natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Central produktion af varme og/eller køling til nettet kan foregå i kraftvarmeværker eller kraftvarme-køle-anlæg Når det er muligt, kan der opnås yderligere miljøfordele ved at drive disse værker ved hjælp af biomasse eller ved at anvende jordvarme eller spildvarme fra industrianlæg.
According to Annex IV (B.e.) of the EMAS Regulation, the environmental statement shall contain ‘a summary of the data available on the performance of the organisation against its environmental objectives and targets with respect to its significant environmental impacts.
Det er BEMP at fremme brug af genvundet vand fra spildevandsbehandling Dette vand kan f.eks. bruges til:
Reporting shall be on the core indicators and on other relevant existing environmental performance indicators as set out in Section C’.
I denne forbindelse er et »type I«-miljømærke et mærke med flere kriterier, som er udviklet af en tredjepart.
Annex IV — Section C states that ‘each organisation shall also report annually on its performance relating to the more specific environmental aspects as identified in its environmental statement and, where available, take account of sectoral reference documents as referred to in Article 46.’
Som eksempel kan nævnes »EU's miljømærke« på EU-plan og på nationalt eller multilateralt plan den »blå engel«, »Østrigs miljømærke« og det »nordiske svanemærke«.
A detailed description of each of the best practices, with practical guidance on how to implement them, is available in the ‘Best Practice Report’ published by the JRC and available on-line at: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/PublicAdminBEMP.pdf Organisations are invited to consult it if interested in learning more about some of the best practices described in this SRD.
Kommissionens afgørelse (EU) 2019/62
Commission Decision (EU) 2019/62
om sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for bilindustrien, jf. forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)
on the sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the car manufacturing sector under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)
Forordning (EF) nr. 1221/2009 forpligter Kommissionen til at udarbejde sektorreferencedokumenter for bestemte erhvervssektorer.
Regulation (EC) No 1221/2009 obliges the Commission to develop sectoral reference documents for specific economic sectors.
Dokumenterne skal indeholde bedste praksis for miljøledelse, miljøpræstationsindikatorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet og klassificeringsordninger, der kan bestemme miljøpræstationsniveauet.
The documents must include best environmental management practices, environmental performance indicators and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying environmental performance levels.
Organisationer, der er registreret eller forbereder sig på registrering i ordningen for miljøledelse og miljørevision, som er fastlagt ved forordning (EF) nr. 1221/2009, har pligt til at tage hensyn til disse dokumenter ved udviklingen af deres miljøledelsessystem, og når de vurderer egne miljøpræstationer i miljøredegørelsen eller den ajourførte miljøredegørelse, som udarbejdes i overensstemmelse med bilag IV til samme forordning.
Organisations registered or preparing to become registered under the eco-management and audit scheme established by Regulation (EC) No 1221/2009 are required to take those documents into account when developing their environmental management system and when assessing their environmental performance in their environmental statement, or updated environmental statement, prepared in accordance with Annex IV to that Regulation.
Kommissionen identificerede bilindustrien som en prioriteret sektor i sin meddelelse om udarbejdelse af en arbejdsplan med en vejledende liste over sektorer, som der skal vedtages sektorreferencedokumenter og tværsektorielle referencedokumenter for i henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS).
‘Communication from the Commission — Establishment of the working plan setting out an indicative list of sectors for the adoption of sectoral and cross-sectoral reference documents, under Regulation (EC) No 1221/2009 on the voluntary participation of organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)’ identified the car manufacturing sector as a priority sector.
Sektorreferencedokumentet for bilindustrien bør fokusere på bedste praksis, indikatorer og benchmarks for bilfabrikanter, herunder producenter af dele og komponenter og behandlingsanlæg for udrangerede køretøjer.
The sectoral reference document for the car manufacturing sector should focus on best practices, indicators and benchmarks for car manufacturers, including manufacturers of parts and components, and end-of-life vehicle treatment facilities.
Det bør henvise til eksisterende retningslinjer for aspekter, som er omfattet af andre politiske værktøjer, såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF eller referencedokumenter om den bedste tilgængelige teknik (BAT), der er udarbejdet i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU.
It should make reference to existing guidance for aspects covered by other Union policy tools, such as Directive 2000/53/EC of the European Parliament and of the Council or the Best Available Techniques (BAT) reference documents developed under Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council.
