natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Derudover har stock-flow-justeringer ( indfrielse af gæld til udlandet og porteføljeændringer i offentlige fonde ) også bidraget til fald i gældskvotienten .
Furthermore , stock-flow adjustments , ( redemption of foreign debt and portfolio shifts of government funds ) have also caused a decline in the debt ratio .
Udviklingen i begyndelsen af 1990'erne kan ses som en illustration af de risici , der kan opstå som følge af en uforudset forværring af de makroøkonomiske forhold , herunder pres på valutaen , når det primære overskud er utilstrækkeligt til at modvirke sådanne effekter .
The patterns observed in the early 1990s may be seen as indicative of the risks which can arise from an unforeseen deterioration in the economic environment , including pressure on the currency , when such effects are not counterbalanced by a sufficiently high primary surplus .
I denne forbindelse skal det bemærkes , at andelen af gæld med kort restløbetid har været lav igennem 1990'erne , og at den gennemsnitlige restløbetid har været stigende ( se tabel 5 ) .
In this context , it may be noted that the share of debt with a shortterm residual maturity has been low over the 1990s , and the average maturity has tended to increase ( see Table 5 ) .
Som følge af dette , og i lyset af det nuværende niveau for gældskvotienten , er de offentlige finanser relativt ufølsomme over for renteændringer .
Accordingly , also taking into account the current level of the debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in 58
Desuden er andelen af gæld denomineret i udenlandsk valuta faldet til et niveau , som gør de offentlige finanser relativt ufølsomme overfor valutakursændringer .
In addition , the proportion of foreign currency debt in Denmark has declined to levels which make fiscal balances relatively insensitive to changes in exchange rates .
I 1990'erne har man kunnet iagttage et mønster , hvor budgetunderskuddet som andel af BNP først steg og derefter faldt , idet underskudskvotienten forblev under referenceværdien på 3 pct .
During the 1990s a pattern of first deteriorating and subsequently improving results can be observed in the deficit-toGDP ratio , whereby the ratio remained consistently below the 3 % reference value .
af BNP i 1990 nåede budgetunderskuddet op på 2,9 pct . af BNP i 1993 .
Starting from a ratio of 1.5% in 1990 , the deficit reached 2.8% in 1993 ;
Siden da er underskuddet faldet år for år og vendt til et overskud på 0,7 pct . af BNP i 1997 ( se figur 3a ) .
since then , the deficit has declined year by year and became a surplus of 0.7% in 1997 ( see Chart 3a ) .
Som det mere detaljeret fremgår af figur 3b , der fokuserer på ændringer i underskuddet , bidrog konjunktur-afhængige faktorer i væsentlig grad til at forøge underskuddet indtil 1993 , og til at reducere det i 1994 , men har spillet en mindre rolle siden da .
As is shown in greater detail in Chart 3b , which focuses on changes in deficits , cyclical factors contributed considerably to the increase in the deficit until 1993 , as well as to its reduction in 1994 , but played a minor role thereafter .
De konjunktur-uafhængige forbedringer kunne afspejle en „strukturel » udvikling mod mere balancerede offentlige finanser og / eller en række tiltag med midlertidig virkning .
The non-cyclical improvements could reflect a lasting , structural move towards more balanced fiscal policies and / or a variety of measures with temporary effects .
Imidlertid viser de foreliggende oplysninger , at tiltag med midlertidig virkning højst bidrog til at forbedre budgetoverskuddet i 1997 med 0,1 pct .
However , evidence available suggests that measures with a temporary effect did not improve fiscal balances in 1997 by more than 0.1% of GDP .
For så vidt angår udviklingen i andre finanspolitiske indikatorer , fremgår det af figur 4 , at de samlede offentlige udgifter , som andel af BNP , steg mellem 1990 og 1994 .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 that the general government total expenditure ratio rose between 1990 and 1994 .
I en situation med høj og voksende arbejdsløshed øgedes de løbende overførsler til husholdningerne og udgjorde størstedelen af stigningen i de samlede udgifter , mens rentebetalingernes andel aftog svagt ( se tabel 6 ) .
Against the background of high and rising unemployment , current transfers to households increased , accounting for most of the increase in total expenditure , while the interest payments ratio diminished slightly ( see Table 6 ) .
Efter 1994 aftog de samlede offentlige udgifter som andel af BNP som følge af fald i overførsler til husholdningerne , rentebetalinger og offentligt forbrug .
