natgillin/translations-raw huggingface dataset:
KAPITEL 1 riliserede interventioner baseret på statspapirer i tolar , har gjort det muligt at fastholde en betydelig forskel i det korte rentespænd mellem Slovenien og euroområdet . Forskellen kan til dels tilskrives risikopræmierne .
CHAPTER 1 area . To a small extent , this wedge may also be explained by risk premia .
For at mindske det samlede udestående swapbeløb er der til tider blevet købt fremmed valuta , hvilket antyder , at der samlet set har været et betydeligt nettoopkøb af fremmed valuta for at lette et muligt opadrettet pres på tolaren .
In order to reduce the amount of accumulated swaps outstanding , outright purchases of foreign exchange were occasionally carried out , implying overall significant net purchases of foreign exchange to absorb potential upward pressure on the currency .
Der er ikke i referenceperioden blevet registreret større volatilitet i tolarens kurs over for euroen ( jf . tabel 9b ) .
Over the reference period , volatility in the tolar 's exchange rate against the euro was very low ( see Table 9b ) .
Siden optagelsen i ERM2 er det korte rentespænd over for 3-måneders Euribor gradvist indsnævret , men var dog stadig 1,7 procentpoint i sidste kvartal af 2005 .
Since ERM II entry , the short-term interest rate differential with the three-month EURIBOR has been declining gradually , but amounted to 1.7 percentage points in the last quarter of 2005 .
Efter at Banka Slovenije har nedsat de pengepolitiske renter med sammenlagt 50 procentpoint i februar og marts 2006 , er rentespændet faldet til 0,7 procentpoint i april 2006 .
After Banka Slovenije lowered the policy interest rates by a cumulative 50 basis points in February and March 2006 , it fell to 0.7 percentage point in April 2006 .
Inden tolarens optagelse i ERM2 førte den slovenske valutapolitik over for euroen også til et gradvist fald i dens nominelle effektive kurs .
Prior to ERM II entry , the exchange rate policies of the Slovenian authorities vis-à-vis the euro implied a continuous decline in the tolar in nominal effective terms too .
Faldet afspejler tidligere tiders betragtelige inflationsspænd mellem Slovenien og euroområdet .
This decline reflected the sizeable inflation differentials between Slovenia and the euro area in the past .
Som følge heraf lå tolarens reale kurs -- både over for euroen og den effektive kurs -- i april 2006 tæt på de historiske gennemsnit , som er blevet beregnet siden januar 1996 og siden euroens indførelse ( jf . tabel 10 ) .
As a consequence , the real exchange rate of the tolar -- both bilaterally against the euro and in effective terms -- stood in April 2006 close to historical averages as calculated from January 1996 and since the launch of the euro ( see Table 10 ) .
Disse mål bør imidlertid fortolkes med en vis forsigtighed , da Slovenien har gennemgået en omstillingsproces mod markedsøkonomi , hvilket gør det sværere at vurdere valutakursudviklingen i et historisk lys .
However , these measures should be interpreted with caution , as Slovenia was undergoing a process of transition to a market economy , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Hvad angår andre eksterne forhold , har den samlede betalingsbalance de seneste 10 år i gennemsnit været stort set i balance .
As regards other external developments , Slovenia , on average , has reported a broadly balanced position in the combined current and capital account over the past ten years .
I 1999 og 2000 var der undtagelsesvis et underskud på omkring 3 pct . af BNP .
Exceptions were 1999 and 2000 , when deficits of around 3 % of GDP were recorded .
I 2001 og 2002 var der et lille overskud på den samlede betalingsbalance . Siden 2003 har der imidlertid været et underskud på mellem 1 pct .
Subsequently , in 2001 and 2002 , the combined current and capital account of the balance of payments moved into a small surplus position .
af BNP ( jf . tabel 11 ) .
From 2003 onwards , however , deficits in the range of 1 % to 2.5% of GDP were observed again in the combined current and capital account balance ( see Table 11 ) .
Slovenien har i de seneste 10 år kun haft en lille nettoindstrømning af direkte investeringer .
