natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Artikel 35, stk. 2 of 3
Article 30(4), first and second subparagraphs
Artikel 25a, stk. 3
Article 18(4), fourth subparagraph
Artikel 35, stk. 4
Article 18(5), first and second subparagraphs
Artikel 35, stk. 5
Article 30(7), first and second subparagraphs
Artikel 25a, stk. 4 og 5
Article 18(5), third subparagraph
Artikel 35, stk. 6 og 7
Article 30(8), first and second subparagraphs
Bilag I
Article 18(5), fourth subparagraph
Bilag II
Article 30(5), third subparagraph
Bilag III
Article 30(6), first subparagraph
Bilag IV
Article 18(5), fifth subparagraph
Bilag V
Article 30(6), second subparagraph
Bilag VI
Article 18(6), first and second subparagraphs
Bilag VII
Article 30(5), first and second subparagraphs
Bilag VIII
Article 18(6), third subparagraph
Bilag IX
Article 18(6), fourth subparagraph
Bilag X
Article 30(6), third subparagraph
Bilag XI
Article 30(6), fourth subparagraph
Den øgede anvendelse af energi fra vedvarende energikilder eller »vedvarende energi« (VE) udgør et vigtigt element i den pakke af foranstaltninger, som er nødvendig for at reducere drivhusgasemissionerne og efterkomme Unionens forpligtelse under Parisaftalen om klimaændringer fra 2015 efter den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»Parisaftalen«) og under Unionens 2030-ramme for klima- og energipolitikkerne, herunder det bindende EU-mål om at nedskære emissioner med mindst 40 % set i forhold til 1990-niveauet frem til 2030.
Article 18(6), fifth subparagraph
Det bindende EU-mål for vedvarende energi for 2030 og medlemsstaternes bidrag til dette mål, herunder deres referenceandele i forhold til deres nationale overordnede mål for 2020, er blandt de elementer, der har en central betydning for Unionens energi- og miljøpolitik.
Article 30(6), fifth subparagraph
Ved direktiv 2009/28/EF er der fastsat et regelsæt for fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder, hvori der fastsættes bindende nationale mål for den vedvarende energis andel af energiforbruget og i transportsektoren, som skal opfyldes senest i 2020.
Article 18(7)
Kommissionens meddelelse af 22. januar 2014 med titlen »Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030« fastlagde en ramme for Unionens fremtidige energi- og klimapolitikker og fremmede en fælles forståelse af, hvordan disse politikker kan videreudvikles efter 2020.
Article 30(9), first subparagraph
For at sikre konsolideringen af de resultater, der er opnået i henhold til direktiv 2009/28/EF, bør de nationale mål, der er fastsat for 2020, være medlemsstaternes mindstebidrag til den nye ramme for 2030.
Article 30(9), second subparagraph
De nationale andele af vedvarende energibør under ingen omstændigheder falde til under disse bidrag.
Article 18(8) and (9)
Som følge heraf har de en uforholdsmæssig stor andel af luftfart i deres endelige bruttoenergiforbrug, nemlig mere end tre gange EU-gennemsnittet i 2005.
Article 30(10)
De er således uforholdsmæssigt berørte af de nuværende teknologiske og lovgivningsmæssige begrænsninger.
Article 19(1), first subparagraph
Men i fraværet af bindende nationale mål for perioden efter 2020 er de resterende nationale incitamenter muligvis utilstrækkelige til at nå de langsigtede dekarboniseringsmål for 2030 og 2050.
Article 31(1), first subparagraph
For at nå sådanne mål, øge visheden for investorer og fremme udviklingen af et EU-dækkende marked for vedvarende opvarmning og køling, samtidig med at princippet »energieffektivitet først« respekteres, bør medlemsstaternes indsats for at øge forsyningen af vedvarende opvarmning og køling fremmes, således at der bidrages til den gradvise forøgelse af den vedvarende energis andel.
Article 19(1), first subparagraph, points (a), (b) and (c)
Elektromobilitet forventes at udgøre en betydelig del af den vedvarende energi i transportsektoren senest i 2030.
Article 31(1), first subparagraph, points (a), (b) and (c)
Der bør skabes yderligere incitamenter i betragtning af den hurtige udvikling af elektromobilitet og denne sektors potentiale med hensyn til vækst og beskæftigelse i Unionen.
Article 31(1), first subparagraph, point (d)
Råprodukter til avancerede biobrændstoffer og biogas til transport, for hvilke teknologien er mere innovativ og mindre moden, og som derfor har behov for mere intensiv støtte, bør navnlig opføres i et bilag til dette direktiv.
