natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1995 Ændring i offentlig gæld Overskud (+) / underskud (-) , fratrukket offentlige investeringsudgifter 1 ) Underskuds -/ gældsjustering Opkøb (+) / salg (-) af finansielle aktiver Valuta og indskud Udlån og værdipapirer , undtagen aktier Aktier og porteføljeaktier Privatisering Kapitaltilførsel Andet Øvrige finansielle aktiver Gevinster (-) og tab (+) på valutabeholdninger Øvrige kursreguleringseffekter 1 ) Øvrige ændringer i den offentlige gæld 2 )
1995 Change in general government debt General government surplus (+) / deficit (-) Deficit-debt adjustment Acquisitions (+) / sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-) / losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 4.2 - 7.9 - 3.7 - 0.5 1.1 - 1.8 - 0.3 - 0.4 - 0.1 0.2 0.5 - 2.1 .
Ændringer i værdiansættelsen af den offentlige gæld - 2,1 Kilder : ESCB , undtagen det offentlige overskud / underskud og underskuds -/ gældsjusteringen ( Europa-Kommissionen ( prognoser forår 2000 )) .
Sources : ESCB , except general government surplus / deficit and deficit-debt adjustment ( European Commission ( spring 2000 forecasts )) .
Sverige : Offentlige udgifter og indtægter ( I pct . af BNP )
Sweden : General government expenditure and receipts ( as a percentage of GDP )
Udgifter i alt 75 70 65 60 55 1990 1991 1992 1993 1994
total expenditure 75 70 65 60 55 1990 1991 1992 1993 1994 1995
Løbende indtægter i alt 75 70 65 60 1995 1996 1997 1998 1999 55
total current receipts 75 70 65 60 1996 1997 1998 1999 55
Sverige : Den offentlige sektors budgetstilling ( I pct . af BNP )
Sweden : General government budgetary position ( as a percentage of GDP )
1990 Løbende indtægter i alt Skatter Afgifter Sociale bidrag Andre løbende indtægter Udgifter i alt Løbende overførsler Rentegæld Offentligt forbrug Kapitaludgifter , netto Overskud (+) eller underskud (-) Primær balance Overskud (+) eller underskud (-) , fratrukket offentlige investeringsudgifter 1 ) 62,7 22,6 16,6 15,0 8,4 58,6 25,1 4,8 26,4 2,3 4,0 8,9
1990 Total current receipts Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current receipts Total expenditure Current transfers Interest payable Public consumption Net capital expenditure Surplus (+) or deficit (-) Primary balance Surplus (+) or deficit (-) , net of public investment expenditure 1 ) 62.7 22.6 16.6 15.0 8.4 58.6 25.1 4.8 26.4 2.3 4.0 8.9 6.4
4,6 Kilde : Europa-Kommissionen ( prognose forår 2000 ) .
Source : European Commission ( spring 2000 forecasts ) .
Sverige : Potentiel fremtidig gældskvotient under alternative antagelser ( I pct . af BNP )
Sweden : Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios ( as a percentage of GDP )
Konstant offentlig saldo 65 60 55 50 45 2000
constant overall balance 65 60 55 50 45 2000
Balanceret budget 65 60 55 50 2001 45
balanced budget 65 60 55 50 2001 45
af BNP i 2000 , eller af en primær balance på 7,1 pct . af BNP , eller alternativt at budgettet balancerer fra og med 2001 .
Note : The three scenarios assume that the debt ratio of 61.3% of GDP for 2000 is as forecast and that the 2000 overall balance of 2.4% of GDP or the primary balance of 7.1% of GDP will be kept constant over the period considered ( as a percentage of GDP ) , or , alternatively , that a balanced budget is maintained from 2001 onwards .
De underliggende antagelser er en fortsat vækst i realt BNP i 2000 på 2,8 pct . som skønnet af Europa-Kommissionen , en inflationstakt på 2 pct .
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate in 2000 of 2.8% as estimated by the European Commission ; an inflation rate of 2 %;
Fremskrivning af forsørgerbyrden 1990 Forsørgerbyrden ( andel af befolkningen over 65 år i forhold til andelen mellem 15 og 64 år ) 2000 2010 2020 2030 27,6
Projections of elderly dependency ratio 1990 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 2000 2010 2020 2030
Kilde : Bos , E. ( 1994 ) , World population projections 1994-95 , Verdensbanken , Washington D.C.
