natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2 ) Transaktioner vedrørende anden gæld ( offentlige forpligtelser ) , sektormæssige omklassifikationer og statistiske afvigelser .
2 ) Transactions in other accounts payable ( government liabilities ) , sector reclassifications and statistical discrepancies .
Posten kan også dække visse former for gældsovertagelse .
This item may also cover certain cases of debt assumption .
Figur 4 Offentlige udgifter og indtægter ( I pct . af BNP ) Udgifter i alt Indtægter i alt 55 50 45 40 35 30 55 50 45 40 35 30
Chart 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 55 50 45 40 35 30 55 50 45 40 35 30
Kilde : ESCB . Tabel 7 Den offentlige sektors budgetstilling ( I pct .
Source : ESCB .
af BNP ) 1996 Indtægter i alt Løbende indtægter Skatter Afgifter Sociale bidrag Andre løbende indtægter Kapitalindtægter Udgifter i alt Løbende udgifter Lønninger Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier Rentegæld heraf : swap - og fremtidige rentesikringsaftaler ( FRA ) Andre løbende udgifter Kapitaludgifter Overskud (+)/ underskud (-) 34,3 34,3 8,3 11,9 8,0 6,2 0,0 37,9 32,7 10,9 8,9 0,9 0,0 12,0 5,1 - 3,6 1997 39,6 39,5 9,0 14,6 8,6 7,3 0,0 50,9 35,4 11,4 9,3 0,8 0,0 13,9 15,5 - 11,4 - 10,5 - 9,0 1998 37,4 37,4 9,1 14,0 9,1 5,1 0,0 40,4 36,7 12,8 10,0 1,1 0,0 12,8 3,8 - 3,0 - 1,9 - 0,5 1999 37,5 37,4 9,2 13,8 9,3 5,0 0,1 40,3 36,8 13,5 11,4 1,4 0,0 10,4 3,6 - 2,9 - 1,5 - 0,3 2000 35,8 35,7 8,4 12,6 9,4 5,4 0,1 39,3 34,7 12,7 10,7 1,7 0,0 9,6 4,6 - 3,6 - 1,8 - 1,2 2001 33,1 33,1 7,8 12,2 9,0 4,1 0,1 35,1 32,2 11,7 10,6 1,5 0,0 8,5 2,9 - 2,0 - 0,5 0,2 2002 32,9 32,4 7,5 12,4 8,7 3,8 0,5 34,3 30,8 11,4 9,3 1,3 0,0 8,8 3,5 - 1,4 - 0,1 1,5 2003 31,9 31,5 8,0 11,8 8,6 3,2 0,4 33,2 29,7 10,8 9,1 1,2 0,0 8,5 3,4 - 1,2 0,0 1,8 2004 31,9 31,5 8,7 11,1 8,7 2,9 0,5 33,4 29,6 10,8 9,1 0,9 0,0 8,8 3,8 - 1,5 - 0,5 2,0 2005 33,1 32,4 9,1 11,2 8,6 3,5 0,8 33,7 30,0 10,4 9,0 0,8 0,0 9,7 3,7 - 0,5 0,3 3,0 Primær saldo - 2,7 Overskud (+)/ underskud (-) fratrukket offentlige investeringsudgifter - 1,1
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1996 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 34.3 34.3 8.3 11.9 8.0 6.2 0.0 37.9 32.7 10.9 8.9 0.9 0.0 12.0 5.1 - 3.6 - 2.7 - 1.1 1997 39.6 39.5 9.0 14.6 8.6 7.3 0.0 50.9 35.4 11.4 9.3 0.8 0.0 13.9 15.5 - 11.4 - 10.5 - 9.0 1998 37.4 37.4 9.1 14.0 9.1 5.1 0.0 40.4 36.7 12.8 10.0 1.1 0.0 12.8 3.8 - 3.0 - 1.9 - 0.5 1999 37.5 37.4 9.2 13.8 9.3 5.0 0.1 40.3 36.8 13.5 11.4 1.4 0.0 10.4 3.6 - 2.9 - 1.5 - 0.3 2000 35.8 35.7 8.4 12.6 9.4 5.4 0.1 39.3 34.7 12.7 10.7 1.7 0.0 9.6 4.6 - 3.6 - 1.8 - 1.2 2001 33.1 33.1 7.8 12.2 9.0 4.1 0.1 35.1 32.2 11.7 10.6 1.5 0.0 8.5 2.9 - 2.0 - 0.5 0.2 2002 32.9 32.4 7.5 12.4 8.7 3.8 0.5 34.3 30.8 11.4 9.3 1.3 0.0 8.8 3.5 - 1.4 - 0.1 1.5 2003 31.9 31.5 8.0 11.8 8.6 3.2 0.4 33.2 29.7 10.8 9.1 1.2 0.0 8.5 3.4 - 1.2 0.0 1.8 2004 31.9 31.5 8.7 11.1 8.7 2.9 0.5 33.4 29.6 10.8 9.1 0.9 0.0 8.8 3.8 - 1.5 - 0.5 2.0 2005 33.1 32.4 9.1 11.2 8.6 3.5 0.8 33.7 30.0 10.4 9.0 0.8 0.0 9.7 3.7 - 0.5 0.3 3.0
: Forskellen mellem de anførte totalbeløb og summen af deres delkomponenter skyldes afrunding .
