natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For at få et mere detaljeret billede af prisudviklingens holdbarhed sammenholdes den gennemsnitlige HICP-inflation i 12-måneders referenceperioden fra april 1999 til marts 2000 med resultaterne for prisstabilitet i 1990'erne .
To allow a more detailed examination of the sustainability of price developments , the average rate of HICP inflation achieved over the 12-month reference period from April 1999 to March 2000 is reviewed in the light of the performance during the 1990s in terms of price stability .
Opmærksomheden rettes her mod tilrettelæggelsen af pengepolitikken , især om de pengepolitiske myndigheders fokus fortrinsvis har været at opnå og fastholde prisstabilitet så vel som at bidrage til andre områder af den økonomiske politik .
In this connection , attention is drawn to the orientation of monetary policy , in particular whether the focus of the monetary authorities has been primarily on achieving and maintaining price stability , as well as to the contribution of other areas of economic policy to achieving sustainable price stability .
Endvidere tages der også højde for de makroøkonomiske forholds betydning for opnåelse af prisstabilitet .
Moreover , the implications of the macroeconomic environment for the achievement of price stability are taken into account .
Prisudviklingen undersøges i lyset af efterspørgselsog udbudsbetingelserne , bl . a. med fokus på faktorer , der påvirker enhedslønomkostningerne og importpriserne .
Price developments are examined in the light of demand and supply conditions , focusing on , inter alia , factors influencing unit labour costs and import prices .
Endelig er også ud - viklingen i andre relevante prisindeks taget i betragtning ( herunder det nationale forbrugerprisindeks ( CPI ) , den private forbrugsdeflator , BNP-deflatoren og producentpriserne ) .
Finally , price trends across other relevant price indices ( including the national Consumer Price Index ( CPI ) , the private consumption deflator , the GDP deflator and producer prices ) are taken into account .
I et mere fremadrettet perspektiv ses der på den forventede inflationsudvikling i den nærmeste fremtid , herunder skøn fra større internationale organisationer , og på strukturelle aspekter , som er relevante for opretholdelse af prisstabilitet efter indtrædelsen i ØMUen .
From a forward-looking perspective , a view is provided of prospective inflationary developments in the immediate future , including forecasts by major international organisations . Moreover , reference is made to structural aspects which are relevant for maintaining an environment conducive to price stability after accession to EMU .
Traktatens bestemmelser om udviklingen i de offentlige finanser og ECBs anvendelse heraf samt proceduremæssige spørgsmål er beskrevet i boks 2 .
With regard to fiscal developments , the Treaty provisions and their application by the ECB , together with procedural issues , are outlined in Box 2 .
Udviklingen i de offentlige finanser 1 Traktatens bestemmelser Traktatens artikel 121 , stk . 1 , andet led , kræver : „holdbare offentlige finanser ;
Fiscal developments 1 Treaty provisions Article 121 ( 1 ) , second indent , of the Treaty requires : « the sustainability of the government financial position ;
dette vil fremgå af , at medlemsstaten har opnået en offentlig budgetstilling , der ikke udviser et uforholdsmæssigt stort underskud som fastslået i henhold til artikel 104 , stk . 6 » .
this will be apparent from having achieved a government budgetary position without a deficit that is excessive , as determined in accordance with Article 104 ( 6 ) » .
Artikel 2 i protokollen om konvergenskriterierne , som der henvises til i traktatens artikel 121 , fastsætter , at dette kriterium „betyder , at medlemsstaten på tidspunktet for undersøgelsen ikke er omfattet af en rådsafgørelse som omhandlet i traktatens artikel 104 , stk . 6 , om , at den pågældende medlemsstat har et uforholdsmæssigt stort underskud » .
Article 2 of the Protocol on the convergence criteria referred to in Article 121 of the Treaty stipulates that this criterion « shall mean that at the time of the examination the Member State is not the subject of a Council decision under Article 104 ( 6 ) of this Treaty that an excessive deficit exists » .