39.4 Source : Bos , E. ( 1994 ) , World population projections 1994-95 , World Bank , Washington , D. C.
januar 1999 til 31 . marts 2000 ( ERM2-valutaer ) 3 ) : Euro Kun til orienteering : Danske kroner Græske drakmer Britiske pund 8,3 11,2 0,9 - 1,4 - 1,1 - 9,0 8,3 - 1,5 0,5 4,2 - 16,8 - 3,2 0,4 0,4 0,4 0,5 0,4 0,4 0,5 0,4 0,4 0,4 0,4 - 12,6 - 12,9 - 12,6 - 12,5 - 12,6 - 11,5 - 12,4 - 12,4 - 12,6 - 12,5 - 12,3 Nej Nej Maksimal afvigelse opad Maksimal afvigelse nedad
( a ) Sweden : Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM ) Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum and minimum upward deviations 1 ) 1 April 1998 to 31 December 1998 ( ERM currencies ) : 2 ) Belgian franc Danish krone Deutsche Mark Spanish peseta French franc Irish pound Italian lira Dutch guilder Austrian schilling Portuguese escudo Finnish markka Non-ERM currencies : Greek drachma Pound sterling 4 January 1999 to 31 March 2000 ( ERM II currencies ) : 3 ) euro For information only : Danish krone Greek drachma Pound sterling 8.3 11.2 0.9 - 1.4 - 1.1 - 9.0 8.3 - 1.5 0.5 4.2 - 16.8 - 3.2 0.4 0.4 0.4 0.5 0.4 0.4 0.5 0.4 0.4 0.4 0.4 - 12.6 - 12.9 - 12.6 - 12.5 - 12.6 - 11.5 - 12.4 - 12.4 - 12.6 - 12.5 - 12.3 Maximum upward deviation No No Maximum downward deviation
Kilder : BIS og ECBs beregninger .
Sources : BIS and ECB calculations .
2 ) Maksimale afvigelser opad (+) og nedad (-) fra april 1998 i bilaterale kurser over for de viste valutaer ( i pct . ) .
2 ) Maximum upward (+) and downward (-) deviations from April 1998 in bilateral exchange rates against the currencies shown ( in %) .
3 ) Maksimale afvigelser opad (+) og nedad (-) fra januar 1999 i bilaterale kurser over for de viste valutaer ( i pct . ) .
3 ) Maximum upward (+) and downward (-) deviations from January 1999 in bilateral exchange rates against the currencies shown ( in %) .
( b ) Væsentlige indikatorer for valutakursspændinger for den svenske krone 3-måneders gennemsnit til ultimo Valutakursvolatilitet 1 ) Spænd mellem korte renter 2 ) 1998 Juni 5,2 0,5
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Swedish krona Average of three months ending Exchange rate volatility 1 ) Short-term interest rate differentials 2 ) 1998 June 5.2 0.5 1998 Sep. 8.1 0.4 1998 Dec. 12.4 0.3 1999 Mar .
1999 Dec. 5,5 0,3 2000 Mar .
7.2 0.2 1999 June 5.1 0.3 1999 Sep. 4.5 0.4 1999 Dec. 5.5 0.3 2000 Mar .
Svensk krone : Bilaterale valutakurser 1998 ( Daglige data ;
Swedish krona : Bilateral exchange rates 1998 ( daily data ;
gennemsnit i april 1998 = 100 ;
average of April 1998 = 100 ;
april 1998 til 31 . december 1998 )
1 April 1998 to 31December 1998 )
SEK / BEF 108 104 100 96 92 88 84 Apr. 1998 Maj 1998 Juni 1998
SEK / BEF 108 104 100 96 92 88 84 Apr. 1998 May 1998 June 1998
SEK / DKK
SEK / DKK
SEK / DEM
SEK / DEM
SEK / ESP
SEK / ESP
SEK / FRF
SEK / FRF
SEK / IEP 108 104 100 96 92 88
SEK / IEP 108 104 100 96 92 88
84 Jan. 1999
84 Jan. 1999
SEK / ITL 108 104 100 96 92 88 84 Apr. 1998 Maj 1998
SEK / ITL 108 104 100 96 92 88 84 Apr. 1998 May 1998
SEK / GRD
SEK / GRD
SEK / FIM 108 104 100 96 92 88
SEK / FIM 108 104 100 96 92 88
Kilde : BIS .