Article 19(2), (3) and (4)
For at sikre, at dette bilag er ajour med den nyeste teknologiske udvikling, samtidig med at utilsigtede negative virkninger søges undgået, bør Kommissionen evaluere det for at vurdere, om nye råprodukter bør tilføjes.
Article 31(2), (3) and (4)
Det fastsætter et bindende EU-mål for den samlede andel af energi fra vedvarende energikilder i Unionens endelige bruttoenergiforbrug i 2030.
Article 19(5)
Det fastlægger også regler om finansiel støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder, om egetforbrug af sådan elektricitet, om anvendelse af energi fra vedvarende energikilder i varme- og kølesektoren og transportsektoren, om regionalt samarbejde mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og tredjelande, om oprindelsesgarantier, om administrative procedurer og om information og uddannelse.
Article 19(7), first subparagraph
Med henblik på nærværende artikels stk. 1, første afsnit, litra a) og b), gælder nærværende stykke kun for anlæg, som sættes i drift eller omdannes til brug af biomassebrændsler efter den 25. december 2021.
Article 31(5), first subparagraph
Med henblik på nærværende artikels stk. 1, første afsnit, litra c), berører nærværende stykke ikke støtte, der ydes i henhold til støtteordninger i overensstemmelse med artikel 4 og godkendt senest den 25. december 2021.
Article 19(7), first subparagraph, first, second third and fourth indents
Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 8, stk. 3, andet afsnit, artikel 25, stk. 2, andet afsnit, artikel 26, stk. 2, fjerde og femte afsnit, artikel 27, stk. 1, litra c), artikel 27, stk. 3, syvende afsnit, artikel 28, stk. 5, artikel 28, stk. 6, andet afsnit, og artikel 31, stk. 5, andet afsnit, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 24. december 2018.
Article 19(7), second and third subparagraphs
Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden.
Article 31(5), second and third subparagraphs
Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme artikel 2-13, 15-31 og 37 samt bilag II, III og V-IX senest den 30. juni 2021.
Article 31(6)
De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.
Article 23(1) and (2)
Ved beregninger efter formlen i punkt 3 for flydende biobrændsler til produktion af nyttevarme samt til produktion af opvarmning og/eller køling benyttes for emissionen fra det fossile brændstof, der sammenlignes med, ECF(h&c)-værdien 80 g CO2eq/MJ.
Article 33(1) and (2)
80 %-20 %
Article 23(3), (4), (5), (6), (7) and (8)
BESPARELSE = (EF(t) — EB)/EF(t),
Article 23(9)
BESPARELSE = (ECF(h&c,el) — ECB(h&c,el))/ECF (h&c,el),
Article 33(3)
SPF = den skønnede gennemsnitlige sæsonydelsesfaktor for disse varmepumper
Article 23(10)
η = forholdet mellem den totale bruttoproduktion af elektricitet og forbruget af primærenergi ved elproduktion og beregnes som et EU-gennemsnit på baggrund af data fra Eurostat.
Article 33(4)
Artikel 2, andet afsnit, nr. 2)
Article 25(1)
Artikel 2, andet afsnit, litra c)
Article 34(1)
Artikel 2, andet afsnit, nr. 3)
Article 25(2)
Artikel 2, andet afsnit, litra d)
Article 34(2)
Kommissionen foreslog, at Unionens 2030-mål for andelen af vedvarende energi, der forbruges i Unionen, skal være mindst 27 %.Det Europæiske Råd tilsluttede sig dette forslag i sine konklusioner af 23. og 24. oktober 2014, idet det gav udtryk for, at medlemsstaterne bør kunne fastsætte deres egne mere ambitiøse nationale mål med henblik på at indfri deres planlagte bidrag til Unionens 2030-mål og overgå dem.
Article 25(3)
Formand
Article 34(3)
Formand
Article 25a(1)
E = eec + el + ep + etd + eu — esca– eccs — eccr,
Article 35(1)
el = (CSR — CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P– eB,
Article 25a(2)
Produktionsvej for biobrændstof og flydende biobrændsel
Article 35(2) and (3)
Andelen fra vedvarende energikilder af ETBE
Article 35(5)
Andelen fra vedvarende energikilder af TAEE
Article 25a(4) and (5)
Produktionsvej for biobrændstof og flydende biobrændsel
Article 35(6) and (7)
Ethanol fra sukkerroer (med biogas fra slop, brunkul som procesbrændsel i kraftvarmeanlæg)
Annex I
Ethanol fra majs (restprodukter fra skovbrug som procesbrændsel i kraftvarmeanlæg) 1,8 2,6
Annex II
Svarende til den anvendte produktionsvej for ethanol
Annex III
Svarende til den anvendte produktionsvej for ethanol
Annex IV
Disaggregerede standardværdier for transport og distribution, kun endeligt brændstof: Disse værdier er allerede medtaget i tabellen om »transport- og distributionsemissioner etd« som defineret i dette bilags del C, men de følgende værdier kan være nyttige, hvis en økonomisk aktør ønsker at angive de faktiske transportemissioner kun for råprodukt.
