natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ved e-mail af 12. marts 2008 (Etape nr. 469276) bekræftede de norske myndigheder imidlertid, at den type forskning og udvikling, der er omhandlet i i), er omfattet af ordningen.
However, by e-mail dated 12 March 2008 (Event No 469276), the Norwegian authorities confirmed that the type of research and development described in (i) above is covered by the Scheme.
[21] Afsnit 6 i del I i standardmeddelelsesformularen og afsnit 3 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.
Section 6 of Part I in the Standard Notification Form and Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.
Almindelig erhvervsorienteret produktudvikling, der ikke kan betragtes som forskning, er imidlertid ikke omfattet. Det gælder f.eks. videreførelse af projekter eller projekter, der omfatter en ændring af metoder, som ikke kræver ny viden eller ny anvendelse af eksisterende viden, eller projekter, der er af organisatorisk art, eller består af undersøgelser etc.
However, ordinary business oriented product development not having the character of research is not covered, for example projects that have a continuing character or include modification of methods without requiring the development of new knowledge or the use of existing knowledge in new ways, are of an organisational character, or consist of inquires, etc.
[22] Afsnit 3 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U og afsnit IX i skatteloven om ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.
Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme and Section IX of the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme.
[23] Afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005), Afsnit 14.1 i Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) og indledning til retningslinjerne om ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.
Section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005), Section 14.1 of Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) and the introduction to the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.
Selv om »Innovasjon Norge« tidligere »Statens nærings- og distriktsutviklingsfond« også deltager i administrationen af Skattefunn-ordningen, har dette organ kun en underordnet rolle.
Although ‘Innovasjon Norge’ previously ‘Statens nærings- og distriktsutviklingsfond’ is also involved in the administration of the Skattefunn Scheme it has a subordinate role only.
[24] Afsnit 7 i retningslinjerne om ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.
Section 7 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.
Se afsnit 2.3 om »Støtteberettigede udgifter og støtteintensitet«.
See further Section 2.3 on ‘Eligible costs and aid intensity’ below.
E-mail af 12. marts 2008 fra de norske myndigheder (Etape nr. 469275).
E-mail dated 12 March 2008 from the Norwegian authorities (Event No 469275).
Se også afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005), hvor det oplyses, at ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U er henvendt til enkeltmandsvirksomheder, aktieselskaber og andre virksomhedstyper.
See also Section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005) where it is stated that the Unpaid R&D Labour Scheme is addressed to one-man enterprises, limited liability companies and other types of companies.
I dette tilfælde fordeles projektomkostningerne på deltagerne under hensyn til deres deltagelse i projektet.
In this case the project costs are allocated to participants in proportion to their share of participation.
Brev af 10. januar 2006 fra de norske myndigheder (Etape nr. 356994).
Letter dated 10 January 2006 from the Norwegian authorities (Event No 356994).
[30] Afsnit 8.1 i del III.6.A i standardmeddelelsesformularen.
Section 8.1 of Part III.6.A of the Standard Notification Form.
[34] Afsnit 6 i Del III.6.A i standardmeddelelsesformularen.
Section 6 of Part III.6.A of the Standard Notification Form.
Se NOU: 2004:14 med titlen »Om grunnlaget for inntektsoppgjørene«, som er en rapport om en undersøgelse af baggrunden for fastlæggelse af lønniveauer i offentlige statistikker offentliggjort af et organ, der er nedsat af regeringen.
See NOU: 2004:14 entitled ‘Om grunnlaget for inntektsoppgjørene’, which is a report on a review of the background for establishing salary levels in public statistics issued by a body established by the Government.
Ifølge rapporten var den gennemsnitlige årsløn i 2003 for en (fuldtidsansat) industriarbejder 319600 NOK.
According to the report, the average annual industrial worker’s salary (for full time employees) for 2003 was NOK 319600.
Under hensyn til den årlige skønnede lønstigning på 4,4 % mellem 2004 og 2005 (hvilket svarer til den årlige lønstigning mellem 2002 og 2003) blev den gennemsnitlige årsløn for en industriarbejder sat til 348300 NOK.
Taking account of annual salary growth estimated at 4,4 % between 2004 and 2005 (which corresponds to the annual salary growth between 2002 and 2003) the average annual industrial worker’s salary for 2005 was estimated at NOK 348300.
Denne fremgangsmåde blev valgt, fordi der ikke fandtes bedre oplysninger på meddelelsestidspunktet i 2005.