I øvrigt bør det under anvendelse af bedste praksis for miljøledelse i sektoren identificere konkrete tiltag for at forbedre den samlede miljøforvaltning hos virksomhederne i sektoren, herunder f.eks. direkte aspekter vedrørende fremstillingsprocessen, og indirekte aspekter, herunder f.eks. forvaltning af forsyningskæden, med henblik på at fremme en mere cirkulær økonomi.
For the rest, it should identify, by way of best environmental management practices for the sector, concrete actions to improve the overall environmental management of companies in the sector, including direct aspects related e.g. to the manufacturing process, and indirect aspects including e.g. the supply chain management, with a view to fostering a more circular economy.
For at give organisationerne, miljøverifikatorerne og andre tilstrækkelig tid til at forberede indførelsen af sektorreferencedokumentet for den offentlige forvaltning bør denne afgørelses anvendelsesdato udsættes i en periode på 120 dage fra datoen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
In order to allow organisations, environmental verifiers and others sufficient time to prepare for introduction of the sectoral reference document for the car manufacturing sector, the date of application of this Decision should be deferred by a period of 120 days from the date of its publication in the Official Journal of the European Union.
Sektorreferencedokumentet om bedste praksis for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for bilindustrien i forbindelse med forordning (EF) nr. 1221/2009, er fastlagt i bilaget til denne afgørelse.
The sectoral reference document on best environmental management practices, sector environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the car manufacturing sector for the purposes of Regulation (EC) No 1221/2009 is set out in the Annex to this Decision.
Den skal gælde fra den 18. maj 2019.
It shall apply from 18 May 2019.
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF af 18. september 2000 om udrangerede køretøjer (EUT L 269 af 21.10.2000, s. 34).
Directive 2000/53/EC of the European Parliament and of the Council of 18 September 2000 on end-of life vehicles (OJ L 269, 21.10.2000, p. 34).
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).
Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council of 24 November 2010 on industrial emissions (integrated pollution prevention and control) (OJ L 334, 17.12.2010, p. 17).
Dette sektorreferencedokument (SRD) for bilindustrien bygger på en detaljeret videnskabelig og politisk rapport (»Best Practice Report«), der er udarbejdet af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter (JRC).
This Sectoral Reference Document (SRD) for the car manufacturing sector is based on a detailed scientific and policy report (‘Best Practice Report’) developed by the European Commission’s Joint Research Centre (JRC).
Relevant retligt grundlag
Relevant legal background
Inden for disse rammer giver dette SRD sektorspecifik vejledning til bilindustrien, og der peges på en række muligheder for forbedring og på bedste praksis.
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the car manufacturing sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
En teknisk arbejdsgruppe sammensat af eksperter og interessenter i sektoren og anført af JRC drøftede og blev til sidst enige om den bedste praksis for miljøledelse, de sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og de benchmarks for højeste kvalitet, der er beskrevet i dette dokument.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Navnlig disse benchmarks blev anset for at være repræsentative for det miljøpræstationsniveau, der kan opnås af de organisationer i sektoren, der klarer sig bedst.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Dette SRD henvender sig primært til organisationer, der allerede er registreret hos EMAS, dernæst til organisationer, der overvejer at blive registreret hos EMAS i fremtiden, og til sidst til alle organisationer, der ønsker at lære mere om bedste praksis for miljøledelse for at forbedre deres miljøpræstationer.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the car manufacturing sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Formålet med dette dokument er derfor at støtte alle organisationer i bilindustrien med henblik på at fokusere på relevante miljømæssige aspekter, både direkte og indirekte, og at finde oplysninger om bedste praksis for miljøledelse samt hensigtsmæssige sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer til måling af deres miljøpræstation og om benchmarks for højeste kvalitet.
How SRDs should be taken into account by EMAS-registered organisations:
Når de udvikler og indfører deres miljøledelsessystem på grundlag af miljøkortlægningen (artikel 4, stk. 1, litra b):
Organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the environmental review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
Organisationerne bør anvende relevante elementer af SRD'et, når de definerer og kortlægger deres miljømål og -målsætninger i overensstemmelse med de relevante miljømæssige aspekter, som er identificeret i miljøkortlægningen og -politikken, samt når de træffer beslutning om de foranstaltninger, der skal gennemføres for at forbedre deres miljøpræstationer.
When preparing the environmental statement (Article 4(1)(d) and Article 4(4)):
Når de udarbejder miljøredegørelsen (artikel 4, stk. 1, litra d), og artikel 4, stk. 4):
Organisations should consider the relevant sector-specific environmental performance indicators in the SRD when choosing the indicators to use for their reporting of environmental performance.
