natgillin/translations-raw huggingface dataset:
( b ) Årlige ændringer og underliggende faktorer Konjunkturafh . faktorer 4 2 0 - 2 - 4 - 6 - 8 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Konjunkturuafhængige faktorer Samlet ændring
( b ) Annual changes and underlying factors Cyclical factors 4 2 0 - 2 - 4 - 6 - 8 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Non-cyclical factors Total change
Finland : Offentlige udgifter og indtægter ( procent af BNP ) Udgifter i alt 70 60 50 40 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Indtægter i alt
Finland : General government expenditure and receipts ( as a percentage of GDP ) Total expenditure 70 60 50 40 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Total current receipts
Finland : Offentlige sektors budgetstilling ( procent af BNP )
Finland : General government budgetary position ( as a percentage of GDP )
Løbende indtægter i alt Skatter Sociale bidrag Andre løbende indtægter Udgifter i alt Løbende overførsler Faktiske renteudgifter Offentligt forbrug Kapitaludgifter , netto Overskud (+) eller underskud (-) Primær balance Overskud (+) eller underskud (-) fratrukket offentlige investeringsudgifter ( a )
Total current receipts Taxes Social security contributions Other current receipts Total expenditure Current transfers Actual interest payments Public consumption Net capital expenditure Surplus (+) or deficit (-) Primary balance Surplus (+) or deficit (-) , net of public investment expenditure ( a )
Finland : Fremskrivning af forsørgerbyrden 1990 Forsørgerbyrden ( andel af befolkningen over 64 år i forhold til andelen mellem 15 og 64 år ) 19,7 2000 21,5 2010 24,3 2020 2030 34,7 41,1
Finland : Projections of elderly dependency ratio 1990 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 19.7 2000 21.5 2010 24.3 2020 34.7 2030 41.1
( a ) Finland : Valutakursstabilitet ( 14 . oktober 1996 - 27 .
( a ) Finland : Exchange rate stability ( 14 October 1996 - 27 February 1998 )
Medlemskab af ERM Medlem siden Devaluering af bilateral centralkurs på landets eget initiativ Maksimal afvigelse opad (+) og nedad (-) fra centralkurserne i ERM-båndet , pct . mod ( a ) belgiske franc danske kroner D-mark spanske pesetas franske franc irske pund italienske lire hollandske gylden østrigske schilling portugisiske escudos
Membership of the Exchange Rate Mechanism ( ERM ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward (+) and downward (-) deviations from central rates in the ERM grid (%) against ( a ) Belgian franc Danish krone Deutsche Mark Spanish peseta French franc Irish pound Italian lira Dutch guilder Austrian schilling Portuguese escudo
Ja 14 . oktober 1996 Nej
Yes 14 October 1996 No
Afvigelserne over for italienske lire vedrører perioden fra 25 . November og frem .
Deviations against the Italian lira refer to the period from 25 November 1996 onwards .
( b ) Væsentlige indikatorer for valutakursspændinger for finske mark 3 måneders gennemsnit til ultimo : Valutakursvolatilitet ( a ) Spænd mellem korte renter ( b ) Maj 96 Aug 96 Nov 96 Feb 97 Maj 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 4,5 4,0 2,2 5,3 4,4 3,5 2,3 1,1 0,4 0,1 - 0,1 - 0,1 - 0,2 - 0,2 - 0,0 - 0,1
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Finnish markka Average of 3 months ending : Exchange rate volatility ( a ) Short-term interest rate differentials ( b ) May 96 Aug 96 Nov 96 Feb 97 May 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 4.5 0.4 4.0 0.1 2.2 - 0.1 5.3 - 0.1 4.4 - 0.2 3.5 - 0.2 2.3 - 0.0 1.1 - 0.1
( b ) Forskel mellem 3-mdrs . pengemarkedsrenter og et vejet gennemsnit af tilsvarende renter i Belgien , Tyskland , Frankrig Holland og Østrig , procentpoint .