The reason for this approach was that at the time of notification in 2005 these were the best data available.
Til sammenligning fremgår det af NOU 2007:3, at den gennemsnitlige årsløn for en industriarbejder i 2006 lå på 355600 NOK.
By comparison, NOU: 2007:3 shows that the average industrial worker’s salary for 2006 turned out to be NOK 355600.
Mens niveauet for sådanne »andre driftsudgifter« derfor beregnes pr. ansat/pr. time, dokumenteres faktisk afholdte udgifter ved hjælp af fakturaer som forklaret nedenfor.
While the level of such ‘other operating costs’ is therefore calculated on a per employee/hour basis, the fact that such costs are actually incurred is verified via invoices, as explained below.
Undersøgelsen blev gennemført i 1990 på grundlag af oplysninger fra en række virksomheder af forskellig størrelse.
The review was carried out in 1990 on the basis of a number of companies of different sizes.
Efter korrektion for sygdom, barselsorlov etc.
Following corrections for illness, maternity leave etc.
[39] Afsnit 3 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.
Section 3 of the Guidelines on Unpaid R&D Labour Scheme.
Det fremgår af afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005), at loftet generelt er på 50 % af maksimumgrænsen for udgifter (for projekter, virksomheden selv gennemfører) under Skattefunn-ordningen (4 mio. NOK).
It appears from Section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005) that the ceiling is basically 50 % of the maximum limit for costs (in relation to projects carried out by the undertaking itself) under the Skattefunn Scheme (NOK 4 million).
[40] Afsnit 4 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.
Section 4 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.
[41] Afsnit 3 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U.
Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.
[42] Afsnit 7 i del III.6.A i standardmeddelelsesformularen.
Section 7 of Part III.6.A of the Standard Notification form.
De norske myndigheder har oplyst, at eftersom loftet for støtteberettigede udgifter til ulønnet arbejdskraft er på 2 mio. NOK, og støtteintensiteten er på 20 % for SMV'er, ville tilskudsloftet i absolutte tal på årsbasis ligge på 400000 NOK.
The Norwegian authorities have stated that in view of the fact that the ceiling for eligible unpaid labour costs is NOK 2 million, and that the aid intensity is 20 % for SMEs, the grant ceiling in absolute figures would be NOK 400000 on an annual basis.
Afsnit 3 i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U og afsnit 6 i del I i standardmeddelelsesformularen.
Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme and Section 6 of Part I in the Standard Notification form.
De tidligere statsstøtteretningslinjer for forskning og udvikling blev erstattet af de nye retningslinjer for forskning og udvikling og innovation den 7. februar 2007.
The previous State Aid Guidelines on Research and Development were replaced by new guidelines on Research and Development and Innovation as of 7 February 2007.
Da der blev truffet beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure over for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U, var de tidligere retningslinjer gældende.
At the time of the decision to initiate the formal investigation procedure with respect to the Unpaid R&D Labour Scheme the previous guidelines were applicable.
Eftersom de materielle regler for vurdering af den foreliggende sag i store træk er forblevet de samme, kommenteres lovgivningsændringen derfor ikke yderligere i det følgende.
However, since the substantive rules relevant for the assessment of the present case have remained largely the same, the legislative change is therefore not commented on any further in the following.
Tilsynsmyndighedens oversættelse.
Translation by the Authority.
Kilde: Lønstatistikker offentliggjort i 2007 af den norske organisation for personer med en højere ingeniøruddannelse, TEKNA.
Source: Salary statistics issued in 2007 by the Norwegian association for individuals with a higher degree in engineering, ‘TEKNA’.
[47] Afsnit 3(3) i statsstøtteretningslinjerne for anvendelse af statsstøtteregler på foranstaltninger vedrørende beskatning af virksomhederne.
Section 3(3) of the State Aid Guidelines on the application of State aid rules to measures relating to business taxation.
Selv om det ikke blev nævnt udtrykkeligt, blev der også ydet støtte uanset region.
Although not explicitly mentioned funding was also granted irrespective of region.
Jf. sag C-241/94, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 1996 I, s. 4551, præmis 23 og 24; Sag C-200/97 Ecotrade mod AFS, Sml. 1998 I, s. 7907, præmis 40; og Sag C-295/97 Piaggio mod Ifitalia, Sml. 1999 I, s. 3735, præmis 39.
