på arbejdsmarkedet .
The reduction in inflation has been facilitated by , inter alia , the orientation of fiscal policy , enhanced competition in formerly protected sectors of the economy , and labour market reforms .
Derudover har de makroøkonomiske forhold i begyndelsen af 1990'erne bidraget til at dæmme op for et opadgående pres på priserne .
In addition , in the early 1990s the macroeconomic environment contributed to containing upward pressure on prices .
Specielt opstod der i forbindelse med det økonomiske tilbageslag i 1991-92 et betragteligt negativt produktionsgab ( se tabel 2 ) .
Notably , in the context of the recession in 1991-92 a considerable negative output gap emerged ( see Table 2 ) .
Siden har der været en robust opgang i den økonomiske aktivitet , og produktionsgabet er gradvist blevet indsnævret .
Since then , a robust recovery has been under way and the output gap has gradually been closed .
I takt med at arbejdsmarkedet er blevet strammere , er væksten i lønningerne steget beskedent , og væksten i enhedslønomkostningerne er forblevet omkring 2 pct . i 1996-97 .
As the labour market has tightened , earnings growth has risen modestly , with unit labour cost growth remaining at around 2 % in 1996-97 .
Importpriserne har fluktueret meget i de senere år , til dels pga . store udsving i den effektive valutakurs .
262 Meanwhile , import price rises have varied considerably in recent years , partly as a result of sizable fluctuations in effective exchange rates .
De faldende importpriser efter valutakursapprecieringen har presset priserne nedad i en situation med stærk indenlandsk efterspørgsel .
In the recent past falling import prices linked to exchange rate appreciation have put downward pressure on prices in an environment of strong domestic demand .
Den generelle tendens til lav inflationstakt ses også i andre relevante prisindeks , om end forbrugerpriserne målt ved RPIX i 1997 lå over den fastsatte målværdi og klart over andre mål for inflationen , før de faldt til målværdien i januar14 ( se tabel 2 ) .
A general tendency towards low rates of inflation is also apparent when it is measured in terms of other price indices , although in 1997 consumer prices measured on the basis of the RPIX remained above the target value and well above other measures of inflation before declining to the target value in January 199814 ( see Table 2 ) .
De seneste tendenser og prognoser for forbrugerprisinflationen ( målt som den procentvise ændring i forhold til samme måned året før ) viser , at inflationen er faldet en anelse til 2 ½ pct . , men der er visse tegn på et umiddelbart opadgående pres på baggrund af inflationsmålene , som vist i tabel 3a 15 .
Looking at recent trends and forecasts , current outturns for consumer price inflation ( measured as a percentage change over the corresponding month a year earlier ) have been decreasing slightly to 2‰ % but there are some signs of immediate upward pressure on the basis of the measures shown in Table 3a15 .
Prognoser tyder på inflationsrater på 2-2 ½ pct . i 1998 og 1999 ( se tabel 3b ) .
Forecasts of inflation suggest a rate of around 2-2‰ % for 1998 and 1999 ( see Table 3b ) .
Truslerne mod prisstabilitet er over denne periode knyttet til udlånsvæksten samt til pres på arbejdsmarkedet .
Risks for price stability over this period are associated with strong money and credit growth as well as pressures in the labour market .
På lidt længere sigt er det , på trods af at Storbritannien ikke planlægger at deltage i den fælles pengepolitik fra og med 1999 , nødvendigt at føre en økonomisk politik , der ikke overbebyrder pengepolitikken , og som er forenelig med valutakursstabilitet .
Looking further ahead , although the United Kingdom does not intend to participate in the single monetary policy as from 1999 , there will be a need to pursue economic policies which do not overburden monetary policy and which are conducive to exchange rate stability .
Konvergensrapporten tager ikke hensyn til engelske budgetmæssige tiltag , som blev introduceret kort før udgivelsesdatoen .
The Convergence Report does not take into account the UK Budget measures which were introduced shortly before the release date .
Inflationen målt ved RPIX er højere end målt ved HICP .
Inflation as measured on the basis of the RPIX is higher than when measured on the basis of the HICP .