Annex V
ERES = Qusable * (1 – 1/SPF)
Annex VI
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2002
Directive (EU) 2018/2002 of the European Parliament and of the Council
om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet
amending Directive 2012/27/EU on energy efficiency
Energieffektivitet skal indgå i overvejelserne, når der træffes beslutninger vedrørende planlægning af energisystemet eller vedrørende finansiering.
Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council is an element to progress towards the Energy Union, under which energy efficiency is to be treated as an energy source in its own right.
Forbedringer af energieffektiviteten skal foretages, når de er mere omkostningseffektive end tilsvarende løsninger på forsyningssiden.
The energy efficiency first principle should be taken into account when setting new rules for the supply side and other policy areas.
Dette burde bidrage til at udnytte de mange fordele ved energieffektivitet for Unionen, navnlig for borgere og virksomheder.
The Commission should ensure that energy efficiency and demand-side response can compete on equal terms with generation capacity.
Energieffektivitet bør anerkendes som et afgørende element og et prioriteret hensyn i fremtidige investeringsbeslutninger vedrørende Unionens energiinfrastruktur.
Energy efficiency needs to be considered whenever decisions relating to planning the energy system or to financing are taken.
At nå et ambitiøst energieffektivitetsmål kræver, at hindringer ryddes af vejen, med henblik på at gøre det lettere at investere i energieffektivitetsforanstaltninger.
Energy efficiency improvements need to be made whenever they are more cost-effective than equivalent supply-side solutions.
Et skridt i den retning er Eurostats præcisering af 19. september 2017 om, hvordan kontrakter om energimæssig ydeevne kan registreres i nationale opgørelser, som fjerner usikkerheder og letter brugen af sådanne kontrakter.
This ought to help exploit the multiple benefits of energy efficiency for the Union, in particular for citizens and businesses.
Det Europæiske Råd, der fandt sted den 23. og 24. oktober 2014, støttede et energieffektivitetsmål på 27 % for 2030 på EU-plan, som skal revideres i 2020 med et mål på 30 % på EU-plan for øje.
Energy efficiency should be recognised as a crucial element and a priority consideration in future investment decisions on the Union's energy infrastructure.
I sin beslutning af 15. december 2015 med titlen »Mod en europæisk energiunion« opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til tillige at vurdere, hvorvidt et mål for energieffektivitet på 40 % kan gennemføres inden for samme periode.
Reaching an ambitious energy efficiency target requires barriers to be removed in order to facilitate investment in energy efficiency measures.
Det er derfor hensigtsmæssigt at ændre direktiv 2012/27/EU med henblik på at tilpasse det til 2030-perspektivet.
One step in that direction is the clarification provided by Eurostat on 19 September 2017 on how to record energy performance contracts in national accounts, which removes uncertainties and facilitates the use of such contracts.
Der er ingen bindende mål på medlemsstatsplan i 2020- og 2030-perspektiverne, og medlemsstaternes frihed til at fastsætte deres nationale bidrag på grundlag af enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet bør fortsat ikke begrænses.
The European Council of 23 and 24 October 2014 supported a 27 % energy efficiency target for 2030 at Union level, to be reviewed by 2020 having in mind a Union-level target of 30 %.
Medlemsstaterne bør fastsætte deres vejledende nationale energieffektivitetsbidrag under hensyntagen til, at Unionens energiforbrug i 2030 skal være på maksimalt 1273 Mtoe primærenergi og/eller maksimalt 956 Mtoe endelig energi.
In its resolution of 15 December 2015 entitled ‘Towards a European Energy Union’, the European Parliament called on the Commission to assess, in addition, the viability of a 40 % energy efficiency target for the same timeframe.
Energisystemernes operationelle effektivitet er på ethvert givet tidspunkt påvirket af evnen til at tilføre nettet strøm fra forskellige kilder — med forskellige grader af inerti og opstartstider — på en let og fleksibel måde.