Source : BIS .
Svensk krone : Valutakurs over for euro fra januar 1999 til marts 2000 ( Daglige data ;
Swedish krona : Exchange rate against the euro from January 1999 to March 2000 ( daily data ;
10,0 9,8 9,6 9,4 9,2 9,0 8,8 8,6 8,4 8,2 8,0 Jan. 1999 Kilde : ECB . 10,0 9,8 9,6 9,4 9,2 9,0 8.8 8,6 8,4 8,2 8,0 Feb. Mar .
10.0 9.8 9.6 9.4 9.2 9.0 8.8 8.6 8.4 8.2 8.0 Jan. 1999 Feb. Mar .
1999 1999 Apr. Maj 1999 1999 Juni 1999 Juli 1999 Aug .
1999 1999 Apr. May 1999 1999 June 1999 July 1999 Aug .
1999 Sep. Okt . 1999 1999 Nov. 1999 Dec. 1999 Jan. 2000 Feb. Mar .
1999 Sep. Oct . 1999 1999 Nov. 1999 Dec. 1999 Jan. 2000 Feb. Mar .
Svensk krone : Valutakurs over for ECU / euro fra april 1998 til marts 2000 ( Daglige data ;
Swedish krona : Exchange rate against the ECU / euro from April 1998 to March 2000 ( daily data ;
10,0 9,8 9,6 9,4 9,2 9,0 8,8 8,6 8,4 8,2 8,0 Apr. 1998
10.0 9.8 9.6 9.4 9.2 9.0 8.8 8.6 8.4 8.2 8.0 Apr. 1998
Feb. 1999
Feb. 1999
Apr. 1999
Apr. 1999
Juni 1999
June 1999
Okt . 1999
Oct. 1999
Dec. 1999
Dec. 1999
Feb. 2000
Feb. 2000
10,0 9,8 9,6 9,4 9,2 9,0 8,8 8,6 8,4 8,2 8,0 Apr. 2000
10.0 9.8 9.6 9.4 9.2 9.0 8.8 8.6 8.4 8.2 8.0 Apr. 2000
Svensk krone : Mål for den reale effektive valutakurs over for EU-landene ( Kvartalsdata ;
Swedish krona : Measures of the real effective exchange rate vis-à-vis EU Member States ( quarterly data ;
Gennemsnit 1974-99 Real effektiv valutakurs : Baseret på enhedslønomkostninger ( hele økonomien ) Baseret på forbrugsdeflator Baseret på BNP-deflator Baseret på deflator for eksport af varer og tjenesteydelser Memo : Nominel effektiv valutakurs Kilder : Europa-Kommissionen og ECBs beregninger .
Average 1974-99 Real effective exchange rates : Unit wage costs ( total economy )- based Private consumption deflator-based GDP deflator-based Exports of goods and services deflator-based Memo item : Nominal effective exchange rate Sources : European Commission and ECB calculations .
Anm . : Et positivt ( negativt ) fortegn angiver en appreciering ( depreciering ) .
Note : A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) . Average 1989-99
Gennemsnit 1989-99 - 2,0 - 5,1 - 6,8 - 5,8 - 5,4
Average 1987 - 6.6 - 6.7 - 12.8 - 12.2
Sverige : Udvikling i eksterne forhold ( I pct . af BNP )
Sweden : External developments ( as a percentage of GDP )
1990 Løbende poster plus kapitalposter Eksterne nettoaktiver (+) eller - passiver (-) Eksport af varer og tjenesteydelser Import af varer og tjenesteydelse Intra-EU-eksport ( kun varer ) 1 ) Intra-EU-import ( kun varer ) 1 ) - 2,8 n.a. 29,6 29,6 62,0 62,9
1990 Current account plus capital account Net foreign assets (+) or liabilities (-) Exports of goods and services Imports of goods and services Intra-EU exports ( goods only ) 1 ) Intra-EU imports ( goods only ) 1 ) - 2.8 n.a. 29.6 29.6 62.0 62.9
1991 - 1,9 n.a. 27,9 26,4 62,0 63,1
1991 - 1.9 n.a. 27.9 26.4 62.0 63.1
Kilder : Eurostat ( løbende poster plus kapitalposter , eksport og import af varer og tjenesteydelser 1990-97 og intra-EU-eksport og - import ) , nationale data ( eksport og import af varer og tjenesteydelser , løbende poster 1998-99 , udenlandske aktiver og passiver ) samt ECBs beregninger .
