natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse miljømæssige aspekter blev valgt som værende de mest relevante for sektoren.
However, the environmental aspects to be managed by specific organisations should be assessed on a case by case basis.
De miljømæssige aspekter, der skal håndteres af specifikke organisationer, bør dog vurderes individuelt.
Table 2.2
Tabel 2.2
Most relevant environmental aspects for farms and how these are addressed in the SRD
De mest relevante miljømæssige aspekter for landbrugsbedrifter og hvordan de behandles i SRD'et
Environmental aspects
Miljømæssige aspekter
Related main environmental pressures
De vigtigste miljørelaterede belastninger
Relevant sections of the SRD
Relevante afsnit i SRD'et
Arable and horticultural production
Agerbrugs- og havebrugsproduktion
On-farm operations
Aktiviteter på bedriftsplan
Energy use
Energiforbrug
Section 3.1: Sustainable farm and land management, BEMP 3.1.5
Afsnit 3.1: Bæredygtig bedrift- og jordforvaltning, bedste miljøledelsespraksis 3.1.5
Section 3.10: Protected horticulture, BEMP 3.10.1
Afsnit 3.10: Beskyttet havebrug, bedste miljøledelsespraksis 3.10.1
Soil management
Jordbundsforvaltning
Soil degradation (erosion, compaction)
Forringelse af jordbunden (erosion, kompaktering)
Section 3.2: Soil quality management, all BEMPs
Afsnit 3.2: Jordkvalitetsstyring, alle bedste miljøledelsespraksis
Nutrients application
Anvendelse af næringsstoffer
and N2O emissions
NH3- og N2O-emissioner
Nutrient losses to water
Tab af næringsstoffer til vand
Biodiversity loss
Tab af biodiversitet
Heavy metal accumulation
Ophobning af tungmetaller
Section 3.3: Nutrient management, all BEMPs
Afsnit 3.3: Næringsstofforvaltning, alle bedste miljøledelsespraksis
Tillage
Jordbearbejdning
Soil C and N loss
Potentiel aflejring i vandløb
Potential water sedimentation
Drivhusgasemissioner
GHG emission
Afsnit 3.4: Jordbearbejdning og afgrødeplanlægning, bedste miljøledelsespraksis 3.4.1-3.4.3
Section 3.4: Soil preparation and crop planning, BEMPs 3.4.1 — 3.4.3
Græsning
Grazing
Jorderosion og -kompaktering
Soil erosion and compaction
Tab af biomasse C, hvis arealudnyttelse er ændret fra skovbrug
Biomass C loss if land use has changed from forest
Afsnit 3.4: Jordbearbejdning og afgrødeplanlægning, alle bedste miljøledelsespraksis
Section 3.4: Soil preparation and crop planning, all BEMPs
Afsnit 3.5: Græs og græsmarksdrift, alle bedste miljøledelsespraksis
Section 3.5: Grass and grazing management, all BEMPs
Økotoksicitetsindvirkninger
Eco-toxicity effects
Afsnit 3.9: Plantebeskyttelse, alle bedste miljøledelsespraksis
Section 3.9: Crop protection, all BEMPs
Kunstvanding og andre former for vandforbrug på bedriftsplan
Irrigation and other on-farm water use operations
Vandstress
Water stress
Tilsaltning
Salinisation
Tab af næringsstoffer
Nutrient losses
Afsnit 3.8: Kunstvanding; alle bedste miljøledelsespraksis
Section 3.8: Irrigation, all BEMPs
Afsnit 3.10: Beskyttet havebrug, bedste miljøledelsespraksis 3.10.2
Section 3.10: Protected horticulture, BEMP 3.10.2
Plasticaffaldsproduktion
Plastic waste generation
Trussel mod biodiversitet
Biodiversity threat
Afsnit 3.10: Beskyttet havebrug, alle bedste miljøledelsespraksis
Section 3.10: Protected horticulture, all BEMPs
CH4-emissioner fra tarmgæring
emissions from enteric fermentation
Afsnit 3.6: Dyreavl, alle bedste miljøledelsespraksis
Section 3.6: Animal husbandry, all BEMPs
NH3- og CH4-emissioner
and CH4 emissions
Afsnit 3.1: Bæredygtig bedrift- og jordforvaltning, bedste miljøledelsespraksis 3.1.6