2 og 3 , skal Europa-Kommissionen udarbejde en rapport , hvis et medlemsland ikke overholder kravene om budgetdisciplin , navnlig hvis : ( a ) den procentdel , som det forventede eller faktiske offentlige underskud udgør af bruttonationalproduktet ( BNP ) , overstiger en given referenceværdi ( defineret i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud som 3 pct . af BNP ) , medmindre : -- denne procentdel er faldet væsentligt og vedvarende og har nået et niveau , der ligger tæt på referenceværdien ;
According to Article 104 ( 2 ) and ( 3 ) , the European Commission shall prepare a report if a Member State does not fulfil the requirements for fiscal discipline , in particular if : ( a ) the ratio of the planned or actual government deficit to gross domestic product ( GDP ) exceeds a reference value ( defined in the Protocol on the excessive deficit procedure as 3 % of GDP ) , unless : -- either the ratio has declined substantially and continuously and reached a level that comes close to the reference value ;
-- eller overskridelsen af referenceværdien kun er exceptionel og midlertidig , og nævnte procentdel fortsat ligger tæt på referenceværdien ;
or , alternatively , -- the excess over the reference value is only exceptional and temporary and the ratio remains close to the reference value ;
( b ) den procentdel , som den offentlige gæld udgør af bruttonationalproduktet ( BNP ) , overstiger en given referenceværdi ( defineret i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud som 60 pct . af BNP ) , medmindre denne procentdel mindskes tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien med en tilfredsstillende hastighed .
( b ) the ratio of government debt to gross domestic product ( GDP ) exceeds a reference value ( defined in the Protocol on the excessive deficit procedure as 60 % of GDP ) , unless the ratio is sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace .
I Europa-Kommissionens rapport tages der ligeledes hensyn til , om det offentlige underskud overstiger de offentlige investeringsudgifter , samt til alle andre relevante forhold , herunder medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlangt sigt .
In addition , the report prepared by the European Commission shall take into account whether the government deficit exceeds government investment expenditure and all other relevant factors , including the medium-term economic and budgetary position of the Member State .
Kommissionen kan ligeledes udarbejde en rapport , hvis den , selv om kriterierne er opfyldt , er af den opfattelse , at der er risiko for et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat .
The European Commission may also prepare a report if , notwithstanding the fulfilment of the requirements under the criteria , it is of the opinion that there is a risk of an excessive deficit in a Member State .
Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgiver udtalelse om Europa-Kommissionens rapport .
The Economic and Financial Committee shall formulate an opinion on the report of the European Commission .
Endelig skal Rådet med kvalificeret flertal på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og under hensyntagen til de bemærkninger , som den pågældende medlemsstat måtte ønske at fremsætte , efter en generel vurdering fastslå , om der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud .
Finally , in accordance with Article 104 ( 6 ) , the EU Council , on the basis of the recommendation from the European Commission and having considered any observations which the Member State concerned may wish to make , shall , acting by qualified majority , decide , after an overall assessment , whether an excessive deficit exists in a Member State .
2 Proceduremæssige spørgsmål og anvendelse af traktatens bestemmelser Med det formål at vurdere konvergens fremsætter ECB sin vurdering af udviklingen i de offentlige finanser .
2 Procedural issues and the application of Treaty provisions For the purpose of examining convergence , the ECB expresses its view on fiscal developments .
For at vurdere de offentlige finansers holdbarhed , undersøger ECB en række væsentlige indikatorer for udviklingen fra 1990 til 1999 , betragter udsigterne og udfordringerne for de offentlige finanser og fokuserer på sammenhængen mellem underskuds - og gældsudvikling .
With regard to sustainability , the ECB examines key indicators of fiscal developments from 1990 to 1999 , considers the outlook and challenges for public finances and focuses on the links between deficit and debt developments .
Med hensyn til traktatens bestemmelse om , at en gældskvotient på over 60 pct . af BNP skal „mindskes tilstrækkeligt og nærme sig referenceværdien med en tilfredsstillende hastighed » , undersøger ECB den tidligere og aktuelle udvikling og foretager en række beregninger baseret på de analytiske rammer udarbejdet af EMI i konvergensrapporten for 1998 .
With regard to the Treaty provision that a debt ratio of above 60 % of GDP should be « sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace » , the ECB examines past and current trends and provides a number of calculations based on the analytical framework developed by the EMI in its 1998 Convergence Report .
af BNP , vises , ud over ovennævnte beregninger , den offentlige saldo og den primære balance , som er i overensstemmelse med en reduktion i gældskvotienten til 60 pct . af BNP over 5 , 10 og 15 år fra referenceåret 1999 , dvs .