After 1994 the ratio of total expenditure to GDP declined , reflecting a reduction in transfers to households , interest payments and public consumption relative to GDP .
Alt i alt var de samlede offentlige udgifter som andel af BNP i 1997 lavere end i begyndelsen af 1990'erne , mens overførslerne var steget .
On balance , the expenditure ratio in 1997 was lower than at the beginning of the 1990s , while transfer payments have increased .
En fortsættelse af faldet i de samlede offentlige udgifter som andel af BNP synes at kræve , at der lægges større vægt på begrænsning af såvel de løbende overførsler som det offentlige forbrug .
A continuation of the downward trend would seem to require the main emphasis to be placed on both current transfers and public
De offentlige indtægter som andel af BNP var 1,6 procentpoint højere i 1997 end i 1990 og kan have nået 58
Government revenue in relation to GDP was 1.6 percentage points higher in 1997 than in 1990 and it may be at a level which is detrimental to economic growth .
Ifølge den danske finanspolitiske strategi for det mellemlange sigt , som præsenteret i konvergensprogrammet opdateret i maj 1997 , ventes et stort set uændret budgetoverskud på knap 1 pct . af BNP i 1998 , og den offentlige gæld ventes at falde til 64 pct .
Looking at the Danish medium-term fiscal policy strategy , as presented in the Convergence Programme updated in May 1997 , a broadly stable general government surplus of somewhat less than 1 % of GDP is expected in 1998 , and the debt ratio is projected to decline to 64 % of GDP .
af BNP . Det fremlagte budget for 1998 viser et større overskud end forventet i programmet .
The budget plan for 1998 shows a larger surplus in the financial balance than envisaged in the programme .
Budgettet forudser et fald målt i forhold til BNP , i både udgifter ( som følge af besparelser i alle udgiftskategorier i forhold til BNP og udskydelsen af investeringer ) og indtægter ( primært som følge af fald i indkomst - og formueskatten , mens specielt bidrag til social sikring ventes at stige ) .
It foresees both a reduced expenditure ratio ( as a result of cuts in all spending categories in relation to GDP and the postponement of investments ) and a decreased revenue ratio ( mostly due to income and wealth tax reductions , while social security contributions in particular are projected to increase ) .
Der er på nuværende tidspunkt ingen tegn på signifikante tiltag med midlertidig virkning på budgettet for 1998 .
Currently , there is no evidence of significant measures with a temporary effect in the 1998 budget .
I år 2000 er der planlagt en yderligere stigning i budgetoverskuddet .
By the year 2000 a further increase in the budget surplus is planned .
Ifølge skønnene i det seneste konvergensprogram vil der være en langsommere forbedring af de offentlige finanser end forudset i det forrige program , selvom det nye mål for budgetoverskuddet i 1998 er noget mere ambitiøst , og der ventes nu en mere positiv udvikling for gælden .
These projections show a slower improvement in the general government budget balance position than envisaged in the previous programme , although the new target for the budget balance in 1998 is somewhat more ambitious and a more favourable development of the debt ratio is now expected .
Hvis de offentlige finanser udvikler sig som ventet i konvergensprogrammet for 1999-2000 , ville Danmark opfylde den mellemfristede målsætning i stabilitets - og vækstpagten , som træder i kraft fra 1999 , om en budgetsaldo , der er tæt på balance eller i overskud .
If fiscal balances turn out as projected in the Convergence Programme for 1999-2000 , Denmark would comply with the medium-term objective of the Stability and Growth Pact , effective from 1999 onwards , of having a budgetary position that is close to balance or in surplus .
Gældskvotientens mulige udvikling i fremtiden behandles ikke detaljeret i EMIs rapport for lande , der ventes at have en gæld på mindre end 60 pct . af BNP i 1998 .
With regard to the potential future course of the debt ratio , the EMI s Report does not consider this issue in detail for countries forecast to have a debt ratio of below 60 % of GDP in 1998 .
Den forudsete udvikling understreger fordelene ved det opnåede budgetoverskud i 1997 og den ventede forøgelse af overskuddet i 1998 , for en hurtig nedbringelse af gældskvotienten .
Projected developments underline the benefits of the surplus position achieved in 1997 , and forecast to increase in 1998 , for rapidly reducing the debt ratio .
I Danmarks tilfælde er en understregning af fordelene ved overskud på de offentlige finanser og en betydelig reduktion af gælden helt på sin plads .
Stressing the benefits of a surplus position in public finances and of a substantial further reduction in the debt ratio is indeed appropriate in the case of Denmark .