En stor del af denne forskel skyldes beregningsmetoden , idet RPIX er konstrueret som et aritmetrisk gennemsnit og HICP som et geometrisk gennemsnit .
A large part of the difference is purely algebraic ; RPIX is constructed as an arithmetic mean and HICP as a geometric mean .
Disse mål kan tænkes at være sårbare over for forvridninger , der skyldes sæsonmæssig variation i data .
These measures may be vulnerable to distortions owing to residual seasonality in the data .
En passende finanspolitik såvel som en fortsættelse af de økonomisk-politiske tiltag i retning af en øget konkurrence på varemarkedet og forbedret funktionsmåde af arbejdsmarkedet er ligeledes vigtigt med henblik på fortsat at bevare en lav indenlandsk inflation i Storbritannien .
domestic inflation in the United Kingdom also needs to continue to be supported by the conduct of appropriate fiscal policies and the maintenance of national policies aimed at enhancing competition in product markets and improving the functioning of labour markets .
Udviklingen i de offentlige finanser I referenceåret 1997 var der et underskud på de offentlige budgetter på 1,9 pct . af BNP , dvs .
Fiscal developments In the reference year 1997 the deficit ratio was 1.9% , i.e. well below the 3 % reference value , and the debt ratio was 53.4% , i.e. below the 60 % reference value .
under referenceværdien på 60 pct . Sammenlignet med året før blev budgetunderskuddet mindsket med 2,9 procentpoints , og gælden faldt med 1,3 procentpoints .
Compared with the previous year , the deficit ratio has been reduced by 2.9 percentage points and the debt ratio has decreased by 1.3 percentage points .
I 1998 ventes budgetunderskuddet at falde til 0,6 pct . af BNP , mens gælden forventes at falde til 52,3 pct .
In 1998 the deficit ratio is forecast to decrease to 0.6% of GDP , while the debt ratio is projected to decline to 52.3% .
af BNP . I 1996 og 1997 oversteg budgetunderskuddet de offentlige investeringer ( se tabel 4 ) .
In 1996 and 1997 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP ( see Table 4 ) .
I tilbageblik steg den engelske gæld med 17,8 procentpoints fra 1991 til 1997 . Fra et udgangsniveau på 35,6 pct .
Looking back over the years 1991 to 1997 , the United Kingdom s debt-to-GDP ratio increased by 17.8 percentage points .
i 1991 steg gældskvotienten uafbrudt frem til 1996 , hvor den nåede et niveau på 54,7 pct . , før den faldt tilbage til 53,4 pct .
Starting from 35.6% in 1991 , the ratio rose continuously to reach 54.7% in 1996 , before declining to 53.4% in 1997 ( see Chart 2a ) .
i 1997 ( se figur 2a ) . Som det fremgår mere detaljeret af figur 2b , var væksten i gælden især drevet af til tider betragtelige underskud på den primære balance , mens kombinationen af BNP-vækst og rente resulterede i et vist opadgående pres .
As is shown in greater detail in Chart 2b , during the period considered debt growth was mainly driven by at times sizable primary deficits , while some upward pressure resulted from the combination of GDP growth and interest rates .
Kun i 1997 bidrog et genoprettet overskud på den primære balance til en reduktion af gælden .
Only in 1997 did a restored primary surplus have a debt-decreasing effect .
« Stock-flow-justeringer » spillede en rolle med hensyn til at begrænse stigningen i gældskvotienten i 1994 og 1996 .
Stock-flow adjustments played a role in checking the rise in the debt ratio in 1994 and 1996 .
Det hidtil observerede mønster gennem 1990'erne kan ses som indikationer på den tætte sammenhæng mellem underskud på den primære balance og en negativ gældsdynamik , uafhængigt af udgangsniveauet for gælden - som i tilfældet med Storbritannien var forholdsvis lav .
The patterns observed thus far during the 1990s may be seen as indicative of the close link between primary deficits and adverse debt dynamics , irrespective of the starting level of debt - which in the case of the United Kingdom was comparatively low .