Slovenia has recorded only modest net FDI inflows over the past ten years .
Sloveniens nettogæld over for udlandet er negativ og nåede i 2005 sit højeste niveau med 19,3 pct .
Its net international investment position has been negative , peaking at 19.3% of GDP in 2005 .
Slovenien er en lille , åben økonomi , hvis eksport af varer og tjenesteydelser ifølge de senest foreliggende data udgør 64,8 pct . af BNP , mens importen af varer og tjenesteydelser udgør 65,3 pct .
Slovenia is a small , open economy with , according to the most recent data available , a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 64.8% for exports and 65.3% for imports .
I 2005 udgjorde vareeksporten til euroområdet og EU henholdsvis 52,9 pct . og 66,4 pct .
In 2005 exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 52.9% and 66.4% respectively .
De tilsvarende data for importen i forhold til den samlede import var henholdsvis 66,7 pct . og 78,2 pct .
The corresponding figures for imports as a percentage of total imports in 2005 were 66.7% and 78.2% .
2.2.4 UDVIKLINGEN I DEN LANGE RENTE I referenceperioden fra april 2005 til marts 2006 var den lange rente i Slovenien i gennemsnit 3,8 pct . Den lå dermed et godt stykke under referenceværdien for rentekriteriet på 5,9 pct .
2.2.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Over the reference period from April 2005 to March 2006 , long-term interest rates in Slovenia were 3.8% on average , and thus stood well below the reference value of 5.9% for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
I de senere år har den lange rente stort set vist en faldende tendens ( jf . figur 6a ) .
In recent years , long-term interest rates have been on a broadly declining trend ( see Chart 6a ) .
4 Som følge heraf er det lange rentespænd mellem Slovenien og gennemsnittet i euroområdet siden 2002 gradvis blevet mindre ( jf . f igur 6b ) .
4 As a consequence , Slovenia 's longterm interest rate differential with the euro area average declined steadily from 2002 onwards ( see Chart 6b ) , resulting in a spread of around 0.1 percentage point in March 2006 .
Udviklingen kan især tilskrives mindsket økonomisk og finansiel usikkerhed , som skyldes forsigtig finans - og pengepolitik samt en indsnævring af inflationsforskellen mellem Slovenien og euroområdet .
The main factors underlying this trend were a reduction in economic and financial uncertainty due to prudent fiscal and monetary policies , and a declining inflation differential between Slovenia and the euro area .
Desuden har markedsforventningen om en tidlig indtræden i ERM2 og tolarens forholdsvis stabile kurs over for euroen siden Sloveniens optagelse i ERM2 i juni 2004 påvirket indsnævringen af det lange rentespænd positivt .
In addition , the narrowing of the long-term interest rate differential benefited from market expectations of an early participation of Slovenia in ERM II , which it entered in June 2004 , and from the tolar 's relatively stable exchange rate against the euro since then .
Udviklingen hen imod rentekonvergens er ydermere blevet støttet af forventningerne om indførelse af euroen .
The process of interest rate convergence was also supported by the 4 March 2002 is the first month for which data are available on the reference long-term interest rate for Slovenia . ECB Convergence Report May 2006
Samlet set har den lange rente i Slovenien gradvis nærmet sig renten i euroområdet , hvilket afspejler markedets tillid til den overordnede økonomiske og finanspolitiske udvikling i Slovenien samt en troværdig penge - og valutapolitik . 4 Marts 2002 er den første måned , hvor data for den lange referencerente for Slovenien er tilgængelige .
expectation of adoption of the euro . Overall , long-term interest rates in Slovenia have moved steadily towards rates in the euro area , reflecting market confidence in general economic and fiscal developments in Slovenia and a credible monetary and exchange rate policy .