For Greece , a country with a debt ratio above 100 % of GDP , in addition to the above calculations , the overall and primary fiscal balances are shown , which are consistent with a reduction in the debt ratio to 60 % of GDP over five , ten and fifteen years from 1999 , the reference year for fiscal developments , i.e. in 2004 , 2009 and 2014 respectively .
Hvad angår Sverige , betragtes gældskvotientens fremtidige forløb ikke i detaljer , da skøn indikerer , at Sverige sandsynligvis har en gældskvotient på under 60 pct . af BNP i 2001 .
For Sweden , the potential future course of the debt ratio is not considered in detail as forecasts indicate that Sweden is likely to have a debt ratio of below 60 % of GDP in 2001 .
Gennemgangen af budgetudviklingen er baseret på sammenlignelige nationalregnskabsdata i overensstemmelse med det europæiske nationalregnskabssystem 1995 ( jf . statistikbilaget til kapitel II ) .
The examination of fiscal developments is based on comparable data compiled on a national accounts basis , in compliance with the European System of Accounts 1995 ( see the statistical annex to Chapter II ) .
De væsentligste tal i denne rapport forelå fra Europa-Kommissionen i marts 2000 og inkluderer tal for de offentlige finanser i 1998 og 1999 samt Europa-Kommissionens skøn for 2000 .
The main figures presented in this Report were made available by the European Commission in March 2000 and include government financial positions in 1998 and 1999 , as well as European Commission estimates for 2000 .
Forholdet mellem underskudskvotienten og de offentlige investeringsudgifter er desuden beskrevet for 1998 og 1999 .
Furthermore , the relationship between the deficit ratio and government investment expenditure is reported for 1998 and 1999 .
Med henblik på en mere indgående undersøgelse af de offentlige finansers holdbarhed er resultatet for referenceåret 1999 vurderet i lyset af udviklingen i 1990'erne .
With regard to the closer examination of the sustainability of fiscal developments , the outcome in the reference year , 1999 , is reviewed in the light of the performance during the 1990s .
Som udgangspunkt undersøges den observerede udvikling i gældskvotienten i perioden , og de underliggende faktorer gennemgås , dvs . forskellen mellem den nominelle BNP-vækst og renten , den primære balance og underskuds -/ gældsjusteringer .
As a starting-point , the evolution observed in the debt ratio in the past is considered , and the factors underlying this evolution are examined , i.e. the difference between nominal GDP growth and interest rates , the primary balance and deficit-debt adjustments .
Denne vinkel kan give yderligere oplysninger om , i hvilket omfang de makroøkonomiske forhold , især kombinationen af vækst og renter , har påvirket udviklingen i gælden . Desuden belyser den bidraget til konsolideringsbestræbelserne fra den primære balance , og i hvilken udstrækning specielle faktorer indeholdt i underskuds -/ gældsjusteringen har spillet ind .
Such a perspective can offer further information on the extent to which the macroeconomic environment , in particular the combination of growth and interest rates , has affected the dynamics of debt , on the contribution of fiscal consolidation efforts as reflected in the primary balance and on the role played by special factors as included in the deficit-debt adjustment .
Desuden undersøges gældsstrukturen med særlig fokus på andelen af gæld med kort restløbetid og andelen af gæld i fremmed valuta samt udviklingen heri .
In addition , the structure of debt is considered , by focusing in particular on the share of debt with a short-term residual maturity and foreign currency debt , as well as their evolution .
Ved at sammenholde disse andele med det nuværende niveau for gældskvotienten belyses de offentlige finansers følsomhed over for ændringer i valutakurser og renter .
By linking these shares with the current level of the debt ratio , the sensitivity of fiscal balances to changes in exchange rates and interest rates is highlighted .
Desuden undersøges udviklingen i underskudskvotienten .
In a further step , the evolution of the deficit ratio is investigated .
Det er i den sammenhæng nyttigt at huske på , at ændringer i et lands årlige underskudskvotient typisk kan tilskrives en række underliggende faktorer .
In this context it is considered useful to bear in mind that the change in a country 's annual deficit ratio is typically influenced by a variety of underlying forces .
Disse påvirkninger opdeles ofte i „konjunkturafhængige faktorer » , der afspejler virkningen på den offentlige budgetsaldo af ændringer i produktionsgabet , og „konjunkturuafhængige faktorer » , som ofte vurderes at afspejle strukturelle eller permanente justeringer af finanspolitikken .
These influences are often sub-divided into « cyclical effects » on the one hand , which reflect the reaction of deficits to changes in the output gap , and « non-cyclical effects » on the other , which are often taken to reflect structural or permanent adjustments to fiscal policies .
