natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tilsynsmyndigheden og agenturet forelægges senest to år efter fravigelsens ikrafttrædelse en rapport om fravigelsens virkninger ledsaget af den evaluering, der henvises til i nr. vii).
This evaluation shall assess the effects of not less than four consecutive blocks of duty and rest cycles during peak operational periods, operating under the derogation and shall take into account the findings of the operator's FRM, as well as all scientific data and regulatory framework available at that time.
Bistået af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur genbehandler EFTA-Tilsynsmyndigheden fravigelsen på grundlag af den ovennævnte rapport og evaluering og forbeholder sig retten til at ændre, suspendere eller tilbagekalde fravigelsen, hvis den finder det hensigtsmæssigt ud fra den foreliggende dokumentation på det pågældende tidspunkt.
A report of the effects of the derogation granted, accompanied by the evaluation referred to in paragraph (vii), shall be presented to the Authority and the Agency no later than 2 years after the application of the derogation.
nr. 185/16/KOL
No 185/16/COL
om godkendelse af netpræstationsplanen for den anden referenceperiode for det fælles europæiske luftrums præstationsordning (2015-2019) [2017/134]
approving the Network Performance Plan for the second reference period of the Single European Sky performance scheme (2015-2019) [2017/134]
under henvisning til den retsakt, der er omhandlet i punkt 66t i bilag XIII til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum, som ændret) som tilpasset til EØS-aftalen ved dennes protokol 1, særlig artikel 11, stk. 1,
Having regard to the act referred to at point 66t of Annex XIII to the EEA Agreement (Regulation (EC) No 549/2004 of the European Parliament and of the Council of 10 March 2004 laying down the framework for the creation of the single European sky, as amended), as adapted to the EEA Agreement by Protocol 1 thereto, and in particular Article 11(1) thereof,
under henvisning til den retsakt, der er omhandlet i punkt 66xf i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 af 3. maj 2013 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner) som tilpasset til EØS-aftalen ved dennes protokol 1, særlig artikel 6, litra d), og
Having regard to the act referred to at point 66xf of Annex XIII to the EEA Agreement (Commission Implementing Regulation (EU) No 390/2013 of 3 May 2013 laying down a performance scheme for air navigation services and network functions), as adapted to the EEA Agreement by Protocol 1 thereto, and in particular Article 6(d) thereof,
I overensstemmelse med den retsakt, der er omhandlet i punkt 66wn i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EU) nr. 677/2011 af 7. juli 2011 om detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af netfunktioner for lufttrafikstyring (ATM) og om ændring af forordning (EU) nr. 691/2010) skal netadministratoren bidrage til gennemførelsen af præstationsordningen.
In accordance with the act referred at point 66wn of Annex XIII to the EEA Agreement (Commission Regulation (EU) No 677/2011 of 7 July 2011 laying down detailed rules for the implementation of air traffic management (ATM) network functions and amending Regulation (EU) No 691/2010), the Network Manager is to contribute to the implementation of the performance scheme.
I overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 udarbejdede netadministratoren netpræstationsplanen for den anden referenceperiode for det fælles europæiske luftrums præstationsordning (2015-2019).
In accordance with the Implementing Regulation (EU) No 390/2013, the Network Manager drew up the Network Performance Plan for the second reference period of the Single European sky performance scheme (2015-2019).
Netpræstationsplanen er blevet vurderet i forhold til de EU-dækkende præstationsmål [1] og tilsvarende i forhold til kriterierne i bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 samt øvrige bestemmelser i nævnte forordning.
The Network Performance Plan has been assessed against the Union-wide performance targets [1] and, mutatis mutandis, the criteria laid down in Annex IV to Implementing Regulation (EU) No 390/2013, as well as other requirements of that Regulation.
Vurderingen har vist, at netpræstationsplanen er i overensstemmelse med disse mål, kriterier og krav.
The assessment has shown that the Network Performance Plan is in accordance with those targets, criteria and requirements.
Navnlig for så vidt angår de centrale præstationsområder sikkerhed, miljø og kapacitet er de mål, der er fastsat i planen, de samme som de tilsvarende EU-dækkende mål, og de er derfor i overensstemmelse med de EU-dækkende mål.
In particular, as regards the key performance areas of safety, environment and capacity, the targets set out in the plan are equal to the respective Union-wide targets and they are consequently consistent with those Union-wide targets.