Som det tidligere har været set , kan uventede stød øge gældskvotienten betydeligt .
As has been seen in the past , unexpected shocks can substantially increase the debt ratio .
Derudover investerer Den Sociale Pensionsfond ( som ikke har pensionsforpligtelser og er statsstyret ) de fleste af sine aktiver i statspapirer og bidrager dermed til at reducere den konsoliderede offentlige bruttogæld .
Moreover , the Danish Social Pension Fund ( which does not have pension liabilities and is run by the government ) invests most of its assets in government paper , thereby reducing the consolidated general government gross debt .
En om end ikke særlig sandsynlig - ændring i denne investeringspolitik ville påvirke bruttogælden ( men ikke rentebyrden ) .
The unlikely event of a change in this investment policy would affect the debt ratio ( but not , however , the interest burden ) .
Som påvist i tabel 7 ventes fra omkring 2010 en mærkbar aldring af befolkningen .
In addition , as is highlighted in Table 8 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Mens Danmark nyder godt af en hastigt voksende privat pensionssektor , er de ufinansierede sociale pensioner fortsat betydelige , og den offentlige sektors udgifter til pensionsudbetalinger ventes at stige i forhold til BNP , specielt hvis de nuværende normer for ydelser fortsætter uændret .
While Denmark benefits from a rapidly expanding private pension sector , unfunded social security pensions remain substantial and public sector pension expenditure is projected to increase in terms of GDP , particularly if policies regarding benefits continue unchanged .
Den samlede byrde af befolkningens aldring vil lettere kunne løftes , hvis der er skabt tilstrækkeligt manøvrerum i de offentlige finanser , før den demografiske situation ændres . Valutakursudviklingen Den danske krone har deltaget i ERM siden etableringen den 13 .
Alleviation of the overall burden of population ageing will be facilitated if public finances have created sufficient room for manoeuvre before entering the period during which the demographic situation worsens .
marts 1979 , dvs . i meget mere end to år før undersøgelsen ( se tabel 8a ) .
Exchange rate developments The Danish krone has been participating in the ERM since its inception on 13 March 1979 , i.e. for much longer than two years prior to the examination ( see Table 8a ) .
Som tidligere nævnt , har den danske pengepolitik sigtet mod at holde den danske krone stabil over for de stærkeste ERM-valutaer .
As mentioned above , the orientation of monetary policy has been to keep the Danish krone stable vis - - vis the strongest ERM currencies .
Ses der på referenceperioden fra marts 1996 til februar 1998 , har kronen normalt været handlet tæt på centralkurserne over for andre ERM-valutaer ( se figur 5 og tabel 8a ) . Den danske krone har i enkelte tilfælde været handlet uden for et snævert interval omkring centralkurserne over for forskellige medlemsvalutaer .
Focusing on the reference period from March 1996 to February 1998 , the currency has normally traded close to its central rates against other ERM currencies ( see Chart 5 and Table 8a ) .
De maksimale op - og nedadgående afvigelser fra centralkurserne , beregnet på basis af glidende gennemsnit over 10 bankdage , var henholdsvis 1,2 pct . og - 3,4 pct .
On occasion the Danish krone traded outside a range close to its central rates vis - - vis several partner currencies . The maximum 59
, når der ses bort fra den selvstændige appreciering af det irske pund ( se tabel 8a ) . Episoderne med afvigelser var midlertidige , volatiliteten i valutakursen
upward and downward deviations from central rates , on the basis of 10 business day moving averages , were 1.2% and - 3.4% respectively , abstracting from the autonomous upward trend of the Irish pound ( see Table 8a ) .
over for D-mark var til stadighed meget lav og aftagende ( se tabel 8b ) , og de korte rentespænd over for de EU lande , der har de laveste korte renter , var små .
The episodes in which such deviations occurred were temporary , the degree of exchange rate volatility vis - - vis the Deutsche Mark was continuously very low and decreasing ( see Table 8b ) and short-term interest rate differentials against those EU countries with the lowest short-term interest rates were small .
I referenceperioden har Danmark ikke devalueret sin valutas bilaterale centralkurs over for noget andet medlemslands valuta .
During the reference period Denmark has not devalued its currency s bilateral central rate against any other Member State s currency .
I en mere langsigtet sammenhæng viser mål for den reale effektive kronekurs over for de øvrige ERM-valutaer , jf . tabel 9 , at det nuværende niveau er tæt på de historiske værdier .