Organisationerne bør tage højde for de relevante sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer i SRD'et, når de vælger de indikatorer, der skal anvendes til rapportering af deres miljøpræstationer.
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review.
Når de vælger indikatorer til rapportering, bør de tage hensyn til de foreslåede indikatorer i det tilsvarende SRD og disses relevans med hensyn til de væsentlige miljømæssige aspekter, som organisationen har identificeret i sin miljøkortlægning.
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
Der bør kun tages hensyn til de indikatorer, som er relevante for de miljømæssige aspekter, der bedømmes til at være de væsentligste i miljøkortlægningen.
When reporting on environmental performance and on other factors regarding environmental performance, organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence have been taken into account.
De bør beskrive, hvordan relevant bedste praksis for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet (som giver en indikation af det miljøpræstationsniveau, som de bedste udøvere opnår) blev anvendt til at fastslå foranstaltninger og aktiviteter og eventuelt foretage prioriteringer vedrørende (yderligere) forbedring af deres miljøpræstation.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
På samme måde som for miljøpræstationsindikatorerne bør relevansen og tilgængeligheden af bedste praksis for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet vurderes af organisationen i overensstemmelse med de væsentlige miljømæssige aspekter, som er udpeget af organisationen i miljøkortlægningen, samt tekniske og økonomiske forhold.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Elementer af SRD'er (indikatorer, BEMP'er eller benchmarks for højeste kvalitet), der ikke anses for at være relevante med hensyn til de væsentlige miljømæssige aspekter, som organisationen har udpeget i sin miljøkortlægning, bør ikke rapporteres eller beskrives i miljøredegørelsen.
EMAS participation is an ongoing process.
Hver gang en organisation planlægger at forbedre sin miljøpræstation (og evaluerer sin miljøpræstation), skal den tage højde for det, der står i SRD'et om specifikke emner, for at få inspiration til, hvilke områder der i næste omgang kan tages op i en trinvis fremgangsmåde.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Sektorreferencedokumentets opbygning
This document consists of five sections.
Det var imidlertid ikke muligt for alle bedste miljøledelsespraksis at definere benchmarks for højeste kvalitet, fordi der ikke var tilstrækkelige data til rådighed, eller de særlige betingelser for hver virksomhed og/eller hvert anlæg (forskellige fremstillingsprocesser på fabrikkerne, graden af lodret integration osv.) varierer i en sådan grad, at et benchmark for højeste kvalitet ikke ville give nogen mening.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Selv når der gives benchmarks for højeste kvalitet, er disse ikke beregnet som mål, som alle virksomheder skal nå, eller parametre til sammenligning af resultater på miljøområdet på tværs af virksomheder i sektoren, men snarere som et mål for, hvad der er muligt for at hjælpe de enkelte virksomheder med at vurdere de fremskridt, de har gjort, og motivere dem til at lave yderligere forbedringer.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs either because of the limited availability of data or because the specific conditions of each company and/or plant (diversity of manufacturing processes carried out in each manufacturing facility, level of vertical integration, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Nogle af disse indikatorer og benchmarks er relevante for mere end én bedste praksis for miljøledelse og gentages derfor, hvor det er relevant.
Even when benchmarks of excellence are given, these are not meant as targets for all companies to reach or metrics to compare the environmental performance across companies of the sector, but rather as a measure of what is possible to help individual companies assess the progress they made and motivate them to improve further.
Endelig indeholder afsnit 5 en omfattende tabel med de mest relevante miljøpræstationsindikatorer, de tilhørende forklaringer og de tilknyttede benchmarks for højeste kvalitet.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
ANVENDELSESOMRÅDE
Finally, section 5 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Dette dokument omhandler miljøpræstationer i bilindustrien og visse aspekter af sektoren for udrangerede køretøjer.
SCOPE
Målgruppen for dette dokument er selskaber, der tilhører bilindustrien i henhold til følgende NACE-koder (i henhold til den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter som fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006):
This reference document addresses the environmental performance of the car manufacturing sector and some aspects of the end-of-life vehicle handling sector.