Section 3.1: Sustainable farm and land management, BEMP 3.1.6
Afsnit 3.7: Forvaltning af husdyrgødning, bedste miljøledelsespraksis 3.7.1-3.7.3
Section 3.7: Manure management, BEMP 3.7.1-3.7.3
Opbevaring af husdyrgødning
Manure storage
CH4-, NH3- og N2O-emissioner
CH4, NH3 and N2O emissions
Afsnit 3.7: Forvaltning af husdyrgødning, bedste miljøledelsespraksis 3.7.4 og 3.7.5
Section 3.7: Manure management, BEMP 3.7.4 and 3.7.5
Spredning af husdyrgødning
Manure spreading
Afsnit 3.7: Forvaltning af husdyrgødning, bedste miljøledelsespraksis 3.7.6 og 3.7.7
Section 3.7: Manure management, BEMPs 3.7.6 and 3.7.7
Tab af biodiversitet (eller potentiel biodiversitetsgevinst)
Biodiversity loss (or potential biodiversity gain)
Medicinsk behandling på bedriftsplan
On-farm medical treatment
Antibiotikaresistens
Antibiotic resistance
Afsnit 3.6: Dyreavl, bedste miljøledelsespraksis 3.6.6
Section 3.6: Animal husbandry, BEMP 3.6.6
Landbrug er en meget forskelligartet sektor med en bred vifte af afgrøder og bedriftstyper tillige med intensitetsniveauer, der strækker sig fra store mekaniserede intensive bedrifter til meget mindre ekstensive bedrifter.
Agriculture is a very diverse sector which includes a variety of produce and farm types, as well as intensity levels, ranging from large scale highly mechanised intensive farms to very small scale extensive agriculture farms.
Uanset bedriftstype og virksomhedsmodel er der mulighed for omfattende miljømæssig forbedring, selv om dette kan realiseres ved forskellige former for tiltag med forskellige formål, afhængigt af bedriftstype og virksomhedsmodel.
Whatever the farm type and business model, there is scope for substantial environmental improvement, although this may materialise in different sets of actions supporting different aims depending on the farm type and business model.
I tråd med ånden i EMAS-ordningen, som har til formål at sørge for, at miljøpræstationerne til stadighed forbedres, uanset udgangspunkt, omhandler dette dokument bedste praksis for realisering af alle de forskellige forbedringsmuligheder.
In coherence with the spirit of the EMAS scheme, aimed at fostering continuous improvement in environmental performance whatever the starting point, this document covers best practices aimed at realising all those different improvement potentials.
I kapitlet om græs og græsmarksdrift klarlægger dokumentet eksempelvis en bedste miljøledelsespraksis (afsnit 3.5.1) om forbedring af effektiviteten ved græsproduktion og husdyrs optagelse af næringsstoffer samt en bedste miljøledelsespraksis (afsnit 3.5.2) om matchning af græsningsintensitet med biodiversitetsbehov på græsningsarealer med høj natur- og landskabsværdi.
For instance, in the chapter on grass and grazing management, the document identifies a BEMP (section 3.5.1) on improving the efficiency of grass production and the nutrient uptake by livestock, as well as a BEMP (section 3.5.2) on matching grazing intensity to biodiversity needs in high nature value grassland.
Den første er mere relevant for bedrifter med hovedvægt på græssende husdyr og har til formål at forbedre effektiviteten af systemet.
The first one is more relevant for farms with intensively managed grazing livestock and aims at improving the efficiency of the system; the second one is more relevant for extensively managed farms that prioritise the compatibility of the agricultural activity with the natural environment they are part of.
Den anden er mere relevant for landbrug med ekstensiv drift, der prioriterer kompatibiliteten af landbrugsaktiviteten med det naturmiljø, de er en del af.