( b ) Differential of three-month interbank interest rates against a weighted average of interest rates in Belgium , Germany , France , the Netherlands and Austria , in percentage points .
Finske mark : Afvigelser fra de bilaterale centralkurser i ERM ( daglige observationer ;
Finnish markka : Deviations from ERM bilateral central rates ( daily data ;
marts 1996 til 27 . februar 1998 ) FIM / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 2 .
1 March 1996 to 27 February 1998 ) FIM / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 FIM / ITL Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 FIM / DKK FIM / DEM FIM / ESP FIM / FRF
FIM / IEP 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 2 .
FIM / IEP 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2
FIM / NLG
FIM / NLG
FIM / ATS
FIM / ATS
FIM / PTE
FIM / PTE
: Den lodrette linie angiver Finlands indtræden i ERM ( 14 . oktober 1996 ) .
Note : The vertical line indicates when Finland joined the ERM ( 14 October 1996 ) .
oktober 1996 referer til den finske marks bilaterale centralkurser fastsat ved indtrædelsen i ERM pånær over for italienske lire , hvor afvigelserne før 25 .
Deviations prior to 14 October 1996 refer to the Finnish markka s bilateral central rates as established upon ERM entry except in the case of the Italian lira .
november 1996 refererer til den bilaterale centralkurs fastsat ved lirens genindtræden i ERM
In this case , deviations prior to 25 November 1996 refer to the bilateral central rate established upon the lira s re-entry to the ERM .
Finske mark : Mål for den reale effektive valutakurs over for ERM-medlemslande ( månedlige data ;
Finnish markka : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States ( monthly data ;
Gennemsnit Gennemsnit jan 87 . - feb. 98 1987 - 11,1 - 5,5 - 7,7 - 14,8 - 9,4 - 14,8
Average Jan 87-Feb 98 - 11.1 - 5.5 - 7.7 Average 1987 - 14.8 - 9.4 - 14.8
Finland : Udvikling i eksterne forhold ( procent af BNP ) Bet .
Finland : External developments ( as a percentage of GDP )
1996 1997 ( a ) 3,8 5,3 - 42,6 - 43,4 34,9 37,4 27,6 28,5
1996 1997 ( a ) 3.8 5.3 - 42.6 - 43.4 34.9 37.4 27.6 28.5
( d ) I 1996 var andelen af vareeksport til EU-lande 53,4 pct . af den samlede vareeksport ;
( d ) In 1996 the share of intra-EU exports of goods in total national exports of goods was 53.4% ;
( e ) I 1996 var andelen af vareimport til EU-lande 58,5 pct . af den samlede vareimport ;
( e ) In 1996 the share of intra-EU imports of goods in total national imports of goods was 58.5% ;
Finland : Lang rente ( procent )
Finland : Long-term interest rates ( percentages )
Lang rente Referenceværdi Kilde : Europa-Kommissionen . 1996 7,1 9,1
1996 Long-term interest rate Reference value Source : European Commission .
Nov 97 5,8 -
Nov 97 5.8 -
Jan 98 5,3 - Feb 97 - jan 98 5,9 7,8
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 5.3 5.9 7.8 7.1 9.1
( a ) Finland : Lang rente ( månedsgennemsnit ;
( a ) Finland : Long-term interest rate ( monthly averages ;
procentpoint ) 14 12 10 8 6 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
in percentages ) 14 12 10 8 6 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Finland : Lang rente og forbrugerprisinflation afvigelse fra EU-lande med laveste renter * ( månedsgennemsnit , procentpoint ) Lang rente 6 4 2 0 - 2 - 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Forbrugerprisinflation Kilde : Renter : Europa-Kommissionen ( hvor disse ikke er tilgængelige er bedst sammenlignelige data anvendt ) ;
( b ) Finland : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates * ( monthly averages ; in percentage points ) Long-term interest rate differential 6 4 2 0 - 2 - 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Source : Interest rates : European Commission ( where these are not available the most comparable data have been used ) ;
SVERIGE Prisudvikling I referenceperioden fra februar 1997 til januar 1998 var den gennemsnitlige inflation i Sverige , målt ved det harmoniserede forbrugerprisindeks ( HICP ) , 1,9 pct .