In a longer-term context , measures of the real effective exchange rate of the Danish krone vis - - vis the currencies of ERM participating Member States depicted in Table 9 suggest that current levels are close to historical values .
Med hensyn til andre eksterne forhold har Danmark opretholdt store overskud på betalingsbalancens løbende poster igennem 1990'erne , en situation som er blevet afspejlet i et fald i udlandsgælden ( se tabel 10 ) .
As regards other external developments , Denmark has maintained current account surpluses over the 1990s , a situation which has been reflected in a reduction in the net external liability position ( see Table 10 ) .
Det kan også bemærkes , at Danmark er en lille åben økonomi , som i henhold til de senest tilgængelige tal har en eksport , der som andel af BNP udgør 39 pct . , mens importen er på 35 pct .
It may also be recalled that Denmark is a small open economy with , according to the most recent data available , a ratio of foreign trade to GDP of 39 % for exports and 35 % for imports , and a share of intra-EU trade of 64 % for exports and 69 % for imports .
af BNP .
Long-term interest rates have been on a broadly declining trend since the early 1990s ( see Chart 6a ) .
Intra EU-handlen er på 64 pct . for eksportens vedkommende og 69 pct .
At the same time , a comparatively close convergence of Danish long-term interest rates with those prevailing in the EU countries with the lowest bond yields has been observed since the early 1990s , although long-term interest rates have not converged completely towards the lowest levels observed in the Union ( see Chart 6b ) .
for importen . lave inflationstakt , den relativt stabile danske krone og forbedringen af de offentlige finanser .
The main factors underlying this trend were the comparatively low rates of inflation , the relative stability of the Danish krone s exchange rate and the improvement in the fiscal position .
Konkluderende sammenfatning Danmark har , i overensstemmelse med bestemmelserne i traktatens protokol nr. 12 , meddelt , at det ikke vil deltage i tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union .
Concluding summary Denmark , in accordance with the terms of Protocol No. 12 of the Treaty , has given notification to the EU Council that it will not participate in Stage Three of EMU .
Væksten i enhedslønomkostningerne er på det seneste taget til , og visse andre relevante mål for inflationen oversteg 2 pct . i 1997 .
The increase in unit labour costs has picked up recently and some other relevant indicators of inflation exceeded 2 % in 1997 .
I referenceperioden har kronen gennemgående fastholdt stabiliteten og generelt ligget tæt på de uændrede centralkurser , uden at der har været behov for understøttende tiltag .
Over the reference period it remained broadly stable , generally close to its unchanged central parities , without the need for measures to support the exchange rate .
af BNP i 1997 , dvs . at referenceværdien blev rigelig overholdt , og der ventes et overskud på 1,1 pct .
Long-term interest rate developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 long-term interest rates in Denmark were 6.2% on average , and thus stood below the reference value for the interest rate criterion of 7.8% set on the basis of the three best-performing Member States in terms of price stability .
Gældskvotienten er over referenceværdien på 60 pct . Efter sit toppunkt i 1993 , faldt gældskvotienten med 16,5 procentpoint til 65,1 pct .
This was also the case for 1997 as a whole , as well as for 1996 ( see Table 11 ) . 60
Med hensyn til holdbarheden af udviklingen i de offentlige finanser er der udsigt til et fald i gælden til 59,5 pct . af BNP i 1998 , dvs .
In 1997 Denmark achieved a general government surplus of 0.7% of GDP , thus comfortably meeting the reference value , and the outlook is for a surplus of 1.1% in 1998 .
lige under referenceværdien .
The debt-to-GDP ratio is above the 60 % reference value .
Ser man længere frem i tiden og antages det , at de nuværende budgetoverskud opretholdes , vil Danmark opfylde den mellemfristede målsætning i stabilitets - og vækstpagten om en budgetsaldo tæt på balance eller i overskud , Udviklingen i den lange rente I referenceperioden fra februar 1997 til januar 1998 har den lange rente i Danmark i gennemsnit været 6,2 pct .
After having reached a peak in 1993 , the ratio declined by 16.5 percentage points to stand at 65.1% in 1997 . Regarding the sustainability of fiscal developments , the outlook is for a decrease in the debt ratio to 59.5% of GDP in 1998 , i.e. just below the reference value .
Den var hermed under referenceværdien på 7,8 pct . i henhold til rentekriteriet , som er fastlagt ud fra de 3 medlemslande , som har klaret sig bedst med hensyn til prisstabilitet .