In many cases, however, the best practices described are relevant, with due adjustment to the specific case, for all farms.
I mange tilfælde er den bedste praksis, der er beskrevet, dog relevant for alle bedrifter, med behørig tilpasning til det specifikke tilfælde.
For instance, in the chapter on soil preparation, there is a BEMP (section 3.4.2) on minimising soil preparation by implementing non-inversion tillage or specialist drills, which is beneficial whatever the level of intensity of the farming.
I kapitlet om jordbearbejdning er der eksempelvis en bedste miljøledelsespraksis (afsnit 3.4.2) om minimering af jordbearbejdning ved at indføre bearbejdning uden jordvending eller anvendelse af særlige såmaskiner, hvilket er fordelagtigt uanset den intensitet, hvormed der drives landbrug.
In each of the BEMPs presented in the document, a specific text indicates whether they are relevant for specific farm types and for intensive and/or extensive farming.
I alle bedste miljøledelsespraksis i dokumentet er der en særlig tekst, der indikerer, hvorvidt de er relevante for den specifikke bedriftstype og for intensivt og/eller ekstensivt landbrug.
Additionally, this information is summarised in Table 2.3 where the different BEMPs are mapped across 12 major farm types.
Der er desuden et sammendrag af disse oplysninger i tabel 2.3, hvor de forskellige bedste miljøledelsespraksis er kortlagt på tværs af 12 store bedriftstyper.
Simplification is inevitably involved, and many farms may include features of multiple farm types (e.g. mix of intensive and extensive areas, mixed animal and crop production).
En forenkling er uundgåelig, og mange bedrifter indbefatter muligvis funktioner fra flere bedriftstyper (f.eks. blanding af intensive og ekstensive områder, blandet husdyr- og afgrødeproduktion).
This guidance is indicative and the actual relevance of individual BEMPs to a specific organisation should be assessed by the organisation itself on a case by case basis.
Denne vejledning er vejledende, og den faktiske relevans af de enkelte bedste miljøledelsespraksis for en specifik organisation bør vurderes af den pågældende organisation i hvert enkelt tilfælde.
Table 2.3
Tabel 2.3
Relevance of the BEMPs described in this document for 12 major farm types (dark shading: very relevant; grey: likely to be relevant; white: not relevant or only partly relevant)
Intensiv
Intensive
mælk og mælkeprodukter
dairy
Ekstensiv
Extensive
oksekød
beef
Intensiv fjerkræ
Intensive poultry
svin og fjerkræ
pig & poultry
Kornsorter
Cereals
og jordolier
and oils
Markfrugt og grøntsager
Field fruit & vegetables
Overdækkede frugt
Covered fruit
og grøntsager
& vegetables
BEDSTE PRAKSIS FOR MILJØLEDELSE, SEKTORSPECIFIKKE MILJØPRÆSTATIONSINDIKATORER OG BENCHMARKS FOR HØJESTE KVALITET FOR LANDBRUGSSEKTOREN
BEST ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES, SECTOR ENVIRONMENTAL PERFORMANCE INDICATORS AND BENCHMARKS OF EXCELLENCE FOR THE AGRICULTURE SECTOR
Dette afsnit er relevant for alle landmænd og driftskonsulenter samt alle bedriftstyper.
This section is relevant for all farmers and farm advisors and all farm types.
Det omhandler overordnet planlægning og forvaltning af bedriften, også med hensyn til det omgivende landskab, hvori bedriften er placeret.
It deals with the high level planning and management of the farm, also in relation with the wider landscape context where the farm is located.
Det udgør en ramme for prioritering af foranstaltninger til opnåelse af ressourceeffektivt og miljømæssigt forsvarligt landbrug.
It provides a framework for prioritising measures to achieve resource efficient and environmentally responsible farming.
De specifikke foranstaltninger, der skal tackle de forskellige miljømæssige aspekter, er imidlertid ikke omfattet af dette afsnit, men beskrives nærmere i de følgende afsnit (3.2-3.10).