Notes : Differences between totals and the sum of their components are due to rounding .
Rentegæld er indberettet i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud .
Interest payable as reported under the excessive deficit procedure .
Påvirkningen fra swap - og fremtidige rentesikringsaftaler ( FRA ) svarer til forskellen i rente ( eller underskud / overskud ) som defineret i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og i ENS95 .
The item « impact of swaps and FRAs » is equal to the difference between the interest ( or deficit / surplus ) as defined in the excessive deficit procedure and in the ESA 95 .
Jf . Europa-Parlamentets og Rådets forordning 2558/2001 om omklassificering af betalinger som led i swap - og fremtidige rentesikringsaftaler .
See Regulation ( EC ) No 2558/2001 of the European Parliament and Council on the reclassification of settlements under swaps arrangements and under forward rate agreements .
) 2004 Ældrebyrde ( befolkningsandel over 64 år i forhold til befolkningsandel mellem 15 og 64 år ) Ændring i de aldersbetingede offentlige udgifter ( i pct . af BNP ) sammenlignet med 2004 22,3 2010 23,4 - 0,7 2020 26,0 - 0,9 2030 33,4 0,3 2040 39,3 0,8 2050 44,9 1,4
CHAPTER 1 Table 8 Projections of ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2004 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Change in age-related government expenditure ( as a percentage of GDP ) compared with 2004 22.3 2010 23.4 - 0.7 2020 26.0 - 0.9 2030 33.4 0.3 2040 39.3 0.8 2050 44.9 1.4
Kilde : Europa-Kommissionen ( 2006 ) « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2005-2050 ) » .
Source : European Commission ( 2006 ) , « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » .
Rapport udarbejdet af Udvalget for Økonomisk Politik og Europa-Kommissionen ( GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender ) .
Report prepared by the Economic Policy Committee and the European Commission ( DG ECFIN ) .
3 VALUTAKURSUDVIKLINGEN Tabel 9a Valutakursstabilitet Medlemskab af ERM2 Medlemskab siden Devaluering af bilateral centralkurs på landets eget initiativ Maksimal afvigelse opad og nedad 1 ) 28 . juni 2004 -- 28 .
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward and downward deviations 1 ) 28 June 2004 to 28 April 2006 Euro Maximum upward deviation 0.0 Yes 28 June 2004 No Maximum downward deviation 0.0
juni 2004 Nej Maksimal afvigelse nedad 0,0 Kilde : ECB .
Source : ECB .
1 ) Maksimale afvigelser fra centralkursen i ERM2 .
1 ) Maximum percentage deviations from ERM II central rate .
Glidende gennemsnit af daglige data over 10 bankdage .
Ten-day moving average of daily data at business frequency .
9b Væsentlige indikatorer for valutakursspændinger for den litauiske litas ( Ultimo den 3-måneders periode , der ender i den nævnte måned ) 2004 juli Valutakursvolatilitet 1 ) Kort rentespænd 2 ) 0,0 0,6 2005 apr. 0,0 0,4 2006 jan. 0,0 0,1
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Lithuanian litas ( average of three-month period ending in specified month ) 2004 July Exchange rate volatility Short-term interest rate differential 2 ) 1 ) Oct. 0.0 0.6
0,0 0,6 jan. 0,0 0,5
Jan. 0.0 0.5 2005 Apr. 0.0 0.4
juli 0,0 0,2
July 0.0 0.2
okt . 0,0 0,2
Oct. 0.0 0.2
apr. 0,0 0,0
Apr. 0.0 0.0
1 ) Månedlige standardafvigelser i daglige procentvise ændringer i valutakursen over for euro ( årsniveau i pct . ) .