De konjunkturuafhængige faktorer , som er kvantificeret i rapporten , afspejler ikke nødvendigvis fuldt ud strukturelle ændringer i budgetstillingen , da de også omfatter andre tiltag og faktorer , der kun indvirker midlertidigt på budgetsaldoen .
However , such non-cyclical effects , as quantified in this Report , cannot necessarily be seen as entirely reflecting a structural change to fiscal positions , because they will also include any measures and other factors with only temporary effects on the budgetary balance .
I videst muligt omfang skelnes der mellem tiltag , der kun forbedrer
To the extent possible , a distinction
budgetstillingen i ét år og derfor forudsætter kompensation det følgende år ( „engangseffekter ") , og tiltag , som har samme påvirkning på kort sigt , men som desuden fører til ekstra låntagning i de følgende år , og derfor først forbedrer og senere belaster budgetstillingen ( „selvkorrigerende » tiltag ) .
is made between measures which improve the budgetary outcome in one year only and therefore require compensation in the following year (" one-off » measures ) , and measures which have the same implication in the short run but which , in addition , lead to extra borrowing in later years , thereby first improving and later burdening the budget (" self-reversing » measures ) .
Den hidtidige udvikling i de offentlige udgifter og indtægter gennemgås også i detaljer .
Past public expenditure and revenue trends are also considered in more detail .
a. et bud på , inden for hvilke områder det kan blive nødvendigt at koncentrere den fremtidige konsolidering .
In the light of past trends , a view is put forward of , inter alia , the broad areas on which necessary future consolidation may need to focus .
For så vidt angår det fremadrettede perspektiv , ses der på budgetplaner og de seneste skøn for 2000 , og den finanspolitiske strategi på mellemlangt sigt , som fremgår af konvergensprogrammerne , tages i betragtning .
Turning to a forward-looking perspective , budget plans and recent forecasts for 2000 are recalled and account is taken of the medium-term fiscal strategy as reflected in Convergence Programmes .
Derefter præsenteres en række forklarende beregninger ( se boks 2 ) .
Thereafter , a number of illustrative calculations are presented ( see Box 2 ) .
Der etableres med disse beregninger en forbindelse mellem udviklingen i underskuddet og det forventede forløb i gældskvotienten samt en sammenhæng med målsætningen i stabilitets - og vækstpagten , gældende fra 1999 , om at have en budgetstilling tæt på balance eller i overskud .
In respect of these calculations , a link between deficit developments and the prospective path of the debt ratio can be established , as well as a link to the objective of the Stability and Growth Pact , applicable from 1999 onwards , of having a budgetary position close to balance or in surplus .
Endelig fremhæves de langsigtede risici i relation til budgetstillingens bæredygtighed , især risici i forbindelse med ufinansierede pensionsordninger sammenholdt med demografiske ændringer .
Finally , long-term challenges to the sustainability of budgetary positions are emphasised , particularly those related to the issue of unfunded public pension systems in connection with aspects of demographic change .
Det bør bemærkes , at ECB ved vurderingen af EU-medlemslandenes budgetstilling ikke tager højde for indvirkningen på de nationale budgetter af overførsler til og fra EUs budget .
It should be noted that in assessing the budgetary positions of EU Member States , the impact on national budgets of transfers to and from the EU budget is not taken into account by the ECB .
Traktatens bestemmelser om valutakursudviklingen og ECBs anvendelse heraf er vist i boks 3 .
With regard to exchange rate developments , the Treaty provisions and their application by the ECB are outlined in Box 3 .
Valutakursudviklingen 1 Traktatens bestemmelser Traktatens artikel 121 , stk . 1 , tredje led , kræver : „overholdelse af de normale udsvingsmargener i Det Europæiske Monetære Systems valutakursmekanisme i mindst to år uden devaluering over for andre medlemsstaters valutaer » .
Exchange rate developments 1 Treaty provisions Article 121 ( 1 ) , third indent , of the Treaty requires : « the observance of the normal fluctuation margins provided for by the exchange-rate mechanism of the European Monetary System , for at least two years , without devaluing against the currency of any other Member State » .
Af artikel 3 i protokollen om konvergenskriterierne , som der henvises til i traktatens artikel 121 , stk .