Med hensyn til det centrale præstationsområde omkostningseffektivitet er målene i planen også i overensstemmelse med de EU-dækkende mål, eftersom udviklingen i reduktionen af den fastlagte enhedsomkostning ligger over det EU-dækkende mål.
As regards the key performance area of cost-efficiency, the targets set out in the plan are also consistent with the Union-wide targets, given that the trend of determined unit cost reduction is above the Union-wide target.
Det er derfor hensigtsmæssigt for EFTA-Tilsynsmyndigheden at godkende den endelige udgave af netpræstationsplanen fra juni 2015 som udarbejdet af netadministratoren —
It is therefore appropriate for the EFTA Surveillance Authority to approve the final version of the Network Performance Plan, in its edition of June 2015, as drawn up by the Network Manager,
Denne beslutning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg.
This Decision shall enter into force on the twentieth day following its publication in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union.
Den retsakt, der er omhandlet i punkt 66xe i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/132/EU af 11. marts 2014 om fastsættelse af EU-dækkende præstationsmål for lufttrafikstyringsnet og varslingstærskelværdier for den anden referenceperiode 2015-19).
The act referred to at point 66xe of Annex XIII to the EEA Agreement (Commission Implementing Decision 2014/132/EU of 11 March 2014 setting the Union-wide performance targets for the air traffic management network and alert thresholds for the second reference period 2015-19).
nr. 186/16/KOL
No 186/16/COL
om Norges overholdelse af enhedsraterne for 2016 i henhold til artikel 17 i den retsakt, der er omhandlet i punkt 66wm i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 af 3. maj 2013 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester) [2016/2052]
on the compliance of Norway's unit rate for 2016 under Article 17 of the Act referred to at point 66wm of Annex XIII to the EEA Agreement (Commission Implementing Regulation (EU) No 391/2013 of 3 May 2013 laying down a common charging scheme for air navigation services) [2016/2052]
Under henvisning til den retsakt, der er omhandlet i punkt 66u i bilag XIII til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum [1]), særlig artikel 16, stk. 1, og den retsakt, der er omhandlet i punkt 66wm i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 af 3. maj 2013 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester [2]) (»gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013«), særlig artikel 17, stk. 1, litra d), begge som tilpasset til EØS-aftalen ved dennes protokol 1, og
Having regard to the Act referred to at points 66u of Annex XIII to the EEA Agreement (Regulation (EC) No 550/2004 of the European Parliament and of the Council of 10 March 2004 on the provision of air navigation services in the single European sky [1]), and in particular Article 16(1) thereof, and the Act referred to at point 66wm of Annex XIII to the EEA Agreement (Commission Implementing Regulation (EU) No 391/2013 of 3 May 2013 laying down a common charging scheme for air navigation services [2]) (‘Implementing Regulation (EU) No 391/2013’), and in particular Article 17(1)(d) thereof, both as adapted to the EEA Agreement by Protocol 1 thereto,
Den fælles afgiftsordning spiller en integreret rolle i opfyldelsen af præstationsordningens målsætninger, jf. artikel 11 i den retsakt, der er omhandlet i punkt 66t i bilag XIII til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum [3]) og den retsakt, der er omhandlet i punkt 66xf i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 af 3. maj 2013 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner [4]) (»gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013«).
The common charging scheme is an integral element in reaching the objectives of the performance scheme as established under Article 11 of the Act referred to at point 66t of Annex XIII to the EEA Agreement (Regulation (EC) No 549/2004 of the European Parliament and of the Council of 10 March 2004 laying down the framework for the creation of the single European sky (the framework Regulation) [3]) and the act mentioned at point 66xf of Annex XIII to the EEA Agreement (Commission Implementing Regulation (EU) No 390/2013 of 3 May 2013 laying down a performance scheme for air navigation services and network functions [4]) (‘Implementing Regulation (EU) No 390/2013’).
I den retsakt, der er omhandlet i punkt 66xe i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/132/EU af 11. marts 2014 om fastsættelse af EU-dækkende præstationsmål for lufttrafikstyringsnet og varslingstærskelværdier for den anden referenceperiode 2015-19 [5]) fastsættes EU-dækkende præstationsmål og herunder et omkostningseffektivitetsmål for overflyvningsluftfartstjenester udtrykt i fastlagte enhedsomkostninger for leveringen af disse tjenester i den anden referenceperiode, der dækker perioden 2015 til og med 2019.