1 ) Annualised monthly standard deviation ( as a percentage ) of daily percentage changes of the exchange rate against the euro .
2 ) Spænd ( i procentpoint ) mellem 3-måneders pengemarkedsrenten og 3-måneders Euribor .
2 ) Differential ( in percentage points ) between three-month interbank interest rates and the three-month EURIBOR .
Figur 5 Den litauiske litas : afvigelse over for centralkursen i ERM2 ( Daglige data , procentvis ændring , 1 .
Chart 5 Lithuanian litas : deviation from ERM II central rate ( daily data ; percentage deviation ;
maj 2004 -- 28 . april 2006 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 2 .
1 May 2004 to 28 April 2006 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 Q2 Q3 Q4 2004 Q1 Q2 Q3 2005 Q4 Q1 2006 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15
2004 2005 2006 Kilde : ECB .
Source : ECB .
: Den lodrette linje markerer datoen for optagelsen i ERM2 ( 28 . juni 2004 ) .
Note : The vertical line indicates the date of entry into ERM II ( 28 June 2004 ) .
En positiv ( negativ ) afvigelse fra centralkursen betyder , at litasen ligger over ( under ) centralkursen .
A positive / negative deviation from the central parity implies that the currency is at the strong / weak side of the band .
For litasen er udsvingsgrænsen på ± 15 pct .
For the Lithuanian litas , the fluctuation band is ± 15 %.
Udsving inden 28 . juni 2004 er angivet ud fra den centralkurs , der blev fastsat for litasen ved indtrædelsen i ERM2 .
Deviations prior to 28 June 2004 refer to the Lithuanian litas 's central rate as established upon ERM II entry .
KAPITEL 1 Tabel 10 Den litauiske litas : udvikling i den reale valutakurs ( Månedsdata ;
CHAPTER 1 Table 10 Lithuanian litas : real exchange rate developments ( monthly data ;
april 2006 i forhold til forskellige benchmarkperioder ) Gennemsnit jan. 1996 -- apr. 2006 Real bilateral effektiv valutakurs over for euroen 1 ) Memoposter : Nominel effektiv valutakurs 2 ) Real effektiv valutakurs 1 ) , 2 ) 9,5 13,8 11,3 Gennemsnit jan. 1999 -- apr. 2006 1,8 6,5 4,4
April 2006 compared with different benchmark periods ) Average Jan. 1996 to Apr. 2006 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 9.5 13.8 11.3 Average Jan. 1999 to Apr. 2006 1.8 6.5 4.4
Kilde : ECB . Anm .
Source : ECB .
: Et positivt ( negativt ) fortegn angiver en appreciering ( depreciering ) .
Note : A positive sign indicates an appreciation , while a negative sign indicates a depreciation .
1 ) Baseret på udviklingen i HICP og forbrugerprisindeks .
1 ) Based on HICP and CPI developments .
2 ) Effektiv valutakurs over for euroen , valutaerne i de øvrige EU-lande og i 10 andre vigtige samhandelslande .
2 ) Effective exchange rate against the euro area , non-euro area EU Member States and ten other major trading partners .
Tabel 11 Udvikling over for udlandet ( I pct . af BNP , medmindre andet er angivet ) 1996 Betalingsbalancens løbende poster og kapitalbalancen Balancen for direkte investeringer og porteføljeinvesteringer 1 ) Direkte investeringer Porteføljeinvesteringer Nettokapitalbalance over for udlandet Eksport af varer og tjenesteydelser 2 ) Import af varer og tjenesteydelser 2 ) Eksport af varer til euroområdet 3 ) , 4 ) Import af varer fra euroområdet 3 ) , 4 ) Memoposter : Intra-EU25-eksport af varer 3 ) , 4 ) Intra-EU25-import af varer 3 ) , 4 ) - 8,9 4,2 1,9 2,3 - 13,9 52,2 61,8 29,7 31,8 54,5 53,6 1997 - 9,9 5,3 3,3 2,0 - 18,5 53,1 63,4 27,4 34,7 50,8 57,7 1998 - 11,7 8,1 8,3 - 0,2 - 22,5 45,7 57,2 30,4 36,8 58,8 60,7 1999 - 11,0 9,1 4,4 4,7 - 34,3 39,1 49,2 36,4 35,3 73,5 60,0 2000 - 5,9 5,6 3,3 2,3 - 35,0 44,6 50,9 32,0 32,3 74,6 54,5 2001 - 4,7 5,8 3,6 2,2 - 34,6 49,8 55,2 26,7 34,7 73,4 54,8 2002 - 4,7 5,1 5,0 0,1 - 32,9 52,8 58,3 25,7 35,4 69,2 56,5 2003 - 6,4 2,3 0,8 1,5 - 33,4 51,3 57,0 27,5 34,7 62,5 55,8 2004 - 6,4 3,2 2,3 0,9 - 34,7 52,2 59,2 30,4 35,6 66,9 63,3 2005 - 5,6 1,1 2,6 - 1,5 - 35,4 58,3 65,3 28,5 32,3 65,3 59,0