Sources : Eurostat ( current account plus capital account , exports and imports of goods and services , 1990-97 , intra-EU exports and imports ) , national data ( exports and imports of goods and services , current account , 1998-99 , foreign assets and liabilities ) and ECB calculations .
1 ) I pct . af den samlede eksport og import .
1 ) As a percentage of total exports and imports .
Sverige : Lang rente ( I pct . )
Sweden : Long-term interest rates ( percentages )
1998 Lang rente Referenceværdi Gennemsnit for euroområdet 5,0 6,6 4,7
1998 Long-term interest rate Reference value Euro area average 5.0 6.6 4.7
2000 Jan. 6,0 5,7
2000 Jan. 6.0 5.7
2000 Feb. 5,9 5,7
2000 Feb. 5.9 5.7
: Referenceværdien er baseret på de tre lande , der har nået de bedste resultater med hensyn til prisstabilitet ( Østrig , Frankrig og Sverige for perioden april 1999-marts 2000 ) plus 2 procentpoint .
Note : The reference value is based on the three best-performing Member States in terms of price stability ( Austria , France and Sweden for the period from April 1999 to March 2000 ) plus 2 percentage points .
( a ) Sverige : Lang rente ( Månedsgennemsnit i pct . )
( a ) Sweden : Long-term interest rate ( monthly averages in percentages )
( b ) Sverige : Lang rente og forbrugerprisinflation , afvigelse fra EU-lande med laveste lange renter 1 ) ( Månedsgennemsnit i pct . )
( b ) Sweden : Long-term interest rate and CPI inflation differentials vis-à-vis EU Member States with the lowest long-term interest rates 1 ) ( monthly averages in percentages )
Lang rente 12
long-term interest rate differential 12
Forbrugerprisinflation 12
CPI inflation differential 12
Bilag : Statistisk metodologi for konvergensindikatorer Dette bilag omhandler den statistiske metodologi for konvergensindikatorerne samt harmonisering af statistikken .
Annex : Statistical methodology on convergence indicators This annex provides information on the statistical methodology of the convergence indicators and details of the harmonisation achieved in these statistics .
ne med virkning fra januar 2000 .
According to two EU Council Regulations adopted in July 1998 , the coverage of HICPs has been further extended and harmonised in all Member States with effect from January 2000 .
Den årlige inflationstakt fra januar til marts 2000 afspejler kun til dels denne ændring , da den blev indført i januar 2000 , og eftersom dataene for 1999 eller tidligere generelt ikke er revideret .
The annual rates of inflation from January to March 2000 reflect this change only partially , since the change in coverage was incorporated in January 2000 and , in general , no revision of data for 1999 or earlier periods has been carried out .
HICP for Grækenland blev også revideret for 1999 for i højere grad at afspejle mere ajourførte udgiftsvægte for 1998 og det samlede indenlandske forbrug .
The HICP for Greece was also revised for 1999 in order to reflect more up-to-date expenditure weights referring to 1998 and the entire domestic consumption .
Revisionen af vægtene i indekset fra 1999 havde en nedadrettet indvirkning på den årlige inflationstakt på ca . 0,2 procentpoint i 1999 i forhold til 1998 .
The revision of the weighting pattern of the index from 1999 had a downward effect of around 0.2 percentage point on the annual inflation rate in 1999 compared with 1998 .
Desuden er HICP for hele euroområdet det vigtigste mål for forbrugerpriserne med henblik på ECBs fælles pengepolitik fra og med januar 1999 .
Furthermore , the HICP covering the euro area as a whole is the main measure of consumer prices for the single monetary policy of the ECB from January 1999 onwards .
Forbrugerpriser Protokol nr. 21 om konvergenskriterierne som nævnt i artikel 121 i Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab ( traktaten ) fastslår , at priskonvergens skal måles ved forbrugerprisindekset på et sammenligneligt grundlag , der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner .
Consumer prices Protocol No. 21 on the convergence criteria referred to in Article 121 of the Treaty establishing the European Community ( the « Treaty ") requires price convergence to be measured by means of the Consumer Price Index on a comparable basis , taking into account differences in national definitions .
Selv om den nuværende forbrugerprisstatistik stort set er baseret på de samme principper i alle medlemslandene , er der betydelige forskelle på det mere detaljerede niveau , som indvirker på sammenligneligheden af de nationale resultater .
Although current consumer price statistics in the Member States are largely based on similar principles , there are considerable differences of detail and these affect the comparability of the national results .
Den begrebsmæssige harmonisering af forbrugerprisindeks udføres af Europa-Kommissionen ( Eurostat ) i tæt samarbejde med de nationale statistikmyndigheder .
The conceptual work on the harmonisation of Consumer Price Indices is carried out by the European Commission ( Eurostat ) in close liaison with the National Statistical Institutes ( NSIs ) .
Som central bruger er ECB stærkt involveret i dette arbejde , hvilket også var tilfældet med dens forgænger , EMI .
As a key user , the ECB has been closely involved in this work , as was its predecessor , the EMI .
I oktober 1995 vedtog EURådet en forordning om harmoniserede forbrugerprisindeks ( HICP ) , som udgør rammerne for mere detaljerede harmoniseringstiltag .
In October 1995 the EU Council adopted a Regulation concerning Harmonised Indices of Consumer Prices ( HICPs ) , which serves as the framework for further detailed harmonisation measures .
Eurostat offentliggjorde de første HICP i 1997 .
The first HICPs were released by Eurostat in 1997 .
Harmoniseringstiltagene for HICP har været baseret på adskillige forordninger fra Europa-Kommissionen og EU-Rådet .
The harmonisation measures introduced for HICPs have been based on several European Commission and EU Council Regulations .
I HICP benyttes fælles regler vedrørende poster , områder og populationer ( alle tre giver store forskelle mellem de nationale forbrugerprisindeks ) .
HICPs use a common coverage in terms of the items , the territory and the population included ( all three issues are major reasons for differences between national Consumer Price Indices ) .
Der er udarbejdet yderligere fælles standarder på en række områder ( fx behandling af nye varer og tjenesteydelser ) .
Further common standards have been established in several areas ( for example , the treatment of new goods and services ) .
Nogle af disse fælles regler er minimumsstandarder og forventes at blive udviklet yderligere i de kommende år .
Some of these common rules are minimum standards and are expected to be further developed in the years ahead .
I henhold til to forordninger fra EU-Rådet i juli 1998 er HICPs dækning blevet yderligere udvidet og harmoniseret i alle medlemslande - Offentlige finanser Traktatens protokol nr. 20 om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud definerer , sammen med en rådsforordning fra november 1993 som ændret i februar 2000 , „offentlig » , „overskud / underskud » , „renteudgifter » , „investering » , „gæld » og „bruttonationalproduckt ( BNP ) » ved henvisning til det europæiske nationalregnskabssystem , ENS .
Public finances Protocol No. 20 on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty , together with an EU Council Regulation of November 1993 as amended in February 2000 , define « government » , « surplus / deficit » , « interest expenditure » , « investment » , « debt » and « gross domestic product ( GDP ) » by reference to the European System of Accounts ( ESA ) .
udgave , var den statistiske standard for den første konvergensrapport , baseres proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud fra 2000 på det nye europæiske nationalregnskabssystem 1995 , ENS95 , som fastsat i Rådets forordning .
While the ESA , second edition , was the statistical standard for the first Convergence Report , from 2000 onwards the excessive deficit procedure is to be based on the new European System of Accounts 1995 ( ESA 95 ) , as laid down in a Council Regulation .
ENS95 er i overensstemmelse med andre internationale standarder , fx nationalregnskabssystemet 1993 ( SNA 1993 ) .
The ESA 95 is consistent with other international standards such as the System of National Accounts 1993 ( SNA 93 ) . 58
„Offentlig » omfatter staten , delstatsregeringer ( i medlemslande med en føderal struktur ) , amter eller kommuner samt sociale kasser og fonde .
« Government » comprises central government , state government ( in Member States with a federal structure ) , regional or local government and social security funds .
Begrebet omfatter ikke offentlige virksomheder og adskiller sig derfor fra en bredere definition af den offentlige sektor .