The Act referred to at point 66xe of Annex XIII to the EEA Agreement (Commission Implementing Decision 2014/132/EU of 11 March 2014 setting the Union-wide performance targets for the air traffic management network and alert thresholds for the second reference period 2015-19 [5]) sets the Union-wide performance targets, including a cost-efficiency target for en route air navigation services expressed in determined unit costs for the provision of those services, for the second reference period, which covers the years 2015 to 2019 inclusive.
I henhold til artikel 17, stk. 1, litra b) og c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 skal EFTA-Tilsynsmyndigheden vurdere de enhedsrater for afgiftszoner for 2016, som Norge forelagde Tilsynsmyndigheden senest den 1. juni 2015 i overensstemmelse med kravene i samme forordnings artikel 9, stk. 1 og 2.
Pursuant to Article 17(1)(b) and (c) of Implementing Regulation (EU) No 391/2013, the EFTA Surveillance Authority is to assess the unit rates for charging zones for 2016 submitted by Norway to the Authority by 1 June 2015 following the requirements of Article 9(1) and 9(2) of that Regulation.
EFTA-Tilsynsmyndigheden foretog sin vurdering af enhedsraterne med støtte fra Eurocontrols præstationsvurderingsorgan og centrale kontor for opkrævning af overflyvningsafgifter, idet den anvendte data og supplerende oplysninger forelagt af Norge, samt den nationale tilsynsmyndigheds rapport om vurdering af omkostninger, der er fritaget for omkostningsdeling.
The EFTA Surveillance Authority has carried out its assessment of the unit rates with the support of Eurocontrol's Performance Review Unit and Central Route Charges Office, using the data and additional information provided by Norway as well as the report of the national supervisory authority on the assessment of costs exempt from the cost-sharing mechanism.
På grundlag af denne vurdering konstaterede Tilsynsmyndigheden i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1, litra d), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013, at de enhedsrater for afgiftszoner for 2016, der er forelagt af Norge, er i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 og (EU) nr. 391/2013.
On the basis of that assessment, the Authority has found, in accordance with Article 17(1)(d) of Implementing Regulation (EU) No 391/2013, that the unit rate for charging zones for 2016 submitted by Norway is in compliance with Implementing Regulations (EU) No 390/2013 and (EU) No 391/2013.
I henhold til artikel 17, stk. 1, litra d), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 bør Norge underrettes om denne konstatering —
Pursuant to Article 17(1)(d) of Implementing Regulation (EU) No 391/2013, Norway should be notified of that finding,
Den af Norge forelagte overflyvningsenhedsrate for 2016 på 381,42 NOK er i overensstemmelse med den retsakt, der er omhandlet i punkt 66xf i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 af 3. maj 2013 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner) og den retsakt, der er omhandlet i punkt 66wm i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 af 3. maj 2013 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester).
Norway's submitted en route unit rate for 2016 of 381,42 NOK is in compliance with the Act referred to at point 66xf of Annex XIII to the EEA Agreement (Commission Implementing Regulation (EU) No 390/2013 of 3 May 2013 laying down a performance scheme for air navigation services and network functions) and the Act referred to at point 66wm of Annex XIII to the EEA Agreement (Commission Implementing Regulation (EU) No 391/2013 of 3 May 2013 laying down a common charging scheme for air navigation services).
EUT L 96 af 31.3.2004, s. 10.
OJ L 96, 31.3.2004, p. 10.
EUT L 128 af 9.5.2013, s. 31.
OJ L 128, 9.5.2013, p. 31.
EUT L 96 af 31.3.2004, s. 1.
OJ L 96, 31.3.2004, p. 1.
EUT L 128 af 9.5.2013, s. 1.
OJ L 128, 9.5.2013, p. 1.
EUT L 71 af 12.3.2014, s. 20.
OJ L 71, 12.3.2014, p. 20.
nr. 204/16/KOL
No 204/16/COL
vedrørende påstået ulovlig statsstøtte ydet til Íslandsbanki hf. and Arion Bank hf. gennem låneaftaler angiveligt indgået på gunstige vilkår (Island) [2017/1950]
concerning alleged unlawful state aid granted to Íslandsbanki hf. and Arion Bank hf. through loan agreements on allegedly preferential terms (Iceland) [2017/1950]
EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (herefter »Tilsynsmyndigheden«) har —
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (‘the Authority’),
UNDER HENVISNING til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (herefter »EØS-aftalen«), særlig artikel 61 og protokol 26 hertil,
HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61 and Protocol 26 thereof,
UNDER HENVISNING til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (herefter »tilsyns- og domstolsaftalen«), særlig artikel 24,
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,
UNDER HENVISNING til protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen (herefter »protokol 3«), særlig artikel 7, stk. 2, og artikel 13 i del II,
HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 7(2) and Article 13 of Part II,
(»Arion«) [1].