However, the specific measures to address the different environmental aspects are not given in this section, but presented in detail in the following sections (3.2 — 3.10).
Strategisk forvaltningsplan for landbrugsdrift
Strategic farm management plan
Bedste miljøledelsespraksis skal iværksætte en strategisk forvaltningsplan for landbrugsdrift, der omfatter følgende elementer:
BEMP is to put in place a strategic farm management plan including the following elements:
gennemførelse af en strategisk driftsplan for landbrugsbedriften, der indeholder markedsmæssige, lovgivningsmæssige, miljømæssige og etiske overvejelser for en periode på mindst fem år
implementation of a strategic business plan for the farm that addresses market, regulatory, environmental and ethical considerations over a time period of at least five years;
identificering af, og fremdrift mod at opnå, akkreditering af relevante bæredygtige landbrugs- eller fødevarecertificeringsordninger, der betyder merværdi for landbrugsprodukter og påviser forpligtelse over for bæredygtig forvaltning
identification of, and progress towards attaining, accreditation by relevant sustainable farming or food certification schemes that add value to farm produce and demonstrate commitment to sustainable management;
brug af relevant livscyklusvurdering (LCA) eller indikatorer for økosystemtjenester, med relevante parametre, til overvågning og måling af fortsat forbedring af landbrugsbedrifters miljøpræstation (se bedste miljøledelsespraksis 3.1.2)
use of appropriate Life Cycle Assessment (LCA) or ecosystem service indicators, with appropriate metrics, to monitor and measure continuous improvement of farm environmental performance (see BEMP 3.1.2);
samarbejde med omkringboende landmænd og offentlige instanser om levering af prioriterede økosystemtjenester på landskabsniveau.
collaboration with neighbouring farmers and public agencies to coordinate the delivery of priority ecosystem services at the landscape scale.
Denne bedste miljøledelsespraksis omfatter flere elementer, der kan finde bred anvendelse på alle bedriftstyper, der er omhandlet af dette SRD.
This BEMP encompasses various elements that can be broadly applicable to all farm types addressed by this SRD.
Denne bedste miljøledelsespraksis vil imidlertid være nemmere at anvende på store bedrifter, fordi der er flere ressourcer til rådighed, og der udføres muligvis en bedre kortlægning af aktiviteterne på bedrifterne.
However, this BEMP is likely to be easier applicable in large farms due to the availability of more resources and potentially a better mapping of the operations carried out within the farms.
Desuden er samarbejdet med de nærliggende landbrug og offentlige instanser, som faktisk fastsætter prioriteten af de foranstaltninger, der træffes på landskabsniveau, et vigtigt element, som påvirker bedriftens overordnede miljøpræstation og er mere anvendeligt på store landbrugsbedrifter.
Moreover, the collaboration with the adjacent farmers and public agencies, which actually set the priority of the actions to be taken at the landscape level, is an important element that influences the overall environmental performance of the farm and is more applicable to large farms.
Tilhørende miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet
Associated environmental performance indicators and benchmarks of excellence
(i1) Strategisk forvaltningsplan for landbrugsdrift iværksat (J/N)
(i1) Strategic farm management plan in place (Y/N)
(i2) Deltagelse i eksisterende akkrediteringsordninger for bæredygtige landbrugs- eller fødevarecertificeringsordninger (J/N)
(i2) Participation in existing accreditation schemes for sustainable farming or food certification schemes (Y/N)
(b1) Landbrugsbedriften har iværksat en strategisk forvaltningsplan, der:
(b1) The farm has in place a strategic management plan that:
indeholder overvejelser, som strækker sig over en periode på fem år
considers a time period of at least five years;
forbedrer bedriftens bæredygtighedspræstation i alle tre dimensioner: økonomiske, sociale og miljømæssige
improves the sustainability performance of the farm in all three dimensions: economic, social and environmental;
overvejer levering af økosystemtjenester i en lokal, regional og global sammenhæng ved at bruge hensigtsmæssige og simple indikatorer
considers ecosystem services delivery in a local, regional and global context using appropriate and simple indicators
Forankring af benchmarking i miljøledelse af bedrifter
Embed benchmarking in environmental management of farms
Bedste miljøledelsespraksis skal forankre benchmarking i gennemførelsen af miljøledelsessystemer (EMS) for bedriften.