It does not include public enterprises and is therefore to be distinguished from a more broadly defined public sector .
„Offentligt overskud / underskud » er nettolångivningen / nettolåntagningen .
« Government surplus / deficit » is the net lending / net borrowing .
Det er forskellen mellem offentlige indtægter og udgifter .
It is the difference between government receipts and government expenditure .
„Offentlig gæld » er , ifølge definitionen i ENS95 , summen af det offentliges udestående nominelle bruttogæld i kategorierne kontanter og indskud , værdipapirer , undtagen aktier , og eksklusive afledte finansielle instrumenter ( fx skatkammerbeviser , statsgældsbeviser og statsobligationer ) samt lån .
« Government debt » is the sum of the outstanding gross liabilities at nominal value as classified in the ESA 95 categories currency and deposits , securities other than shares excluding financial derivatives ( e.g. government bills , notes and bonds ) , and loans .
Den offentlige gæld omfatter ikke finansielle afledte instrumenter , fx swaps , varekredit og andre passiver , der ikke har form af et finansielt dokument , fx for meget betalt skat . Den omfatter heller ikke eventualforpligtelser , fx offentlige garantier og pensionsforpligtelser .
Government debt does not cover financial derivatives such as swaps , trade credits and other liabilities which are not represented by a financial document such as overpaid tax advances , nor does it include contingent liabilities such as government guarantees and pension commitments .
Selv om den offentlige gæld er et bruttobegreb , idet aktiver ikke fratrækkes passiver , er den konsolideret i den offentlige sektor og omfatter derfor ikke offentlig gæld i andre offentlige enheder .
While government debt is a gross concept in the sense that assets are not deducted from liabilities , it is consolidated within the government sector and does not therefore include government debt held by other government units .
Definitionen af offentligt underskud og offentlig gæld indebærer , at ændringen i den udestående offentlige gæld ved slutningen af to på hinanden følgende år kan være meget forskellig fra størrelsen af det offentlige underskud i det betragtede år .
The definitions of government deficit and government debt imply that the change in government debt outstanding at the end of two consecutive years may differ substantially from the size of the government deficit for the year under consideration .
Den offentlige gæld kan fx nedbringes ved hjælp af indtægterne fra privatisering af offentlige virksomheder eller ved at sælge andre finansielle aktiver uden ( umiddelbar ) indvirkning på det offentlige underskud .
For example , government debt may be reduced by using the receipts from privatising public enterprises or by selling other financial assets without any ( immediate ) impact on the government deficit .
På den anden side kan det offentlige underskud nedbringes ved at erstatte offentlige lån eller statens deltagelse i offentlige virksomheder med overførsler uden umiddelbar virkning på den offentlige gæld .
Conversely , the government deficit may be reduced by substituting loans provided by government or the participation of government in public enterprises for transfers payable without any immediate impact on government debt .
Forklaringen på forskellen mellem underskuddet og ændringen i den offentlige gæld , „underskuds -/ gældsjusteringen » , er ligeledes vigtig i vurderingen af de rapporterede datas statistiske værdi .
The explanation of the difference between the deficit and the change in government debt , the « deficit-debt adjustment » , is also important for assessing the statistical quality of the reported data .
„Bruttonationalproduktet ( BNP ) » , der anvendes til beregning af underskuds - og gældskvotient , er BNP som defineret i ENS95 .
The « gross domestic product ( GDP ) » used for compiling deficit and debt ratios is the ESA 95 GDP .
Siden begyndelsen af 1994 har medlemslandene mindst to gange om året indberettet data vedrørende det offentlige underskud og den offentlige gæld til Europa-Kommissionen .
Since the beginning of 1994 EU Member States have been reporting data related to the government deficit and government debt to the European Commission at least twice a year .
Traktaten pålægger Europa-Kommissionen ansvaret for at tilvejebringe de statistiske data , der skal benyttes ved proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud .
The Treaty gives responsibility for providing the statistical data to be used for the excessive deficit procedure to the European Commission .
De Europæiske Fællesskabers statistiske kontor ( Eurostat ) overvåger på denne baggrund , hvorvidt de indrapporterede statistiske data er i overensstemmelse med ENS95 .
Against this background , the Statistical Office of the European Communities ( Eurostat ) monitors the consistency of the statistical data reported in accordance with the ESA 95 .