It is therefore appropriate to amend Directive 2012/27/EU, in order to adapt it to the 2030 perspective.
Medlemsstaterne og Unionen bør sigte mod at nedbringe energiforbruget, uanset niveauet for økonomisk vækst.
A 32,5 % reduction results in 1273 Mtoe and 956 Mtoe in 2030 respectively.
Medlemsstaternes forpligtelse til at udarbejde langsigtede strategier for tilvejebringelse af investeringer i og lettelse af renovering af den nationale bygningsmasse og at meddele disse til Kommissionen er fjernet fra direktiv 2012/27/EU og føjet til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU, hvor denne forpligtelse passer til de langsigtede planer for næsten energineutrale bygninger og dekarboniseringen af bygninger.
That target, which is of the same nature as the Union's 2020 target, should be assessed by the Commission for the purpose of revising it upwards by 2023 in the case of substantial cost reductions or, where needed, to meet the Union's international commitments for decarbonisation.
Samarbejde med den private sektor er vigtigt for at kunne vurderede betingelser, hvorefter der kan frigøres private investeringer til energieffektivitetsprojekter, og for at udvikle nye indtægtsmodeller for innovation på energieffektivitetsområdet.
Member States should set their national indicative energy efficiency contributions taking into account that the Union's 2030 energy consumption has to be no more than 1273 Mtoe of primary energy and/or no more than 956 Mtoe of final energy.
Foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten har også en positiv indvirkning på luftkvaliteten, da mere energieffektive bygninger bidrager til at mindske efterspørgslen efter opvarmningsbrændsel, herunder fast opvarmningsbrændsel.
This means that primary energy consumption in the Union should be reduced by 26 %, and final energy consumption should be reduced by 20 % compared to the 2005 levels.
Energieffektivitetsforanstaltninger bidrager derfor til at forbedre luftkvaliteten i og uden for bygninger, ligesom de medvirker til en omkostningseffektiv opnåelse af målene for Unionens luftkvalitetspolitik, som navnlig fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284.
A regular evaluation of progress towards the achievement of the Union's 2030 targets is necessary and is provided for in Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council.
Medlemsstaterne er forpligtet til at opnå kumulative energibesparelser i slutanvendelserne for hele forpligtelsesperioden 2021-2030, hvilket svarer til nye årlige besparelser på mindst 0,8 % af det endelige energiforbrug.
The operational efficiency of energy systems at any given moment is influenced by the ability to feed power generated from different sources — with different degrees of inertia and start-up times — into the grid smoothly and flexibly.
Dette krav vil kunne opfyldes af nye politiktiltag, der vedtages i den nye forpligtelsesperiode fra 1. januar 2021 til 31. december 2030, eller ved hjælp af nye individuelle foranstaltninger som følge af politiktiltag, der er vedtaget i eller før den foregående periode, forudsat at de individuelle foranstaltninger, som medfører energibesparelser, indføres i den nye periode.
Improving that efficiency will enable better use to be made of renewable energy.
Derudover bør der indføres forskellige muligheder, herunder hvorvidt energi anvendt til transport helt eller delvis medtages i det beregningsmæssige grundscenarie, for at give medlemsstaterne fleksibilitet med hensyn til, hvordan de beregner mængden af deres energibesparelser, samtidig med at det sikres, at kravet om nye årlige kumulative energibesparelser i slutanvendelserne svarende til mindst 0,8 % opfyldes.
Member States and the Union should aim to decrease energy consumption regardless of levels of economic growth.
Det ville dog være uforholdsmæssigt at pålægge Cypern og Malta et sådant krav.
The obligation on Member States to establish long-term strategies for mobilising investment and facilitating the renovation of their national building stock and notify them to the Commission is removed from Directive 2012/27/EU and added to Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council where that obligation fits in with long-term plans for nearly zero energy buildings (NZEBs) and the decarbonisation of buildings.
Energimarkedet i disse små ømedlemsstater har særlige karakteristika, der i væsentlig grad begrænser det spektrum af foranstaltninger, der er til rådighed med henblik på at opfylde energispareforpligtelsen, såsom eksistensen af en enkelt distributør af elektricitet, manglen på naturgasnet og fjernvarme- og fjernkølingssystemer såvel som oliedistributionsselskabernes ringe størrelse.
In view of the climate and energy framework for 2030, the energy savings obligation established by Directive 2012/27/EU should be extended beyond 2020.
Til disse særlige karakteristika kommer energimarkedets ringe størrelse i disse medlemsstater.