See Case C-241/94 France v Commission [1996] ECR I-4551, paragraphs 23 and 24; Case C-200/97 Ecotrade v AFS [1998] ECR I-7907, paragraph 40; and Case C-295/97 Piaggio v Ifitalia [1999] ECR I-3735, paragraph 39.
Brev af 15. februar 2008 fra de norske myndigheder (Etape nr. 465311).
Letter dated 15 February 2008 from the Norwegian authorities (Event No 465311).
I afsnit 2.2 i statsstøtteretningslinjerne for støtte til mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), defineres en lille virksomhed som en virksomhed med op til 50 ansatte, hvis årlige omsætning og/eller samlede årsbalance ikke overstiger 10 mio. EUR, og en mikrovirksomhed defineres som en virksomhed med op til 10 ansatte, hvis årlige omsætning og/eller samlede årsbalance ikke overstiger 2 mio. EUR. Ejerskabsstrukturerne kan udelukke små virksomheder og mikrovirksomheder som beskrevet i statsstøtteretningslinjerne fra støtte til SMV'er.
According to Section 2.2 of the State Aid Guidelines on aid to micro, small and medium-sized enterprises (SMEs), a small enterprise is defined as an enterprise which employs fewer than 50 persons and whose annual turnover and/or annual balance sheet total does not exceed EUR 10 million, and a micro enterprise is defined as an enterprise which employs fewer than 10 persons and whose annual turnover and/or annual balance sheet total does not exceed EUR 2 million. Ownership structures may exclude the qualification of small and micro companies as set out in the State Aid Guidelines on aid to SMEs.
[52] Afsnit 14.3 i Ot. prp. nr. 92 (2004-2005), som henviser til afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005).
Section 14.3 of Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) which refers to Section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005).
[53] Afsnit 15.1 i Innst.
Section 15.1 of Innst.
nr. 125 (2004-2005) og afsnit 143 i Ot.prp. nr. 92 (2004-2005), som henviser til afsnit 3.9 i St. prp. nr. 65 (2004-2005).
nr. 125 (2004-2005) and Section 14.3 of Ot. prp. nr. 92 (2004-2005) which refers to Section 3.9 of St. prp. nr. 65 (2004-2005).
Beslutning 226/06/KOL af 19. juli 2006 om kortet over støtteberettigede områder og støtteniveauer i Norge.
Decision No 226/06/COL of 19 July 2006 on the map of assisted areas and levels of aid in Norway.
[55] Afsnit 29 og 30 i pkt. 1.4 i F&U&I-retningslinjerne.
Paragraphs 29 and 30 of Section 1.4 of the R&D&I Guidelines.
Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33). Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 364/2004 af 25. februar 2004 (EUT L 63 af 28.2.2004, s. 22).
Commission Regulation (EC) No 70/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid to small and medium-sized enterprises (OJ L 10, 13.1.2001, p. 33), as amended by Commission Regulation (EC) No 364/2004 of 25 February 2004 (OJ L 63, 28.2.2004, p. 22).
Begge forordninger er indarbejdet i pkt. 1, litra f), i bilag XV til EØS-aftalen.
Both Regulations have been incorporated into point 1(f) of Annex XV to the EEA Agreement.
Definitionen deri svarer til definitionen i statsstøtteretningslinjerne for statsstøtte til SMV'er (jf. afsnit. 1.3 i del II i næværende dokument).
The definition contained therein corresponds to the definition in the State Aid Guidelines on aid to SMEs (see Section 1.3 in Part II hereof).
Modtagelse af skattefri støtte på 20 % af udgifterne svarer — med en beskatning på 28 % — til at modtage 27,8 % af bruttoudgifterne (28 % rundet op fra 27,8 % = 7,8 %, der skal »betales« i skat, og 20 % i form af støtte).
Receiving a grant of 20 % of costs free of tax corresponds, at a tax rate of 28 %, to receiving 27,8 % of costs gross (28 % of 27,8 = 7,8 to be ‘paid’ in taxes and 20 left as the grant).
En erklæring i retningslinjerne for ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U om, at den maksimale støtteintensitet er som angivet i F&U&I-retningslinjerne, er utilstrækkelig.
A statement in the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme that the maximum aid intensities are as stated in the R&D&I Guidelines is insufficient.
De svarer til litra a) personaleudgifter, e) yderligere generalomkostninger og f) andre driftsudgifter under afsnit 5.1.4 i F&U&I-retningslinjerne.