ECB Konvergensrapport Maj 2006 39
40 ECB Convergence Report May 2006
2.2.5 LISTE OVER TABELLER OG FIGURER SLOVENIEN I PRISUDVIKLINGEN Tabel 1 HICP-inflation Figur 1 Prisudvikling Tabel 2 Mål for inflation og relaterede indikatorer Tabel 3 Seneste inflationstendenser og - prognoser a ) Seneste tendenser i HICP b ) Inflationsprognoser 2 UDVIKLINGEN I DE OFFENTLIGE FINANSER Tabel 4 Offentlige finanser Figur 2 Offentlig gæld a ) Niveau b ) Årlig ændring og underliggende faktorer Tabel 5 Den offentlige gælds sammensætning Figur 3 Offentligt overskud (+)/ underskud (-) a ) Niveau b ) Årlig ændring og underliggende faktorer Tabel 6 Offentlig underskuds -/ gældsjustering Figur 4 Offentlige udgifter og indtægter Tabel 7 Den offentlige sektors budgetstilling Tabel 8 Fremskrivning af de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring 3 VALUTAKURSUDVIKLINGEN Tabel 9 a ) Valutakursstabilitet b ) Væsentlige indikatorer for valutakursspændinger for den slovenske tolar Figur 5 Den slovenske tolar : afvigelse over for centralkursen i ERM2 Tabel 10 Den slovenske tolar : udvikling i den reale valutakurs Tabel 11 Udvikling over for udlandet 4 UDVIKLINGEN I DEN LANGE RENTE Tabel 12 Lang rente Figur 6 a ) Lang rente b ) Lang rente og HICPinflation , afvigelse fra euroområdet 40
2.2.5 LIST OF TABLES AND CHARTS SLOVENIA I PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation Chart 1 Price developments Table 2 Measures of inflation and related indicators Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts 2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position Chart 2 General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 5 General government gross debt -- structural features Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors Table 6 General government deficit-debt adjustment Chart 4 General government expenditure and revenue Table 7 General government budgetary position Table 8 Projections of ageing-induced fiscal burden 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Slovenian tolar Chart 5 Slovenian tolar : deviation from ERM II central rate Table 10 Slovenian tolar : real exchange rate developments Table 11 External developments 4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long-term interest rates Chart 6 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area
1 PRISUDVIKLINGEN Tabel 1 HICP-inflation ( Ændring i pct . år / år ) 2005 dec. HICP-inflation Referenceværdi 1 ) Euroområdet 2 ) 2,4 2,2 jan. 2,6 2,4 2006 feb. 2,3 2,3 mar .
PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2005 2006 Dec. Jan . Feb. HICP inflation Reference value 1 ) Euro area 2 ) 2.4 2.2 2.6 2.4 2.3 2.3 Mar .
2,0 2,2 Apr. 2005 -- mar .
2.0 2.2 Apr. 2005 to Mar .
KAPITEL 1 Figur 1 Prisudvikling ( Gennemsnitlig ændring i pct . år / år ) HICP Enhedslønomkostninger Importdeflator 15
Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) HICP unit labour costs import deflator 15
1 ) Beregningen for perioden april 2005 -- marts 2006 er baseret på det ikke-vægtede aritmetiske gennemsnit af de årlige ændringer i pct . for Polen , Finland og Sverige tillagt 1,5 procentpoint .
1 ) Calculation for the April 2005 to March 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the annual percentage changes of the HICP for Poland , Finland and Sweden , plus 1.5 percentage points .
Kilder : Europa-Kommissionen ( Eurostat ) og nationale data . Tabel 2 Mål for inflation og relaterede indikatorer ( Ændring i pct .
Sources : European Commission ( Eurostat ) and national data .