That extension would create greater stability for investors and thus encourage long-term investments and long-term energy efficiency measures, such as the deep renovation of buildings with the long-term objective of facilitating the cost effective transformation of existing buildings into NZEBs.
Derfor bør Cypern og Malta kun være forpligtet til at opnå nye kumulative energibesparelser i slutanvendelserne svarende til 0,24 % af det endelige energiforbrug for perioden 2021-2030.
The energy savings obligation has an important role in the creation of local growth and jobs, and should be maintained to ensure that the Union can achieve its energy and climate objectives by creating further opportunities and to break the link between energy consumption and growth.
Når de anvender en ordning for energispareforpligtelser, bør medlemsstaterne på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier udpege forpligtede parter blandt energidistributører, energileverandører i detailleddet og distributører eller detailforhandlere af brændstof til transport.
Cooperation with the private sector is important to assess the conditions on which private investment for energy efficiency projects can be unlocked and to develop new revenue models for innovation in the field of energy efficiency.
Udpegelse eller fritagelse for udpegelse af visse kategorier af sådanne distributører eller detailforhandlere bør ikke anses for at være uforenelig med princippet om ikkediskrimination.
Energy efficiency improvement measures also have a positive impact on air quality, as more energy efficient buildings contribute to reducing the demand for heating fuels, including solid heating fuels.
Medlemsstaterne kan derfor vælge, om sådanne distributører eller detailforhandlere eller kun visse kategorier heraf udpeges som forpligtede parter.
Energy efficiency measures therefore contribute to improving indoor and outdoor air quality and help achieve, in a cost effective manner, the objectives of the Union's air quality policy, as established in particular by Directive (EU) 2016/2284 of the European Parliament and of the Council.
Medlemsstaternes foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten på transportområdet kan medregnes i opnåelsen af deres forpligtelse til energibesparelser i slutanvendelserne.
Member States are required to achieve cumulative end-use energy savings for the entire obligation period 2021 to 2030, equivalent to new annual savings of at least 0,8 % of final energy consumption.
Sådanne foranstaltninger omfatter politikker, der bl.a. er dedikeret til at fremme mere effektive køretøjer, skift i transportform til cykling, gang og kollektiv transport, eller mobilitets- og byplanlægning, der reducerer behovet for transport.
That requirement could be met by new policy measures that are adopted during the new obligation period from 1 January 2021 to 31 December 2030 or by new individual actions as a result of policy measures adopted during or before the previous period, provided that the individual actions that trigger energy savings are introduced during the new period.
Desuden er ordninger, som fremskynder udbredelsen af nye, mere effektive køretøjer, eller politikker til fremme af overgangen til mere effektive brændstoffer, der nedbringer energiforbruget pr. kilometer, også mulige at medregne, forudsat at reglerne om væsentlighed og additionalitet i bilag V til direktiv 2012/27/EU, som ændret ved nærværende direktiv, er overholdt.
To that end, Member States should be able to make use of an energy efficiency obligation scheme, alternative policy measures, or both.
Sådanne foranstaltninger bør, hvis det er relevant, være i overensstemmelse med medlemsstaternes nationale politikrammer, der er fastlagt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU.
In addition, various options, including whether energy used in transport is included, in whole or in part, in the calculation baseline, should be provided in order to give Member States flexibility in how they calculate the amount of their energy savings, whilst ensuring that the required cumulative end-use energy savings equivalent to new annual savings of at least 0,8 % are reached.
Foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842, og som resulterer i verificerbare forbedringer af energieffektiviteten, der kan måles eller anslås, kan anses for at være en omkostningseffektiv måde for medlemsstaterne at opfylde deres energibesparelsesforpligtelse i henhold til direktiv 2012/27/EU som ændret ved nærværende direktiv.
It would, however, be disproportionate to impose such a requirement on Cyprus and on Malta.
Som alternativ til kravet om, at de forpligtede parter skal opnå den mængde kumulative energibesparelser i slutanvendelserne, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 1, i direktiv 2012/27/EU som ændret ved nærværende direktiv, bør det være muligt for medlemsstaterne at tillade eller kræve i deres forpligtelsesordninger, at de forpligtede parter bidrager til en national energisparefond.
The energy market of those small island Member States exhibits specific characteristics which substantially limit the range of measures available to meet the energy savings obligation, such as the existence of a single electricity distributor, the absence of natural gas networks and of district heating and district cooling systems, as well as the small size of petroleum distribution companies.