SWEDEN Price developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 the average rate of HICP inflation in Sweden was 1.9% , i.e. well below the reference value of 2.7% .
I 1996 var den gennemsnitlige HICP-inflation 0,8 pct . ( se tabel 1 ) .
In 1996 average HICP inflation was 0.8% ( see Table 1 ) .
Set over de seneste to år har HICP-inflationen i Sverige været lidt stigende , men er stadig på et niveau , der i almindelighed anses som foreneligt med prisstabilitet .
Seen over the past two years , HICP inflation in Sweden has tended to increase somewhat while remaining at levels which are generally considered to be consistent with price stability .
I tilbageblik har inflationen i Sverige , målt ved det nationale forbrugerprisindeks , været faldende siden begyndelsen af 1990'erne , med de største fald i begyndelsen af årtiet fra et niveau over 10 pct . , til signifikant lavere stigningstakter fra 1994 og frem .
Looking back , consumer price inflation in Sweden , as measured on the basis of the CPI , has followed a downward trend since the early 1990s , with inflation falling sharply from above 10 % at the start of the decade and significantly lower rates being discernible since 1994 .
I 1996-97 var inflationen under 1 pct . , og inflationspresset var generelt lavt ( se figur 1 ) .
In 1996-97 inflation was below 1 % and there were generally low inflationary pressures ( see Chart 1 ) .
Faldet i inflationstakten afspejler en række vigtige politik-valg , herunder især skiftet i tilrettelæggelsen af pengepolitikken i retning af en primær målsætning om prisstabilitet .
This experience of disinflation reflects a number of important policy choices , including , in particular , the shift in the orientation of monetary policy towards the primary objective of price stability .
Siden 1995 er målsætningen udtrykt ved et eksplicit inflationsmål på 2 pct . for stigningstakten i forbrugerpriserne .
Since 1995 this objective has been expressed as an explicit inflation target of 2 % for the consumer price index .
Forfølgelsen af denne målsætning har været understøttet af bl . a. tilpasninger i finanspolitikken og øget konkurrence på varemarkedet , sidstnævnte til dels som følge af Sveriges optagelse i EU i 1995 og fremmet af rammerne i konkurrenceloven .
This general orientation has been supported by , inter alia , adjustments in fiscal policy and greater product market competition , linked partly to Sweden s accession to the EU in 1995 and fostered by the competition law framework .
Derudover har de makroøkonomiske forhold dæmmet op for et opadgående pres på priserne .
In addition , the macroeconomic environment has contributed to containing upward pressure on prices .
I forbindelse med det svære økonomiske tilbageslag i begyndelsen af 1990'erne opstod der et betragteligt negativt produktionsgab ( se tabel 2 ) .
Notably , in the context of the severe recession in the early 1990s a considerable negative output gap emerged ( see Table 2 ) .
Siden 1994 er den økonomiske aktivitet taget til igen , og produktionsgabet er indsnævret mærkbart .
Since 1994 a recovery in economic activity has taken place and the output gap has narrowed appreciably .
På den baggrund accelererede lønnen pr. beskæftiget i 1996 og enhedslønomkostningerne steg til 4,6 pct . i 1996 , før de faldt til 1,2 pct .
Against this background , there was an acceleration of growth in compensation per employee in 1996 and 246 unit labour costs rose to 4.6% in 1996 , before declining to 1.2% in 1997 .
Styringen af inflationspresset er dog blevet lettet af fald eller kun små stigninger i importpriserne i 1996-97 og svag indenlandsk efterspørgsel på baggrund af en finanspolitisk stramning .
Control over inflationary pressures has been facilitated by declines or only small increases in import prices in 1996-97 and weak domestic demand against the background of fiscal retrenchment .
Faldende boligomkostninger har tillige bidraget til lavere forbrugerprisstigninger .