år / år , medmindre andet er anført ) 1996 Mål for inflation HICP HICP ekskl . uforarbejdede fødevarer og energi Forbrugerprisindeks Nettoprisindeks Forbrugsdeflator BNP-deflator Producentpriser 1 ) Relaterede indikatorer Vækst i realt BNP BNP pr. indbygger målt i købekraftsparitet ( euroområdet = 100 ) Komparativt prisniveau ( euroområdet = 100 ) Produktionsgab 2 ) Arbejdsløshedsprocent 3 ) Enhedslønomkostninger , hele økonomien Lønsum pr. ansat , hele økonomien Arbejdskraftsproduktivitet , hele økonomien Importdeflator for varer og tjenesteydelser Nominel effektiv valutakurs 4 ) Pengemængde ( M3 ) 5 ) Udlån fra pengeinstitutter 5 ) Aktiekurser ( SBI-indeks ) 5 ) Huspriser 9,9 9,8 10,7 11,1 6,1 3,7 63,2 68,8 6,9 7,3 13,6 5,9 11,6 - 9,8 19,7 20,2 - 18,3 1997 8,3 8,4 8,6 8,4 6,0 4,8 65,0 70,9 0,1 6,9 5,3 12,6 6,9 5,0 - 5,5 20,0 14,2 18,7 1998 7,9 7,9 6,8 6,8 6,1 3,9 65,8 73,3 0,2 7,4 4,6 8,9 4,1 1,9 - 1,2 19,1 26,9 21,4 1999 6,1 6,2 6,4 6,4 2,2 5,4 67,6 73,6 1,2 7,3 3,6 7,7 3,9 1,9 - 6,4 10,2 29,9 5,9 2000 8,9 8,9 7,9 7,9 5,4 7,7 4,1 67,0 73,2 1,0 6,7 8,9 12,4 3,3 13,9 - 9,3 17,2 18,8 0,1 2001 8,6 7,4 8,4 8,3 7,7 8,7 8,9 2,7 68,0 73,0 - 0,3 6,2 9,2 11,6 2,2 6,3 - 5,1 29,4 18,7 19,0 2002 7,5 8,4 7,5 6,5 7,9 7,9 5,1 3,5 69,2 74,7 - 0,5 6,3 6,5 8,5 1,9 2,5 - 2,8 10,6 10,2 55,2 2003 5,7 6,3 5,6 5,3 5,4 5,8 2,6 2,7 70,8 75,7 - 1,6 6,7 4,7 7,8 2,9 2,0 0,5 6,5 16,4 17,7 2004 3,7 3,7 3,6 3,4 3,5 3,2 4,3 4,2 74,1 73,8 - 1,2 6,3 3,8 7,7 3,7 4,2 - 0,9 8,6 17,0 24,7 2005 2,5 1,3 2,5 2,3 1,6 1,0 2,7 3,9 .
Table 2 Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes , unless otherwise stated ) 1996 Measures of inflation HICP HICP excluding unprocessed food and energy CPI CPI excluding changes in indirect taxes Private consumption deflator GDP deflator Producer prices 1 ) Related indicators Real GDP growth GDP per capita in PPS 2 ) ( euro area = 100 ) Comparative price levels ( euro area = 100 ) Output gap 3 ) Unemployment rate (%) 4 ) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Imports of goods and services deflator Nominal effective exchange rate 5 ) Money supply ( M3 ) 6 ) Lending from banks 6 ) Stock prices ( SBI Index ) 6 ) Residential property prices 9.9 9.8 10.7 11.1 6.1 3.7 63.2 68.8 6.9 7.3 13.6 5.9 11.6 - 9.8 19.7 20.2 - 18.3 1997 8.3 8.4 8.6 8.4 6.0 4.8 65.0 70.9 0.1 6.9 5.3 12.6 6.9 5.0 - 5.5 20.0 14.2 18.7 1998 7.9 7.9 6.8 6.8 6.1 3.9 65.8 73.3 0.2 7.4 4.6 8.9 4.1 1.9 - 1.2 19.1 26.9 21.4 1999 6.1 6.2 6.4 6.4 2.2 5.4 67.6 73.6 1.2 7.3 3.6 7.7 3.9 1.9 - 6.4 10.2 29.9 5.9 2000 8.9 8.9 7.9 7.9 5.4 7.7 4.1 67.0 73.2 1.0 6.7 8.9 12.4 3.3 13.9 - 9.3 17.2 18.8 0.1 2001 8.6 7.4 8.4 8.3 7.7 8.7 8.9 2.7 68.0 73.0 - 0.3 6.2 9.2 11.6 2.2 6.3 - 5.1 29.4 18.7 19.0 2002 7.5 8.4 7.5 6.5 7.9 7.9 5.1 3.5 69.2 74.7 - 0.5 6.3 6.5 8.5 1.9 2.5 - 2.8 10.6 10.2 55.2 2003 5.7 6.3 5.6 5.3 5.4 5.8 2.6 2.7 70.8 75.7 - 1.6 6.7 4.7 7.8 2.9 2.0 0.5 6.5 16.4 17.7 2004 3.7 3.7 3.6 3.4 3.5 3.2 4.3 4.2 74.1 73.8 - 1.2 6.3 3.8 7.7 3.7 4.2 - 0.9 8.6 17.0 24.7 2005 2.5 1.3 2.5 2.3 1.6 1.0 2.7 3.9 .