On 23 September 2013, the Authority received a complaint alleging that Íslandsbanki hf.
(2) Ved brev af 23. oktober 2013 fremsendte Tilsynsmyndigheden en anmodning om oplysninger til de islandske myndigheder [2], som de islandske myndigheder besvarede den 17. januar 2014 [3].
(‘ISB’) and Arion Bank hf.
Ved beslutning nr. 208/15/KOL af 20. maj 2015 indledte Tilsynsmyndigheden den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende eventuel ulovlig statsstøtte ydet til ISB og Arion gennem lånekonverteringsaftaler angiveligt indgået på gunstige vilkår.
(‘Arion’) had been granted unlawful state aid through long-term funding at favourable interest rates by the Central Bank of Iceland (‘CBI’) [1].
Ved brev af 28. august 2015 [7] fremsatte de islandske myndigheder bemærkninger til Tilsynsmyndighedens beslutning.
By letter dated 23 October 2013, the Authority sent a request for information to the Icelandic authorities [2], to which the Icelandic authorities replied on 17 January 2014 [3].
Ved brev af 5. oktober 2015 fremsatte den islandske centralbank bemærkninger til indledningsbeslutningen [10].
The case was again discussed at a meeting between representatives of the Authority and of the Icelandic authorities, including a representative from the CBI, in Reykjavík in February 2015.
Ved brev af 14. juni 2016 anmodede Tilsynsmyndigheden den islandske centralbank, ISB og Arion om yderligere oplysninger [11].
These discussions were followed up with a letter dated 24 February 2015 [5], to which the Icelandic authorities replied on 1 April 2015 [6].
De islandske myndigheder fremsendte de ønskede oplysninger pr. brev af 20. september 2016.
By Decision No 208/15/COL of 20 May 2015, the Authority initiated the formal investigation procedure into alleged unlawful state aid granted to ISB and Arion through loan conversion agreements on allegedly preferential terms.
[12].
By letter dated 28 August 2015 [7], the Icelandic authorities commented on the Authority's decision.
BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE
On the same date, the Authority also received comments from one of the two alleged beneficiaries, i.e. Arion [8].
BAGGRUND
On 24 September 2015, the decision to initiate the formal investigation procedure was published in the Official Journal of the European Union and in the EEA Supplement to it [9].
De omhandlede foranstaltninger vedrører den islandske centralbanks udlån mod sikkerhedsstillelse og værdipapirudlån.
By letter dated 5 October 2015, the CBI submitted comments to the opening decision [10].
I sin rolle som centralbank og sidste låneinstans og i overensstemmelse med andre centralbankers monetære politik yder den islandske centralbank kortfristede kreditfaciliteter til finansielle virksomheder i form af lån mod sikkerhed i overensstemmelse med den islandske centralbanks bestemmelser herom.
By letter dated 14 June 2016, the Authority requested additional information from the CBI, ISB and Arion [11].
Finansielle institutter har mulighed for at anmode om dag-til-dag-lån eller syvdageslån mod sikkerhed, der accepteres af den islandske centralbank.
The Icelandic authorities provided the requested information by letter dated 20 September 2016 [12].
I 2007 og 2008 voksede disse udlån støt, og den islandske centralbank blev en vigtig kilde til likviditet for de finansielle virksomheder.
DESCRIPTION OF THE MEASURES
Disse udlån mod sikkerhed toppede den 1. oktober 2008, umiddelbart inden bankernes kollaps, hvor den islandske centralbank havde lånt 520 mia. ISK til finansielle institutter.
BACKGROUND
Da de tre forretningsbanker (Landsbankinn, Glitnir og Kaupthing) kollapsede finansielt i oktober 2008, havde den islandske centralbank oparbejdet et betydeligt tilgodehavende hos disse indenlandske finansielle virksomheder, som havde forskellige typer sikkerhed bag sig.
The measures in question are linked to the CBI's collateral and securities lending.