Article 3 of the Protocol on the convergence criteria referred to in Article 121 ( 1 ) of the Treaty stipulates :
1 , fremgår : „Kriteriet vedrørende deltagelse i Det Europæiske Monetære Systems valutakursmekanisme som nævnt i traktatens artikel 121 , stk . 1 , tredje led , betyder , at en medlemsstat har overholdt de normale udsvingsmargener i Det Europæiske Monetære Systems valutakursmekanisme uden alvorlige spændinger i mindst de seneste to år før undersøgelsen .
« The criterion on participation in the exchange-rate mechanism of the European Monetary System referred to in the third indent of Article 121 ( 1 ) of this Treaty shall mean that a Member State has respected the normal fluctuation margins provided for by the exchange-rate mechanism of the European Monetary System without severe tensions for at least the last two years before the examination .
Medlemsstaten må især ikke i samme periode på eget initiativ have devalueret sin valutas bilaterale centralkurs over for en anden medlemsstats valuta » .
In particular , the Member State shall not have devalued its currency 's bilateral central rate against any other Member State 's currency on its own initiative for the same period ."
2 Anvendelse af traktatens bestemmelser Traktaten refererer til kriteriet vedrørende deltagelse i Det Europæiske Monetære Systems valutakursmekanisme ( ERM indtil december 1998 , afløst af ERM2 fra januar 1999 ) .
2 Application of Treaty provisions The Treaty refers to the criterion of participation in the European exchange rate mechanism ( ERM until December 1998 ; superseded by ERM II as of January 1999 ) .
-- For det første undersøger ECB , om landet har deltaget i ERM / ERM2 „i mindst de seneste to år før undersøgelsen » , som fastlagt i traktaten .
-- First , the ECB examines whether the country has participated in the ERM / ERM II « for at least the last two years before the examination » , as stated in the Treaty .
-- For det andet , med hensyn til definitionen af „normale udsvingsmargener » henviser ECB til EMI-rådets formelle udtalelse fra oktober 1994 samt EMI-rådets erklæringer i rapporten „Progress towards convergence » fra november 1995 : I EMI-rådets udtalelse fra oktober 1994 blev det fastslået , at „ ... det bredere bånd har medvirket til opnåelse af en vedvarende grad af valutakursstabilitet i ERM ..."
-- Second , with regard to the definition of « normal fluctuation margins » , the ECB recalls the formal opinion that was put forward by the EMI Council in October 1994 and its statements in the November 1995 report entitled « Progress towards convergence » : In the EMI Council 's opinion of October 1994 it was stated that « the wider band has helped to achieve a sustainable degree of exchange rate stability in the ERM » , that « the EMI Council considers it advisable to maintain the present arrangements » , and that « member countries should continue to aim at avoiding significant exchange rate fluctuations by gearing their policies to the achievement of price stability and the reduction of fiscal deficits , thereby contributing to the fulfilment of the requirements set out in Article 121 ( 1 ) of the Treaty and the relevant Protocol » .
I rapporten fra november 1995 anerkendte EMI , at „da traktaten blev udarbejdet , var „de normale udsvingsmargener » ± 2,25 pct . omkring de bilaterale centralkurser , mens et ± 6 pct .
In the November 1995 report entitled « Progress towards convergence » it was recognised by the EMI that « when the Treaty was conceived , the « normal fluctuation margins » were ± 2.25% around bilateral central parities , whereas a ± 6 % band was a derogation from the rule .
I august 1993 blev det besluttet at udvide udsvingsmargenerne til ± 15 pct . , og fortolkningen af kriteriet , herunder især begrebet „normale udsvingsmargener » blev mindre klar » .
In August 1993 the decision was taken to widen the fluctuation margins to ± 15 %, and the interpretation of the criterion , in particular of the concept of « normal fluctuation margins » , became less straightforward » .
Det blev dengang også foreslået , at det ville blive nødvendigt at tage højde for „udviklingen i valutakurserne i EMS siden 1993 , i udformningen af en ex post vurdering » .
It was then also proposed that account would need to be taken of « the particular evolution of exchange rates in the European Monetary System ( EMS ) since 1993 in forming an ex post judgement » .
På denne baggrund er vægten i vurderingen af valutakursudviklingen lagt på , om valutakurserne har ligget tæt på centralkurserne i ERM / ERM2 .
Against this background , in the assessment of exchange rate developments the emphasis is placed on exchange rates being close to the ERM / ERM II central rates .