Kilder : Europa-Kommissionen ( Eurostat ) , nationale data ( forbrugerprisindeks ) og Europa-Kommissionen ( produktionsgab ) .
Sources : European Commission ( Eurostat ) , national data ( CPI ) and European Commission ( output gap ) .
1 ) Hele industrien ekskl . byggeri , indenlandsk salg .
1 ) Total industry excluding construction , domestic sales .
2 ) Pct .
2 ) PPS stands for purchasing power standards .
ECB Konvergensrapport Maj 2006 41
42 ECB Convergence Report May 2006
b ) Inflationsprognoser 2006 HICP , Europa-Kommissionen ( forår 2006 ) Forbrugerprisindeks , OECD ( december 2005 ) 1 ) Forbrugerprisindeks , IMF ( april 2006 ) Forbrugerprisindeks , Consensus Economics ( marts 2006 ) Kilder : Europa-Kommissionen , OECD , IMF og Consensus Economics .
( b ) Inflation forecasts 2006 HICP , European Commission ( spring 2006 ) CPI , OECD ( December 2005 ) 1 ) CPI , IMF ( April 2006 ) CPI , Consensus Economics ( March 2006 ) Sources : European Commission , OECD , IMF and Consensus Economics .
1 ) Slovenien er ikke medlem af OECD .
1 ) Slovenia is not an OECD member .
2,4 2,4 2,3 2007 2,5 2,4 2,1 2,1 4,8 2,8 2006 dec. 2,4 2,8 3,0 jan. 2,6 0,8 2,8 feb. 2,3 0,3 2,9 mar .
2.4 2.4 2.3 2007 2.5 2.4 2.1 2.1 4.8 2.8 Dec. 2.4 2.8 3.0 Jan. 2.6 0.8 2.8 2006 Feb. 2.3 0.3 2.9 Mar .
2 UDVIKLINGEN I DE OFFENTLIGE FINANSER Tabel 4 Offentlige finanser ( I pct . af BNP ) 2004 Offentligt overskud (+)/ underskud (-) Referenceværdi Overskud (+)/ underskud (-) fratrukket offentlige investeringsudgifter 2 ) Offentlig gæld Referenceværdi - 2,3 - 3,0 1,1 29,5 60,0 2005 - 1,8 - 3,0 1,5 29,1 60,0 2006 1 ) - 1,9 - 3,0 1,5 29,9 60,0
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2004 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value - 2.3 - 3.0 1.1 29.5 60.0 2005 - 1.8 - 3.0 1.5 29.1 60.0 2006 1 ) - 1.9 - 3.0 1.5 29.9 60.0
KAPITEL 1 VURDERING AF D E N Ø KO N O M I S K E KO N V E R G E N S S L OV E N I E N Kilder : Europa-Kommissionen og ECBs beregninger .
Sources : European Commission and ECB calculations .
Figur 2 Offentlig gæld ( I pct . af BNP ) a ) Niveau
Chart 2 General government gross debt ( as a percentage of GDP ) ( a ) Levels
: I figur 2b angiver negative værdier de respektive faktorers bidrag til en nedbringelse af gældskvoten , mens positive værdier angiver bidrag til en forøgelse .