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo items : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) - 8.9 4.2 1.9 2.3 - 13.9 52.2 61.8 29.7 31.8 54.5 53.6 1997 - 9.9 5.3 3.3 2.0 - 18.5 53.1 63.4 27.4 34.7 50.8 57.7 1998 - 11.7 8.1 8.3 - 0.2 - 22.5 45.7 57.2 30.4 36.8 58.8 60.7 1999 - 11.0 9.1 4.4 4.7 - 34.3 39.1 49.2 36.4 35.3 73.5 60.0 2000 - 5.9 5.6 3.3 2.3 - 35.0 44.6 50.9 32.0 32.3 74.6 54.5 2001 - 4.7 5.8 3.6 2.2 - 34.6 49.8 55.2 26.7 34.7 73.4 54.8 2002 - 4.7 5.1 5.0 0.1 - 32.9 52.8 58.3 25.7 35.4 69.2 56.5 2003 - 6.4 2.3 0.8 1.5 - 33.4 51.3 57.0 27.5 34.7 62.5 55.8 2004 - 6.4 3.2 2.3 0.9 - 34.7 52.2 59.2 30.4 35.6 66.9 63.3 2005 - 5.6 1.1 2.6 - 1.5 - 35.4 58.3 65.3 28.5 32.3 65.3 59.0
Kilder : ESCB og Europa-Kommissionen ( Eurostat ) .
Sources : ESCB and European Commission ( Eurostat ) .
1 ) Forskellen mellem de anførte totalbeløb og summen af deres komponenter skyldes afrunding .
1 ) Differences between the total and the sum of the components are due to rounding .
2 ) Betalingsbalancestatistik .
2 ) Balance of payments statistics .
3 ) Udenrigshandelsstatistik .
3 ) External trade statistics .
4 ) I pct . af den samlede eksport og import .
4 ) As a percentage of total exports / imports .
4 UDVIKLINGEN I DEN LANGE RENTE Tabel 12 Lang rente ( I pct .
4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long-term interest rates ( percentages ;
, gennemsnit over perioden ) 2005 dec. Lang rente 1 ) Referenceværdi Euroområdet 3 ) 3,8 2 )
average of observations through period ) 2005 Dec. Long-term interest rate 1 ) Reference value 2 ) Euro area 3 ) 3.8 3.4 Jan. 3.6 3.4 2006 Feb. 3.5 3.6 Mar .
3,7 3,7 apr. 2005 -- mar .
3.7 3.7 Apr. 2005 to Mar .
3,4 Kilder : ECB og Europa-Kommissionen .
Sources : ECB and European Commission .
1 ) Den lange rente er baseret på afkast på de primære markeder .
1 ) The long-term interest rate is based on primary market yields .
2 ) Beregningen for perioden april 2005 - marts 2006 er baseret på det ikke-vægtede aritmetiske gennemsnit af de årlige ændringer i pct . for Polen , Finland og Sverige tillagt 2 procentpoint .
2 ) Calculation for the April 2005 to March 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Poland , Finland and Sweden , plus 2 percentage points .
3 ) Tallene for euroområdet er kun til orientering . Figur 6 a ) Lang rente ( Månedsgennemsnit i pct .
3 ) The euro area average is included for information only .
) b ) Lang rente og HICP-inflation , afvigelse fra euroområdet ( Månedsgennemsnit i pct . ) Langt rentespænd Afvigelse i HICP 10,0 9,0 8,0 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2001 2002 2003 2004 2005 Kilder : ECB og Europa-Kommissionen .
Chart 6 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) long-term interest rate differential HICP inflation differential 10.0 9.0 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 2001 2002 2003 2004 2005 10.0 9.0 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0
KAPITEL 1 2.2 SLOVENIEN tivt spænd i forhold til sammenlignelige renter i euroområdet .
CHAPTER 1 2.2 SLOVENIA domestic interest rates relatively high and thereby maintaining a positive spread versus comparable euro area interest rates .