They correspond to subparagraphs (a) personnel costs; (e) additional overheads and (f) other operating expenses of Section 5.1.4 of the R&D&I Guidelines.
Fællesskabets rammeprogram for forskning er EU's vigtigste redskab til finansiering af forskning i Europa, og der henvises til det i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation (EUT C 323 af 30.12.2006, s. 1).
The Community Research Framework Programme is the Community’s main instrument for research funding in Europe and is referred to in the Community Framework for State aid for Research and Development and Innovation (OJ C 323, 30.12.2006, p. 1).
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende program for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).
Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013) (OJ L 412, 30.12.2006, p. 1).
Del B.II.14.1, litra g), i bilag II til den generelle modelaftale om støtte under det syvende rammeprogram.
Part B.II.14.1(g) of Annex II to the General Model Agreement on support under the Seventh Framework Programme.
Aftaleteksten findes på hjemmesiden for Generaldirektoratet for Forskning: http://ec.europa.eu/research/index.cfm
The text of the Agreement is available on the website of DG Research: http://ec.europa.eu/research/index.cfm
I henhold til artikel II.12.3 vedrørende ikke-støtteberettigede omkostninger, s. 42 i den finansielle vejledning vedrørende indirekte FTU-aktioner under det syvende rammeprogram (udarbejdet til fortolkning af modelstøtteaftalen under det syvende rammeprogram) kan sådanne personer vælge at anmelde gennemsnitlige personaleomkostninger, hvis de er baseret på en attesteret metode, som Kommissionen har godkendt, og baseret på deres indtægt (f.eks. selvangivelser) som anerkendt i national ret (normalt skattelovgivningen).
According to Article II.12.3 ‘Non-eligible costs’, p. 42 of the ‘Guide to Financial Issues relating to FP7 Indirect Actions’ (prepared for interpreting the Model Grant Agreement under FP7), such individuals can opt to ‘declare average personnel costs based on a certified methodology approved by the Commission and based on their income (e.g. tax declarations) as recognised by national law (usually fiscal law)’.
Industriarbejderens årsløn på 348300 NOK (civilingeniørens årsløn er i sammenligning hermed 460000 NOK (eller 530000 NOK)), betyder, at timesatsen bliver på 500 NOK og ikke 772,80 NOK (eller 890,40 NOK), hvis den foreslåede metode anvendes.
The annual industrial worker’s salary of NOK 348300, as opposed to the civil engineer’s salary of NOK 460000 (or NOK 530000), results in an hourly rate of NOK 500, as opposed to NOK 772,80 (or NOK 890,40) if based on the methodology.
Arbejdsudgiftelementet svarer til 232,20 NOK for industriarbejdere sammenlignet med 333,33 eller 353,33 NOK for civilingeniører.
The labour cost element corresponds to NOK 232,20 for industrial workers compared to NOK 333,33 or NOK 353,33 for civil engineers.
En kontrol af hvert enkelt tilfælde svarer til — eller er endnu strengere end — en enkelt gennemgang af metoden.
Indeed a control of each individual case is similar to, or even stricter than, a one-off audit control of the methodology.
Driftsudgiftselementet udgør 267,80 NOK, hvilket er forskellen mellem den kombinerede timeløn og arbejdsudgiftselementet. 500 NOK — 232,20 NOK = 267,80 NOK.
The operating costs element represents NOK 267,80, which is the difference between the combined hourly rate and the labour cost element: NOK 500 – NOK 232,20 = NOK 267,80.
Beslutning nr. 171/02/KOL af 25. september 2002, som ændret ved beslutning nr. 16/03/KOL af 5. februar 2003.
Decision No 171/02/COL of 25 September 2002, as amended by Decision No 16/03/COL of 5 February 2003.
[68] Afsnit 122-124 i F&U&I-retningslinjerne.
Paragraphs 122-124 of the R&D&I Guidelines.
En begrænsning pr. virksomhed er en strengere foranstaltning end en begrænsning pr. projekt.
Indeed a limitation per undertaking is stricter than a limitation per project.
Selv om en virksomhed skulle modtage maksimal støtte under ordningen for det samme projekt på årsbasis under hele ordningens varighed, vil loftet på 7,5 mio. EUR stadig ikke være nået.
Moreover, even if an undertaking were to receive funding under the Scheme for the same project up to the maximum on an annual basis for the entire duration of the Scheme, the ceiling of EUR 7,5 million is still not reached.