In addition , falling mortgage costs have contributed to lower rates of CPI inflation .
Den underliggende inflation12 har været tæt på eller under 2 pct . siden 1992 .
Underlying inflation12 has been close to or below 2 % since 1992 .
Lave inflationsrater ses også i andre relevante prisindeks ( se tabel 2 ) .
Low rates of inflation are also apparent when it is measured in terms of other relevant price indices ( see Table 2 ) .
De seneste tendenser og prognoser tyder på , at forbrugerprisinflationen ( målt som den procentvise ændring i forhold til samme måned året før ) har været faldende til omkring 1 ½ pct . , og der er beskedne tegn på et umiddelbart opadgående pres på baggrund af inflationsmålene , som vist i tabel 3a .
Looking at recent trends and forecasts , current outturns for consumer price inflation ( measured as a percentage change over the corresponding month a year earlier ) have been decreasing to around 1‰ % and there is little sign of immediate upward pressure on the basis of the measures shown in Table 3a .
i 1998 og 2 pct . i 1999 ( se tabel 3b ) .
Most forecasts of inflation suggest rates of 1‰-2 % for 1998 and 2 % for 1999 ( see Table 3b ) .
Truslerne mod prisstabilitet i denne periode er knyttet til lønudviklingen i lyset af opgangen i den økonomiske aktivitet På lidt længere sigt er bl .
Risks for price stability over this period are associated with wage developments in the light of the strengthening of economic activity .
a. tilrettelæggelsen af finanspolitikken på det mellemlange og lange sigt afgørende for , at der i Sverige kan fastholdes en situation , der er forenelig med opretholdelsen af prisstabilitet ( se nedenfor ) ;
Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability relates in Sweden to , inter alia , the conduct of fiscal policies over the medium to long term ;
i lyset af den høje arbejdsløshedsgrad i Sverige er det ligeledes vigtigt at styrke indenlandske initiativer , der sigter mod at øge konkurrencen på produktmarkeder og forbedre arbejdsmarkedets funktionsmåde .
it will be equally important to strengthen national policies aimed at enhancing competition in product markets and improving the functioning of labour markets against the background of the current high rate of unemployment in Sweden .
Underliggende inflation er her defineret som forbrugerpriser eksklusiv boligrenteomkostninger og effekter fra indirekte skatter og subsidier .
Underlying inflation is defined here as the CPI excluding mortgage interest costs and the effects of indirect taxes and subsidies .
af BNP , dvs . over referenceværdien på 60 pct .
Fiscal developments In the reference year 1997 the general government deficit ratio was 0.8% , i.e. well below the 3 % reference value , and the debt ratio was 76.6% , i.e. above the 60 % reference value .
Sammenlignet med året før blev budgetunderskuddet mindsket med 2,7 procentpoint og gælden faldt marginalt med 0,1 procentpoint .
Compared with the previous year , the deficit ratio has been reduced by 2.7 percentage points and the debt ratio has decreased marginally by 0.1 percentage point .
I 1998 ventes et budgetoverskud på 0,5 pct . af BNP , mens gælden forventes at falde til 74,1 pct .
In 1998 a surplus of 0.5% of GDP is expected , while the debt ratio is projected to decrease to 74.1% .
I 1996 oversteg budgetunderskuddet de offentlige investeringer , mens underskuddet var mindre end investeringerne i 1997 ( se tabel 4 ) .
In 1996 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP , whilst in 1997 the deficit ratio was below the investment ratio ( see Table 4 ) .
Den svenske gæld steg med 33,3 procentpoint fra 1990 til 1997 .
Looking back over the years 1990 to 1997 , the Swedish debt-to-GDP ratio increased by 33.3 percentage points ;
I denne periode blev de svenske offentlige finanser initialt kraftigt forværret , og gældskvotienten steg fra 43,3 pct . i 1990 til 79,0 pct .
initially the situation of Sweden s government finances deteriorated sharply , and the debt ratio rose from 43.3% of GDP in 1990 to 79.0% in 1994 .
af BNP i 1997 ( se figur 2a ) , dvs . et fald på 2,4 procentpoint over tre år .