Looking further ahead , if current fiscal surpluses are maintained , Denmark should comply with the medium-term objective of the Stability
Den lange rente har i hovedtræk været faldende siden begyndelsen af 1990'erne ( se figur 6a ) . Samtidig har man siden 1990'ernes begyndelse kunnet iagttage , at den lange rente i Danmark er konvergeret ganske tæt mod renterne i de EU-lande , som har haft de laveste obligationsrenter , selvom den lange danske rente ikke er kommet helt ned på niveauet for de laveste renter i EU ( se figur 6b ) .
and Growth Pact , effective from 1999 onwards , of having a budgetary position that is close to balance or in surplus , and the debt ratio would fall further below 60 %.
Oversigt over tabeller og figurer * DANMARK I Prisudvikling Tabel 1 Figur 1 Tabel 2 Tabel 3 Danmark : HICP-inflation Danmark : Prisudvikling Danmark : Mål for inflation og relaterede indikatorer Danmark : Seneste inflationstendenser og prognoser ( a ) Seneste tendenser i forbrugerpriserne ( b ) Prognoser for inflationen
List of Tables and Charts * DENMARK I Price developments Table 1 Chart 1 Table 2 Table 3 Denmark : HICP inflation Denmark : Price developments Denmark : Measures of inflation and related indicators Denmark : Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in consumer price inflation ( b ) Inflation forecasts
Udviklingen i de offentlige finanser Tabel 4 Figur 2 Danmark : Offentlige finanser Danmark : Offentlig bruttogæld ( a ) Niveau ( b ) Årlige ændringer og underliggende faktorer Danmark : Den offentlige bruttogælds sammensætning Danmark : Offentligt overskud (+) / underskud (-) ( a ) Niveau ( b ) Årlige ændringer og underliggende faktorer Danmark : Offentlige udgifter og indtægter Danmark : Offentlige sektors budgetstilling Danmark : Fremskrivning af forsørgerbyrden
Fiscal developments Table 4 Chart 2 Denmark : General government financial position Denmark : General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Denmark : General government gross debt - structural features Denmark : General government surplus (+) / deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Denmark : General government expenditure and receipts Denmark : General government budgetary position Denmark : Projections of elderly dependency ratio
Tabel 5 Figur 3
Table 5 Chart 3
Figur 4 Tabel 6 Tabel 7
Chart 4 Table 6 Table 7
III Valutakursudviklingen Tabel 8 Figur 5 Tabel 9 Tabel 10 ( a ) Danmark : Valutakursstabilitet ( b ) Væsentlige indikatorer for valutakursspændinger for danske kroner Danske kroner : Afvigelser fra de bilaterale centralkurser i ERM Danske kroner : Mål for den reale effektive valutakurs over for ERM-medlemslande Danmark : Udvikling i eksterne forhold
III Exchange rate developments Table 8 ( a ) Denmark : Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Danish krone Chart 5 Danish krone : Deviations from ERM bilateral central rates Table 9 Danish krone : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States Table 10 Denmark : External developments
IV Udviklingen i den lange rente Tabel 11 Figur 6 Danmark : Lang rente ( a ) Danmark : Lang rente ( b ) Danmark : Lang rente og forbrugerprisinflation , afvigelse fra EU-lande med laveste lange renter
IV Long-term interest rate developments Table 11 Denmark : Long-term interest rates Chart 6 ( a ) Denmark : Long-term interest rate ( b ) Denmark : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates
Danmark : HICP-inflation ( årlige procentvise ændringer )
Denmark : HICP inflation ( annual percentage changes )
HICP-inflation Referenceværdi Kilde : Europa-Kommissionen . 1996 2,1 2,5
1996 HICP inflation Reference value Source : European Commission .
Nov. 97 1,6 -
Nov 97 1.6 -
Dec. 97 1,6 -
Dec 97 1.6 -
Jan. 98 1,7 - Feb. 97 - jan. 98 1,9 2,7
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 1.7 1.9 2.7 2.1 2.5
Danmark : Prisudvikling ( årlige procentvise ændringer ) Forbrugerprisindeks 4 3 2 1 0 - 1 - 2 - 3 - 4 1990 Kilde : Nationale data .
Denmark : Price developments ( annual percentage changes ) CPI 4 3 2 1 0 - 1 - 2 - 3 - 4 1990 Source : National data .
1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Enhedslønomk . Importpriser
1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Unit labour costs Import price deflator
Danmark : Mål for inflation og relaterede indikatorer ( årlige procentvise ændringer , medmindre andet er angivet )
Denmark : Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes unless otherwise stated )