1 Dette var igen med til at fremme udviklingen hen imod prisstabilitet .
1 This in turn facilitated the move towards price stability .
Dis inflations processen er generelt også blevet understøttet af finanspolitikken og strukturreformer , herunder den gradvise afvikling af indekseringer af finansielle kontrakter og lønninger , samt af den gradvise liberalisering af de finansielle markeder .
The disinflation process has also been broadly supported by fiscal policy and structural reforms , including the progressive de-indexation of financial contracts and wages , and the gradual liberalisation of financial markets .
I det meste af perioden 1996-2005 blev inflationsudviklingen understøttet af en forholdsvis robust produktionsvækst .
For most of the period from 1996 to 2005 , inflation developments should be viewed against a background of fairly robust output growth .
Efter at have været en del mere afdæmpet mellem 2001 og 2003 har væksten i realt BNP igen været stigende efter 2004 ( jf . tabel 2 ) .
After real GDP growth was somewhat more subdued between 2001 and 2003 , it has picked up again since 2004 ( see Table 2 ) .
Forholdene på arbejdsmarkedet har været forholdsvis stabile over tid , og arbejdsløshedsprocenten har det meste af tiden ligget på 6-7 pct .
Labour market conditions have remained fairly stable over time , with the unemployment rate fluctuating mostly within a range of 6-7 %.
Væksten i lønsum pr. ansat steg til tocifrede tal i 2000 og 2001 , inden den faldt til 7,7 pct . i 2004 2 .
Compensation per employee growth rose to double-digit figures in 2000 and 2001 , before declining to 7.7% in 2004 2 .
I sammenhæng med en midlertidig afmatning i væksten i arbejdskraftsproduktiviteten medførte dette en betydelig stigning i væksten i enhedslønomkostningerne i 2000 og 2001 , der efterfulgtes af et gradvist fald til 3,8 pct . I 2004 .
In conjunction with a temporary slowdown in labour productivity growth , this resulted in a substantial increase in unit labour cost growth in 2000 and 2001 , followed by a gradual decline to 3.8% in 2004 .
Importpriserne har været forholdsvis volatile i den betragtede periode , hvilket fortrinsvis skyldes oliepris - og valutakursudviklingen .
Import prices have been rather volatile during the period under review , mainly reflecting exchange rate and oil price developments .
Relativt små stigninger i importpriserne i 2002 og 2003 fremmede disinflationsprocessen i disse år .
Relatively small increases in import prices in 2002 and 2003 facilitated the process of disinflation during these two years .
Det overordnede mønster for den aftagende inflation er også kommet til udtryk i andre relevante indeks , som fx HICP-inflationen ekskl . uforarbejdede fødevarer og energi og inflationen målt ved nettoprisindekset ( jf .
The general pattern of decelerating inflation developments is also apparent from other relevant indices , such as HICP inflation excluding unprocessed food and energy and CPI inflation excluding changes in net indirect taxes ( see Table 2 ) .
Betragtes den seneste udvikling , var den årlige gennemsnitlige HICP-inflation 2,5 pct . i 2005 .
Looking at recent trends , the annual average rate of HICP inflation reached 2.5% in 2005 .
Den årlige HICP-inflation var 2,6 pct . i januar 2006 for herefter at falde til 2,0 pct .
The annual rate of HICP inflation was 2.6% in January 2006 , before falling to 2.0% in March ( see Table 3a ) .
energi og lavere inflation i priserne på fødevarer på grund af øget konkurrence både internationalt og indenlandsk modvirkede den 1 2 Jf . afsnit 2.2.3 om valutakursudviklingen .
A decline in non-energy industrial goods prices and lower food price 1 2 For more details , see Section 2.2.3 entitled « Exchange rate developments » .
2005-data for lønsum pr. ansat foreligger endnu ikke . Den gennemsnitlige vækst i den månedlige bruttoindkomst steg fra 4,6 pct .
Data for compensation per employee for 2005 are not yet available .
i 2004 til 4,9 pct . i 2005 .
Average monthly gross earnings growth was 4.9% in 2005 , up from 4.6% in 2004 .
2.2.1 PRISUDVIKLINGEN I referenceperioden fra april 2005 til marts 2006 var den gennemsnitlige HICP-inflation i Slovenien 2,3 pct . , dvs .
2.2.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from April 2005 to March 2006 , the average rate of HICP inflation in Slovenia was 2.3% , i.e. below the reference value of 2.6% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
På baggrund af de seneste data forventes 12-måneders gennemsnittet for den årlige HICP-inflation at forblive stabilt i de kommende måneder .