På daværende tidspunkt havde 42 % af sikkerheden bag den islandske centralbanks lånefaciliteter form af statsgaranterede værdipapirer eller værdipapirer med sikkerhed i aktiver, mens omkring 58 % af den underliggende sikkerhed bestod af obligationer udstedt af Glitnir, Kaupthing og Landsbankinn [13].
As part of its role as a central bank and lender of last resort, and in line with the monetary policy of other central banks, the CBI provides short-term credit facilities to financial undertakings in the form of collateral loans, in accordance with the provisions of CBI rules pertaining thereto.
LÅNEAFTALE INDGÅET MED ISB
Financial institutions have the option of requesting overnight loans or seven-day loans against collateral considered to be eligible by the CBI.
Med Glitnirs kollaps i 2008 blev den islandske centralbanks fordringer forfaldne til betaling, og den islandske centralbank blev dermed kreditor i den konkursramte bank.
In 2007 and 2008, collateral lending increased steadily, and the CBI became a major source of liquidity for financial undertakings.
Ved finanstilsynets beslutning i oktober 2008 blev alle Glitnirs indenlandske aktiver og passiver (med undtagelse af visse udelukkede aktiver og passiver) overført til ISB, herunder Glitnirs udeståender over for den islandske centralbank, som beløb sig til omkring 55,6 mia. ISK, samt indirekte ejerskabet af den underliggende sikkerhed (realkreditporteføljen) [14].
Collateral loans peaked on 1 October 2008, just before the collapse of the banks, when the CBI had loaned ISK 520 billion to financial institutions.
Eftersom gælden til den islandske centralbank bestod af kortfristede udlån mod sikkerhedsstillelse, ville en øjeblikkelig tilbagebetaling have haft alvorlige konsekvenser for ISB's likviditet.
Thus, at the time of the collapse of the three commercial banks (Landsbankinn, Glitnir and Kaupthing) in October 2008, the CBI had acquired considerable claims against these domestic financial undertakings, which were backed by collateral of various types.
Ifølge den islandske centralbank ville den alternativt have været nødt til at inddrive gælden, hvilket ville have efterladt den med realkreditporteføljen.
At that time, nearly 42 % of the collateral for CBI loan facilities took the form of Treasury guaranteed securities or asset-backed securities, while some 58 % of the underlying collateral consisted of bonds issued by Glitnir, Kaupthing, and Landsbankinn [13].
Det ville have været vanskeligt for en centralbank at forvalte den.
LOAN AGREEMENT CONCLUDED WITH ISB
Salg af realkreditporteføljen på daværende tidspunkt blev ikke anset for en mulighed i lyset af finanskrisen og de meget få potentielle købere på markedet.
With the collapse of Glitnir in 2008, the CBI's claims became due and payable, thus making the CBI a creditor of the failed bank.
ISB søgte derfor at genforhandle gælden for at omdanne den til en langfristet gæld med en rimelig amortiseringsplan for at undgå yderligere negative konsekvenser for ISB's likviditet.
By decision of the Financial Supervisory Authority (‘FME’) in October 2008, in principle all domestic assets and liabilities (save for some excluded assets and liabilities) of Glitnir's were transferred to ISB, including Glitnir's outstanding liabilities to the CBI, which amounted to approximately ISK 55,6 billion, as well as indirectly the ownership of the underlying collateral (the mortgage loan portfolio) [14].
Efter forhandlinger mellem ISB og den islandske centralbank blev der indgået en aftale den 11. september 2009, hvorefter ISB udstedte en obligation til den islandske centralbank på 55,6 mia. ISK.
As the debt with the CBI consisted of short-term collateralised lending, instant repayment would have had a serious impact on ISB's liquidity position and could have jeopardised the restructuring of the bank.
Obligationen blev sikret med aktiver i den samme realkreditportefølje som de dækkede obligationer, som Glitnir tidligere havde udstedt.
According to the CBI, the alternative would have been for the CBI to collect the debt, which would have left the CBI with the mortgage loan portfolio.
Obligationen er oversikret med et lån til værdi-forhold (»LTV«) på 70 % [15].
This would have been difficult for a central bank to manage.
Obligationens løbetid er ti år med en rentesats på 4,5 %, og den er koblet til forbrugerprisindekset.
Selling the mortgage loan portfolio at the time was also not considered an option, taking into account the financial crisis and the very few potential purchasers on the market.