BEMP is to embed benchmarking in the implementation of an environmental management system (EMS) for the farm.
Formålet er at sammenligne bedriftens miljøpræstation med den bedste tilgængelige præstation for at gøre det muligt for bedriftsledere og/eller driftskonsulenter at identificere områder for højeste kvalitet og områder, hvor der er behov for yderligere forbedring.
The objective is to benchmark the environmental performance of the farm against the best achievable performance, in order to allow farm managers and/or farm advisors to identify areas of excellence and areas where further improvement is needed.
Dette kan gennemføres ved systematisk overvågning og rapportering af bedriftens miljøpræstation på procesniveau.
This can be implemented through systematic monitoring and reporting of the environmental performance of the farm at process level.
Som følge heraf kan EMS'et fokusere mere effektivt på områder med den ringeste præstation eller det største forbedringspotentiale.
Thanks to this, the EMS can focus more effectively on the areas with the poorest performance or the highest improvement potential.
De vigtigste aspekter ved et EMS baseret på benchmarking er:
The main aspects of an EMS based on benchmarking are:
systematisk rapportering på procesniveau: regelmæssig indsamling af data og rapportering i henhold til forskellige indikatorer, som er omfattet af dette SRD
systematic reporting at process level: regular data collection and reporting according to the different indicators included in this SRD;
identificering af fokusområder baseret på sammenligning af den målte præstation med de tilgængelige benchmarks, som f.eks. dem der er omfattet af dette SRD
identification of areas to focus on based on comparing the performance measured with the available benchmarks, such as those included in this SRD;
udarbejdelse af en klar protokol for betydelige tiltag og for fokusområder under hensyntagen til bedste tilgængelige praksis: landmænd kan få oplysninger om senest tilgængelige bedste praksis fra andre landmænd, driftskonsulenter og brancheforeninger samt ved at læse referencedokumenter såsom dette SRD
development of a clear protocol for major operations and for the areas of focus taking into account best available practices: farmers can be informed about of the new available best practices by other farmers, farm advisors and industry associations, as well as by consulting reference documents such as this SRD;
brug af beslutningsstøtteredskaber: brug af passende redskaber til oplysning om gennemførelsen og vurdering af præstationen af specifikke bedste praksisser
use of decision support tools: use of appropriate tools to inform the implementation and assess the performance of specific best practices;
uddannelse af personale: alt personale får passende oplæring i miljøledelse og bliver indført i de klare forbindelser mellem deres individuelle handlinger og den dermed forbundne overordnede miljøpræstation.
staff training: all staff are appropriately trained on environmental management and explained the clear links between their individual actions and the related overall environmental performance.
Denne bedste miljøledelsespraksis kan finde bred anvendelse på alle bedriftstyper.
This BEMP is broadly applicable to all farm types.
På store bedrifter, hvor en omfattende, regelmæssig rapportering allerede finder sted, og som måske har ressourcer til rådighed for at udføre de omhandlede initiativer (f.eks. at have råd til at købe det nødvendige udstyr), vil denne bedste miljøledelsespraksis muligvis nemmere kunne finde anvendelse.
In large farms where extensive regular reporting is already in place, and which may have available resources to carry out the actions outlined (e.g. to afford the purchase of the equipment needed), it is likely that this BEMP may be more easily applicable.
Denne bedste miljøledelsespraksis kan imidlertid også finde anvendelse på små bedrifter, under forudsætning af at landbrugerne har adgang til passende uddannelse og rådgivning, og kan med tiden føre til større forbedring af miljøpræstationen på disse bedrifter ved at tilskynde til systematisk overvågning og optimering af præstationer.
However, this BEMP is also applicable to small farms, subject to access of farmers to appropriate training and advice, and may eventually lead to greater environmental performance improvement on such farms, by encouraging systematic performance monitoring and optimisation.