Thereafter , the ratio has decreased to 76.6% in 1997 ( see Chart 2a ) , i.e. a decline of 2.4 percentage points over three years .
Som det fremgår mere detaljeret af figur 2b , spillede både en negativ vækst-rente forskel , som afspejlede et fald på 5 pct . i BNP over tre år , og en forværring af den primære balance en rolle for den stigende offentlige gæld i begyndelsen af 1990'erne .
As is shown in greater detail in Chart 2b , in the early 1990s both a negative growth / interest rate differential , reflecting a 5 % fall in Sweden s GDP over three years , and a deteriorating primary balance played a role in increasing government debt .
Som det fremgår af posten « stock-flow-justeringer » på den offentlige gæld , havde den finansielle støtte til banksektoren og opskrivningen af offentlig gæld denomineret i udenlandsk valuta efter den betragtelige depreciering af den svenske krone mellem 1991 og 1992 dog en stor betydning .
However , as is reflected in the socalled stock-flow adjustment item of public debt , the financial support granted to the banking sector and the revaluation of foreign currency denominated government debt after the sizable depreciation of the Swedish krona between 1991 and 1992 had a strong impact .
Siden 1996 har den primære balance været i overskud og er gradvist forbedret , hvilket i 1997 mere end opvejer den ugunstige vækst-renteforskel .
Since 1996 the primary balance has been in surplus and gradually increasing , more than compensating in 1997 for the unfavourable growth / interest rate differential .
Det hidtil observerede mønster gennem 1990'erne kan ses som en illustration af de stærke effekter , som en kraftig forværring af de makroøkonomiske rammer og exceptionelle begivenheder kan have på gældskvotienten , især i fravær af et overskud på den primære balance til at kompensere for disse faktorer .
The pattern observed thus far during the 1990s is an illustration of the powerful effects which a strong deterioration in the macroeconomic environment and exceptional events can have on the debt ratio , particularly in the absence of a primary surplus to compensate for these factors .
I den forbindelse kan det nævnes , at den andel af gælden , der har en kort restløbetid , har været faldende fra et højt niveau i begyndelsen af 1990'erne , hvorimod den gennemsnitlige restløbetid er forblevet stabil ( se tabel 5 ) .
In this context , it may be noted that the share of debt with a shortterm maturity has been decreasing from the high levels of the early 1990s , while the average maturity has remained broadly stable in recent years ( see Table 5 ) .
Med hensyn til 1997 ser det ud til , at andelen af gæld med kort restløbetid , fortsat er stor , og når der tages højde for det nuværende niveau for gælden i forhold til BNP , er de offentlige finanser følsomme over for ændringer i renten .
With regard to 1997 , the proportion of debt with a short-term residual maturity is still high , and , taking into account the current level of the debt ratio , fiscal balances are sensitive to changes in interest rates .
Derudover er andelen af gæld denomineret i udenlandsk valuta steget til et højt niveau , hvilket medfører , at de offentlige finanser principielt er følsomme over for ændringer i valutakursen , skønt en del af denne gæld i sidste ende kan tænkes at blive redenomineret til euro .
In addition , the proportion of foreign currency debt increased to high levels , rendering fiscal balances in principle sensitive to changes in exchange rates , although part of this debt may eventually be redenominated in euro .
Gennem 1990'erne har man kunnet iagttage et mønster med først en kraftig forringelse og efterfølgende en formindskelse af underskuddet i forhold til BNP .
During the 1990s a pattern of first very sharply deteriorating and subsequently improving outturns can be observed in the deficit-to-GDP ratio .
af BNP i 1990 , opstod i 1991 et underskud , som voksede til et toppunkt på 12,2 pct . af BNP i 1993 ;
Starting from a surplus position of 4.2% in 1990 , a deficit emerged in 1991 , and increased to reach a peak of 12.2% of GDP in 1993 ;
derefter faldt underskuddet fra år til år til et niveau på 0,8 pct . i 1997 ( se figur 3a ) .
since then , the deficit has declined year by year to stand at 0.8% in 1997 ( see Chart 3a ) .