I den forbindelse kan det nævnes , at den andel af gælden , der har en kort restløbetid , har været faldende siden
In this context , it may be noted that the share of debt with a short-term residual
begyndelsen af 1990'erne , hvorimod den gennemsnitlige restløbetid er forblevet stabil og samtidig er den højeste i unionen ( se tabel 5 ) .
maturity has been decreasing since the early 1990s , while the average maturity has remained stable and is the highest in the Union ( see Table 5 ) .
Med hensyn til 1997 ser det ud til , at den andel af gælden , der har en kort restløbetid , fortsat er relativt stor , men den nuværende anvendelse af statistikken forvrider det kvalitative billede ( se fodnote til tabel 5 ) .
With regard to 1997 , the proportion of debt with a short-term residual maturity is still indicated to be relatively high but current statistical applications do distort the qualitative picture ( see footnote to Table 5 ) .
Når der tages højde for disse forhold såvel som til det nuværende niveau for gælden i forhold til BNP , må de offentlige finanser anses for at være forholdsvis ufølsomme over for ændringer i renten .
Taking these into account as well as the current level of the debt ratio , fiscal balances may be seen as relatively insensitive to changes in interest rates .
Derudover er kun en lille andel af gælden denomineret i udenlandsk valuta , hvorved de offentlige finanser vil være forholdsvis upåvirkede af ændringer i valutakursen . I 1990'erne har man kunnet iagttage et mønster , hvor underskuddet i pct .
In addition , the proportion of foreign currency denominated debt is low , rendering fiscal balances relatively insensitive to changes in exchange rates . During the 1990s a pattern of rapid deterioration and subsequently improving outturns can be observed in the deficit-toGDP ratio .
af BNP i 1990 , nåede underskuddet et niveau på 7,9 pct . i 1993 ;
Starting from a ratio of 0.9% in 1990 , fiscal imbalances reached 7.9% in 1993 ;
derefter er underskuddet faldet hvert år for at ende på 1,9 pct . i 1997 ( se figur 3a ) .
since then , the deficit has declined year by year to stand at 1.9% of GDP in 1997 ( see Chart 3a ) .
Som det fremgår mere detaljeret af figur 3b , der viser ændringerne i underskuddet , bidrog konjunktur-afhængige faktorer i væsentlig grad til at forøge underskuddet frem til 1993 og til faldet derefter .
As is shown in greater detail in Chart 3b , which focuses on changes in deficits , cyclical factors contributed substantially to an increase in the deficit until 1993 , as well as to its reduction thereafter .
De konjunktur-uafhængige forbedringer kunne afspejle en varig eller « strukturel » udvikling mod mere balancerede offentlige finanser og / eller en række tiltag med en midlertidig virkning .
However , the noncyclical improvements could reflect a lasting , structural move towards more balanced fiscal policies and / or a variety of measures with temporary effects .
De tilgængelige data tyder på , at tiltag med midlertidig virkning reducerede budgetunderskuddet i 1997 med en effekt på ca .
Evidence available suggests that measures with a temporary effect reduced the deficit ratio by 0.5% of GDP in 1997 .
Disse tiltag var af en mere selvkorrigerende karakter .
These were mainly of a selfreversing nature .
Dette betyder , at de kompenserende tiltag indeholdt i budgettet for 1998 nødvendigvis må realiseres i 1998 for at holde de offentlige finanser på rette spor .
This implies that compensating measures already included in budget plans for 1998 will need to offset the unwinding of these effects in order to maintain the budget on its planned path .
For så vidt angår udviklingen i andre finanspolitiske indikatorer , fremgår det af figur 4 , at de samlede offentlige udgifters andel af BNP steg mellem 1990 og 1993 .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 that the general government total expenditure ratio rose between 1990 and 1993 .
På baggrund af stigende arbejdsløshed steg både de løbende overførsler og det offentlige forbrug ( se tabel 6 ) . Efter 1993 faldt de
Against the background of rising unemployment both current transfers to households and public consumption 263 increased ( see Table 6 ) .
samlede offentlige udgifters andel af BNP , hvilket afspejler et fald i de løbende overførsler , det offentlige forbrug og nettokapitalomkostninger i pct . af BNP ;
After 1993 the ratio of total expenditure to GDP declined , reflecting a reduction in current transfers , public consumption and net capital expenditure relative to GDP ;