(i3) Et EMS baseret på benchmarking for et passende udvalg af indikatorer er iværksat (J/N)
(i3) An EMS based on benchmarking for an appropriate selection of indicators is in place (Y/N)
(i4) Personalet er blevet uddannet i miljøledelse (J/N)
(i4) Environmental management training is provided to staff (Y/N)
(b2) Der anvendes relevante indikatorer for at benchmarke præstationen for de enkelte processer, og hele bedriftssystemet, ved sammenligning med alle relevante benchmarks for bedste praksis som beskrevet i dette SRD.
(b2) Relevant indicators are applied to benchmark the performance of individual processes, and the entire farm system, against all relevant best practice benchmarks described in this SRD.
(b3) Det fastansatte personale deltager med jævne mellemrum i obligatoriske uddannelsesprogrammer inden for miljøledelse det midlertidige personale bliver informeret om målsætningerne for miljøledelse samt undervisning i relevante aktiviteter
(b3) Permanent staff participates in mandatory environmental management training programmes at regular intervals; temporary staff is provided information on environmental management objectives as well as training on relevant actions
Bidrag til styring af vandkvaliteten på vandområdeniveau
Contributing to water quality management at river basin level
Bedste miljøledelsespraksis er at gennemføre oplandsfølsomme landbrugsforanstaltninger med henblik på fuldstændig opsamling for at minimere vandforurening via næringsstoffer, landbrugskemikalier, sediment og patogen i afstrømningsvand.
BEMP is to implement catchment sensitive farming measures planned at the level of an entire catchment to minimise water pollution via nutrient, agrochemical, sediment and pathogen run-off.
anlæggelse af bræmmer, dvs. områder langs vandløb uden gødskning med kunstgødning og aktiviteter, der involverer landbrugskemikalier anlæggelse af bræmmer ved især træer eller vildgræs for at gavne biodiversiteten mest muligt og opsnappe afstrømningsvand
establishing buffer strips, i.e. areas adjacent to watercourses without fertiliser applications and agrochemical operations; in particular, establishing buffer strips with trees or wild grasses to provide maximum biodiversity benefit and enhance run-off water interception;
oprettelse af integrerede, anlagte vådområder på strategiske afvandingssteder for at opsnappe afstrømningsvand
establishing integrated constructed wetlands at strategic catchment locations to intercept run-off water flow;
oprettelse af afløbssystemer, der er hensigtsmæssige for stedet, under hensyntagen til jordtype og hydrologisk forbindelse til vandområder
setting up site-appropriate drainage systems taking into account the soil type and hydrological connectivity with water bodies;
identificering af tegn på jorderosion og -kompaktering ved besigtigelse af marken
identifying signs of soil erosion and compaction by visual inspection of the field;
bidrag til oprettelse af forvaltningsplan for opsamling, herunder koordinering af forvaltning af arealer på tværs af bedrifter.
contributing to setting up a catchment level management plan, including coordination of land management across farms.
Oplandsfølsomt landbrug kan finde bred anvendelse på alle bedriftstyper.
Catchment-sensitive farming is broadly applicable to all farm types.
Det er nemt at gennemføre i mindre afvandingsområder, hvor der typisk er færre landbrugere.
It is more easily applicable in smaller catchment areas typically involving fewer land owners.
Den praktiske gennemførelse af denne BEMP afhænger også af ledelsesstrukturen for det vandområdedistrikt, hvor bedriften ligger.
The practical implementation of this BEMP will also depend upon the governance structure for the river basin district where the farm may be located.
(i5) Total kvælstof- og/eller nitratkoncentration i vandløb (mg N, NO3/L)
(i5) Stream total nitrogen and/or nitrate concentration (mg N, NO3/l)
(i6) Opslæmmet faststofkoncentration i vandløb (mg/L)
(i6) Stream suspended solid concentration (mg/l)
(i7) Bræmmebredde (m)
(i7) Width of buffer strips (m)