Notes : In Chart 2 ( b ) negative values indicate a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio , while positive values indicate a contribution to its increase .
Gælden fra før 1999 er ikke sammenlignelig med gælden fra og med 1999 , og underskuddet før 2000 er ikke sammenligneligt med underskuddet fra og med 2000 på grund af ændringer i metodologi og kilder .
The debt before 1999 is not comparable with the debt from 1999 onwards and the deficit before 2000 is not comparable with the deficit from 2000 onwards due to changes in the methodology and sources .
ECB Konvergensrapport Maj 2006 43
44 ECB Convergence Report May 2006
Tabel 5 Den offentlige gælds sammensætning 1996 Gæld i alt ( i pct .
CHAPTER 1 Table 5 General government gross debt -- structural features
af BNP ) Sammensætning efter valuta ( i pct . af total ) I indenlandsk valuta I udenlandsk valuta Euro 1 ) Øvrige valutaer Indenlandsk ejerskab ( i pct .
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE 2001 28.3 42.2 57.8 53.7 4.1 51.3 7.2 5.9 94.1 2002 29.7 45.5 54.5 52.4 2.1 59.2 6.5 7.7 92.3 2003 29.1 46.6 53.4 51.9 1.5 62.4 5.9 7.2 92.8 2004 29.5 53.0 47.0 45.8 1.1 68.6 5.6 5.5 94.5 2005 29.1 60.0 40.0 39.0 1.0 72.6 5.6 4.9 95.1
af total ) Gennemsnitlig restløbetid ( i år ) Sammensætning efter løbetid 2 ) ( i pct . af total ) Kortfristet ( til og med 1 år ) Mellem - og langfristet ( over 1 år ) 21,0
1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 21.0 38.2 61.8 29.9 31.9 .
4,9 95,1 Kilder : ESCB og Europa-Kommissionen .
Sources : ESCB and European Commission .
Anm . : Tal ultimo året .
Notes : Year-end data .
Gælden fra før 1999 er ikke sammenlignelig med gælden fra og med 1999 på grund af ændringer i metodologi og kilder .
The debt before 1999 is not comparable with the debt from 1999 onwards due to changes in the methodology and sources .
Figur 3 Offentligt overskud (+)/ underskud (-) ( I pct .
Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( as a percentage of GDP )
af BNP ) a ) Niveau
( a ) Levels
b ) Årlig ændring og underliggende faktorer Konjunkturafhængige faktorer Konjunkturuafhængige faktorer Ændring i alt
( b ) Annual change and underlying factors cyclical factors non-cyclical factors total change
Kilder : Europa-Kommissionen og ECBs beregninger . Anm .
Sources : European Commission and ECB calculations .
: I figur 3b angiver negative værdier bidrag til en forøgelse af underskuddet , mens positive værdier angiver bidrag til en nedbringelse .
Notes : In Chart 3 ( b ) negative values indicate a contribution to an increase in deficits , while positive values indicate a contribution to their reduction .
Underskuddet fra før 2000 er ikke sammenligneligt med underskuddet fra og med 2000 på grund af ændringer i metodologi og kilder .
The deficit before 2000 is not comparable with the deficit from 2000 onwards due to changes in the methodology and sources .