Medmindre ændringerne skal anmeldes i henhold til den forenklede procedure, jf. beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004 om gennemførelse af de bestemmelser, der henvises til i artikel 27 i Del II i Protokol nr. 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (EUT L 139 af 25.5.2006, s. 37).
Unless the changes would qualify for notification under the simplified procedure according to Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (OJ L 139, 25.5.2006, p. 37).
Ifølge de norske myndigheder er den eneste forskel mellem de to ordninger typen af støtteberettigede udgifter (dvs. lønnet over for ulønnet arbejdskraft) og måden, støtten ydes på (dvs. skattefradrag over for skattefri støtte).De norske myndigheder har desuden oplyst, at for at være støtteberettigede under ordningen for ulønnet arbejde inden for F&U må projekterne ikke være gået i gang, inden der ansøges om støtte [26].2.2.
In addition, the Norwegian authorities have stated that in order to qualify as eligible projects under the Unpaid R&D Labour Scheme projects may not have started prior to the application for support [26].2.2.
STØTTEMODTAGERE
RECIPIENTS
De norske myndigheder oplyste i den forbindelse, at »det også er derfor, at der i definitionen af støttemodtagere i ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U ikke foretages nogen formel diskrimination af større virksomheder« (understregningen er tilføjet) [29].De norske myndigheder har imidlertid også gjort det klart, at i praksis har ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U til formål kun at omfatte iværksættere og enkeltmandsvirksomheder: Selv om ordningen omfatter virksomheder af alle størrelser, indebærer ordningens art (støtte til ulønnet arbejdskraft), at tilskyndelsesvirkningen vil være størst for iværksættervirksomheder og enkeltmandsvirksomheder [30]. Myndighederne oplyste ligeledes, at ordningen for ulønnet arbejde inden for F&U »primært tager sigte på nyligt etablerede teknologibaserede virksomheder, der ikke kan betale løn til de personer, der udfører F&U-aktiviteter« og »eftersom der under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U ydes støtte til ulønnet arbejde udført af F&U-medarbejdere, der ikke modtager løn eller anden kompensation for arbejdet, vil ordningen ikke være relevant for almindelige mellemstore og store virksomheder« [31].
The Norwegian authorities stated, in this context, that ‘[t]his is also why there is no formal discrimination against larger companies in the Unpaid R&D Labour Scheme’s definition of beneficiaries’ (emphasis added) [29].However, the Norwegian authorities have also made it clear that, in practice, the Unpaid R&D Labour Scheme is intended to target only entrepreneurs and one-man enterprises: ‘Even if the scheme includes enterprises of all sizes, the very nature of the scheme (support for unpaid labour) implies that the incentive effect will be most significant for entrepreneur-firms and one-man enterprises’ [30]. In the same vein the authorities have stated that the Unpaid R&D Labour Scheme is ‘… primarily targeting newly established technology-based companies with no ability to pay salaries to the individuals performing the R&D activity’ and ‘[a]s the Unpaid R&D Labour Scheme shall give support to unpaid labour performed by R&D personnel not receiving salary or other compensation for the labour, the scheme will not be relevant for ordinary medium-sized and large companies’ [31].
De norske myndigheder har på det grundlag erklæret, at »Virksomheder med en årlig omsætning eller en samlet årsbalance, der svarer til ESA-definitionen af mellemstore virksomheder, i praksis ikke vil modtage støtte for ulønnet arbejdskraft« [32]. Myndighederne har tilføjet, at »større virksomheder generelt anvender ansatte og lønnede medarbejdere til at udføre F&U-aktiviteter i et Skattefunn-projekt«, og »udgifterne til aflønning af disse ansatte berettiger til skattefradrag under Skattefunn-ordningen, og sådanne selskaber derfor hverken vil have brug for eller være berettigede til at ansøge om støtte under ordningen for ulønnet arbejdskraft inden for F&U« [33].
On this basis the Norwegian authorities have stated that ‘Companies with an annual turnover or an annual balance sheet total corresponding to the ESA definition of medium-sized companies will in practise not receive support for unpaid labour’ [32]. The authorities have added that ‘Larger companies generally use employed and paid R&D personnel to perform the actual R&D activity in a Skattefunn-project’ and ‘[t]he costs of paying these employees will be eligible for tax-refund in the Skattefunn Scheme, and such companies will therefore neither have need nor basis for applying for subsidy from the Unpaid R&D Labour Scheme’ [33].