On the basis of the most recent information , the 12-month average of annual HICP inflation rates is expected to remain stable in the coming months .
Hvis man ser tilbage over en længere periode , har Slovenien kun haft lav inflation i relativt kort tid .
Looking back over a longer period , Slovenia has been recording low inflation rates only for a relatively short period of time .
Forbrugerprisinflationen i Slovenien aftog gradvis frem til 1999 , hvor tendensen blev afbrudt . Den begyndte dog at falde igen efter 2000 ( jf .
Consumer price inflation in Slovenia decreased gradually until 1999 , when the downward trend was interrupted , and then started to fall again after 2000 ( see Chart 1 ) .
HICP-inflationen faldt gradvis fra 9,9 pct . i 1996 til 6,1 pct .
HICP inflation gradually declined from 9.9% in 1996 to 6.1% in 1999 , and then rose again to 8.9% in 2000 .
Der var flere årsager til , at HICP-inflationen begyndte at stige igen , herunder bl . a. indførelsen af en momsafgift , en kraftig stigning i den indenlandske efterspørgsel , kraftige lønstigninger og en markant stigning i importpriserne .
This renewed increase was due to several factors , most notably the introduction of a value added tax , a surge in domestic demand , strong wage increases and a jump in import prices .
Disinflationsprocessen tog til igen efter 2000 , og inflationen faldt gradvis til 2,5 pct . i 2005 .
The disinflation process gained momentum again after 2000 , with inflation gradually coming down to 2.5% in 2005 .
Inflationsmønstret afspejler en række vigtige politikvalg .
This inflation pattern reflects a number of important policy choices .
I 2001 blev der vedtaget en ny pengepolitisk ramme , hvor hovedmålet om prisstabilitet blev nedfældet i den nye lov om Banka Slovenije .
In 2001 a new monetary policy framework was adopted , with the primary objective of price stability being enshrined in the new Banka Slovenije Law .
Man gik væk fra et mellemmål for pengemængdevæksten og indførte en pengepolitisk ramme , der bygger på to søjler , som dækker både den monetære og den realøkonomiske udvikling .
The pursuit of an intermediate target for monetary growth was abandoned and a two-pillar monetary policy framework introduced , covering both monetary and real economic developments .
Samtidig blev pengepolitikken suppleret med en valutakurspolitik , der fulgte teorien om den udækkede renteparitet , og det bevirkede , at pengepolitikken kunne fastholde et tilstrækkeligt højt renteniveau til at understøtte disinflation .
At the same time , monetary policy was complemented by an exchange rate policy guided by the uncovered interest parity , which enabled monetary policy to maintain sufficiently high interest rates to support disinflation .
Lige siden Slovenien indtrådte i ERM2 den 28 . juni 2004 , har pengepolitikken været rettet mod at fastholde en stabil valutakurs over for euroen .
Since 28 June 2004 , when Slovenia joined ERM II , monetary policy has been geared towards maintaining exchange rate stability vis-à-vis the euro .
I den betragtede periode anvendte Banka Slovenije sin valutaswapfacilitet til at fastholde euro / tolar-kursen på et stabilt niveau , samtidig med at den indenlandske rente blev holdt på et relativt højt niveau , hvorved der blev fastholdt et posi -
During the period under review , Banka Slovenije used its foreign exchange swap facility to maintain the stability of the euro-tolar exchange rate , while keeping
VURDERING AF D E N Ø KO N O M I S K E KO N V E R G E N S S L OV E N I E N
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE
opadrettede effekt fra olieprisstigningerne .
inflation due to increased international and domestic competition counteracted the upward impact of oil price increases .
Effekten af de seneste bratte stigninger i oliepriserne er også blevet afbødet af hyppige afgiftsjusteringer , der ifølge Banka Slovenije har reduceret inflationen med 0,06 procentpoint i løbet af referenceperioden .
The impact of recent oil price hikes has also been mitigated by frequent adjustments in the excise duties , which , according to Banka Slovenije , reduced inflation over the reference period by 0.06 percentage point .
Banka Slovenije skønner , at ændringer i indirekte skatter og administrativt fastsatte priser samlet set har bidraget med ca . 1,9 procentpoint til inflationen i 2005 , hvoraf ca .
Banka Slovenije estimates that , on balance , changes in indirect taxes and administered prices added around 1.9 percentage points to inflation in 2005 , of which about 1.3 percentage points were due to higher energy prices .