NACE 29.1 Fremstilling af motorkøretøjer
The target group of this document are companies belonging to the automotive manufacturing sector according to the following NACE codes (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council):
NACE 29.2 Fremstilling af karrosserier til motorkøretøjer
NACE 29.1 Motor vehicle manufacture
NACE 29.3 Fremstilling af dele og tilbehør til motorkøretøjer
NACE 29.2 Manufacture of bodies for motor vehicles
NACE 38.31 Demontering af vrag
NACE 29.3 Manufacture of parts and accessories for motor vehicles
I tillæg til ovenstående kan der i forbindelse med håndtering af udrangerede køretøjer overvejes to supplerende aktiviteter, som er en del af større områder: Genindvinding af sorterede materialer (NACE 38.32, inklusive fragmentering af udrangerede køretøjer), herunder engroshandel med affaldsprodukter (NACE 46.77, herunder demontering af udrangerede køretøjer til erhvervelse og videresalg af brugbare dele).
NACE 38.31 Dismantling of wrecks
Denne reference omfatter foranstaltninger, som bilindustrien og fabrikanter af reservedele og komponenter kan gennemføre, som giver anledning til forbedringer i miljøpræstationer i hele bilindustriens værdikæde som vist i Figur 1.
In addition to the above, regarding ELV handling two additional activities can be considered which are subsets of wider areas: Recovery of sorted materials (NACE 38.32, including ELV shredding) and Wholesale of waste and scrap (NACE 46.77, including dismantling of ELV for obtaining and re-selling usable parts).
De vigtigste sektorer, som er omfattet af dette dokument, er fremhævet i figuren.
This reference document covers actions that automotive manufacturers and manufacturers of automotive parts and components can implement which results in improvements in the environmental performance over the whole automotive value chain, as presented in Figure 1.
Figur 1
In the figure, the key sectors in the scope of this document are highlighted.
Oversigt over aktiviteter i bilindustriens værdikæde
Figure 1
Bilindustriens aktiviteter omfatter en lang række procestrin, herunder: presseenhed, produktion af køretøjskarosserienhed, lakeringsanlæg, fremstilling af komponenter og underenheder, fremstilling af drivaggregat og chassis, forudgående samling og trimning, og endelig samling.
Overview of activities in the automotive manufacturing value chain
I det foreliggende dokument er BEMP'er blevet udformet til at være så bredt anvendelige som muligt for de forskellige typer anlæg.
Within the scope of car manufacturing activities, many process stages are covered, including: press shop, body-in-white production, paint shop, component and subassembly manufacturing, manufacturing of powertrain and chassis, pre-assembly and trim, and final assembly.
I betragtning af store forskelle i den vertikale integration af ovennævnte aktiviteter inden for samme anlæg er det svært at foretage en direkte evaluering og sammenligning af miljøpræstationer mellem anlæg.
In the present document, BEMPs have been developed to be as broadly applicable as possible for different types of plants.
Det er derfor nødvendigt at vurdere anvendeligheden og relevansen af bedste praksis (samt indikatorer og benchmarks) i lyset af det enkelte anlægs særlige træk.
However, considering broad variations in vertical integration of the above activities within the same plant, direct evaluation and comparison of environmental performance between plants is difficult; therefore, the applicability and relevance of the best practices (as well as indicators and benchmarks) will have to be assessed in view of the characteristics of each facility.
I følgende tabel (Tabel 1) anføres de væsentligste direkte og indirekte miljømæssige indvirkninger på bilindustrien, og hvilke der er omfattet af dette referencedokument.
The following table (Table 1) presents the most significant direct and indirect environmental aspects for the car manufacturing sector and which ones are included in the scope of this reference document.
Tabel 1 viser desuden de vigtigste miljøbelastninger, der er knyttet til de mest relevante miljøaspekter, og hvordan de behandles i dette dokument: De behandles enten i de BEMP'er, der er beskrevet i afsnit 3 og 4, eller ved at henvise til andre tilgængelige referencedokumenter, såsom referencedokumentet om bedste tilgængelige teknik (BREF-dokumenter), der henvises til her via deres kode).
Additionally, Table 1 presents the main environmental pressures related to the most relevant environmental aspects and how these are tackled in this document: they are addressed either by BEMPs described in Sections 3 and 4 or by making reference to other available reference documents such as the Best Available Techniques (BAT) Reference Documents (BREFs, referenced here by their code).
De vigtigste miljøforhold og -pres for bilindustrien, og hvordan disse behandles i dette referencedokument
The most significant environmental aspects and pressures for the car manufacturing sector and how these are addressed in this reference document
Vigtigste miljøforhold
Main environmental aspect
Relateret
Related
miljøbelastning
environmental pressure
BEMP'er
BEMPs
Energi/klimaændringer
Energy/climate change
Ressourcer/affald
Resources/waste