44 ECB Konvergensrapport Maj 2006
ECB Convergence Report May 2006 45
KAPITEL 1 Tabel 6 Offentlig underskuds -/ gældsjustering ( I pct . af BNP ) 1996 Ændring i offentlig gæld Offentligt overskud (+)/ underskud (-) Underskuds -/ gældsjustering Nettoopkøb (+)/ nettosalg (-) af finansielle aktiver Sedler og mønt samt indskud Udlån og værdipapirer undtagen aktier Aktier og porteføljeaktier Privatisering Kapitaltilførsel Andet Andre finansielle aktiver Ændringer i værdiansættelse af den offentlige gæld Gevinster (-)/ tab (+) på valutabeholdninger Andre kursreguleringseffekter 1 ) Andre ændringer i den offentlige gæld 2 ) 5,9 1997 2,9 1998 2,8 1999 4,9 - 2,0 2,9 0,9 0,7 0,3 - 0,1 - 0,1 0,8 0,9 - 0,1 1,2 2000 5,2 - 3,9 1,3 0,6 0,8 0,1 - 0,2 - 0,9 0,0 0,7 0,0 1,1 1,3 - 0,2 - 0,4 2001 3,6 - 4,3 - 0,7 - 0,4 0,7 - 0,2 - 0,2 - 0,7 0,0 0,5 - 0,8 0,7 0,9 - 0,1 - 1,0 2002 4,4 - 2,7 1,7 0,1 3,0 0,7 - 3,9 - 3,6 0,0 - 0,4 0,3 1,1 0,5 0,6 0,5 2003 1,8 - 2,8 - 1,1 - 2,2 - 1,1 - 0,1 - 0,7 - 0,7 0,0 - 0,1 - 0,3 0,3 0,3 0,0 0,9 2004 2,4 - 2,3 0,1 2,0 0,3 - 0,1 - 0,1 - 0,6 0,0 0,5 1,9 - 0,8 0,2 - 1,0 - 1,1 2005 0,9 - 1,8 - 0,8 - 0,9 - 0,9 0,2 - 0,6 - 1,1 0,0 0,5 0,4 0,0 0,0 0,0 0,1
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 5.9 1997 2.9 1998 2.8 1999 4.9 - 2.0 2.9 0.9 0.7 0.3 - 0.1 - 0.1 0.8 0.9 - 0.1 1.2 2000 5.2 - 3.9 1.3 0.6 0.8 0.1 - 0.2 - 0.9 0.0 0.7 0.0 1.1 1.3 - 0.2 - 0.4 2001 3.6 - 4.3 - 0.7 - 0.4 0.7 - 0.2 - 0.2 - 0.7 0.0 0.5 - 0.8 0.7 0.9 - 0.1 - 1.0 2002 4.4 - 2.7 1.7 0.1 3.0 0.7 - 3.9 - 3.6 0.0 - 0.4 0.3 1.1 0.5 0.6 0.5 2003 1.8 - 2.8 - 1.1 - 2.2 - 1.1 - 0.1 - 0.7 - 0.7 0.0 - 0.1 - 0.3 0.3 0.3 0.0 0.9 2004 2.4 - 2.3 0.1 2.0 0.3 - 0.1 - 0.1 - 0.6 0.0 0.5 1.9 - 0.8 0.2 - 1.0 - 1.1 2005 0.9 - 1.8 - 0.8 - 0.9 - 0.9 0.2 - 0.6 - 1.1 0.0 0.5 0.4 0.0 0.0 0.0 0.1
VURDERING AF D E N Ø KO N O M I S K E KO N V E R G E N S S L OV E N I E N Kilder : ESCB og Europa-Kommissionen .
Sources : ESCB and European Commission .
Anm . : Afvigelse mellem totaler og summen af deres komponenter skyldes afrunding .
Notes : Differences between totals and the sum of their components are due to rounding .
Ændringen i gælden og underskuddet fra før 2000 er ikke sammenlignelig med ændringen i gælden og underskuddet fra og med 2000 på grund af ændringer i metodologi og kilder .
The change in debt and the deficit before 2000 are not comparable with the change in debt and the deficit from 2000 onwards due to changes in the methodology and sources .
Figur 4 Offentlige udgifter og indtægter ( I pct . af BNP ) Udgifter i alt Indtægter i alt 50 48 46 44 42 40 50 48 46 44 42 40
Chart 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 50 48 46 44 42 40 50 48 46 44 42 40
Kilde : ESCB .
Source : ESCB .
Anm . : Indtægter og udgifter for 2000 er ikke sammenlignelige med indtægter og udgifter fra og med 2001 på grund af ændringer i metodologi og kilder .
Note : Revenue and expenditure before 2000 are not comparable with revenue and expenditure from 2000 onwards due to changes in the methodology and sources .
ECB Konvergensrapport Maj 2006 45
46 ECB Convergence Report May 2006