Som det fremgår mere detaljeret af figur 3b , der viser ændringerne i underskuddet , bidrog konjunktur-afhængige forhold mærkbart til forøgelsen af underskuddet frem til 1993 , såvel som til faldet i de to følgende år .
As is shown in greater detail in Chart 3b , which focuses on changes in deficits , cyclical factors contributed substantially to the increase in the deficit until 1993 , as well as to its decrease in the following two years .
I 1996 og 1997 har konjunkturafhængige faktorer kun haft en mindre afgørende rolle .
In 1996-97 cyclical factors played a minor role .
De konjunktur-uafhængige forbedringer kunne afspejle en « strukturel » udvikling mod mere balancerede offentlige finanser og / eller en række tiltag med midlertidig virkning .
However , the non-cyclical improvements could reflect a lasting , structural move towards more balanced fiscal policies and / or a variety of measures with temporary effects .
De foreliggende oplysninger antyder , at sådanne tiltag med midlertidig virkning spillede en rolle med hensyn til reduktion af underskuddet i 1996 , svarende til 0,3 pct . af BNP , men ikke spillede nogen rolle i 1997 .
Evidence available suggests that measures with a temporary effect played a deficit-reducing role in 1996 , amounting to 0.3% of GDP , but did not play a role in 1997 .
For så vidt angår udviklingen i andre finanspolitiske indikatorer , fremgår det af figur 4 , at de samlede offentlige udgifter som andel af BNP steg kraftigt mellem 1990 og 1993 .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 that the general government total expenditure ratio rose sharply between 1990 and 1993 .
Især steg de løbende overførsler voldsomt , hvilket afspejler en mærkbar stigning i udbetalinger i forbindelse med arbejdsløshed og andre forhold omkring social sikkerhed ;
In particular , current transfers increased steeply , reflecting a 247 marked increase in payments related to unemployment and other social security items ;
246 BNP ( se tabel 6 ) .
in addition , all other major expenditure items rose as a percentage of GDP ( see Table 6 ) .
Efter 1993 faldt de samlede offentlige udgifter i pct . af BNP markant som konsekvens af en reduktion af alle hovedposterne i de offentlige udgifter med undtagelse af rentebetalingerne .
After 1993 the total expenditure ratio declined rapidly as a consequence of a reduction in all expenditure categories with the exception of interest payments .
Ikke desto mindre var udgiftskvotienten i 1997 3 procentpoint højere end i begyndelsen af 1990'erne , hvilket afspejler , at de løbende offentlige transfereringer - særligt til arbejdsløse - og rentebetalingerne var større som andel af BNP .
Nevertheless , the expenditure ratio in 1997 was 3 percentage points higher than at the beginning of the 1990s , reflecting higher ratios in current transfers - notably to the unemployed and interest payments .
Givet dette mønster og i betragtning af , at rentebetalingerne er vokset i takt med den højere gældskvote , samt at kapitaludgifterne er blevet reduceret kraftigt siden 1993 , vil en fortsat nedadgående bevægelse i de samlede udgifter kræve , at der fokuseres mere på de løbende offentlige overførsler , som stadig er betydeligt over niveauet for 1990 .
Given this pattern and taking into account both that interest payments have increased in line with the higher debt ratio and that capital spending has been reduced substantially since 1993 , a continuation of the downward trend of total expenditure to GDP would in particular seem to require emphasis to be placed on current transfers , which are still well above the level observed in 1990 .
De offentlige indtægter i forhold til BNP havde en tendens til at falde frem til 1994 , hvorefter de er steget gradvist .
Government revenue in relation to GDP tended to decrease until 1994 , since when it has been gradually increasing .
De kan nu have nået et niveau , som er skadeligt for væksten .
It may be at a level which is detrimental to economic growth .