natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 2016 til 31. marts 2017 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
The investigation of subsidisation covered the period from 1 April 2016 to 31 March 2017 (‘the review investigation period’).
Offentliggørelse
Disclosure
Den 25. juli 2018 blev de indiske myndigheder og de øvrige interesserede parter underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen agtede at foreslå en ændring af toldsatserne for Dhunseri og Reliance.
On 25 July 2018 the GOI and the other interested parties were informed of the essential facts and considerations upon which the Commission intended to propose to amend the duty rates applicable to the Dhunseri and Reliance.
De nuværende undersøgelser foretages inden for tidsfristen på 15 måneder, der er fastsat i grundforordningens artikel 22, stk. 1.
However, as far as deadlines are concerned, the Commission observes that the present review investigation is subject to Article 21.4 of the ASCM which provides that reviews of countervailing duties ‘shall normally be concluded within 12 months of the date of initiation of the review’ and does not refer to any special circumstances needed to justify an investigation duration longer than 12 months.
Derfor blev påstanden afvist.
Likewise, Article 22(1) of the basic Regulation does not refer to special circumstances needed to justify an investigation duration longer than 12 months.
DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE
The current reviews are conducted within the 15-month deadline set out in Article 22(1) of the basic Regulation.
Den undersøgte vare
Therefore, the claim was rejected.
Den undersøgte vare er polyethylenterephthalat (PET) med et viskositetsindeks på 78 ml/g og derover, i henhold til ISO-standard 1628-5, i øjeblikket henhørende under KN-kode 39076100 og med oprindelse i Indien (»den undersøgte vare«).
PRODUCT UNDER REVIEW AND LIKE PRODUCT
Samme vare
Product under review
Undersøgelsen viste, at den undersøgte vare med hensyn til fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål er identisk med den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien.
The product subject to this review is polyethylene terephthalate (PET) having a viscosity number of 78 ml/g or higher, according to the ISO Standard 1628-5, currently falling within CN code 39076100 and originating in India (‘the product under review’).
Det konkluderes derfor, at varer solgt på hjemmemarkedet og eksportmarkedet er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).
Like product
UNDERSØGELSESRESULTATER
The investigation revealed that the product under review is identical in terms of physical and chemical characteristics and uses to the product produced and sold on the domestic market in India.
Omorganisering af DPL og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder
It is therefore concluded that products sold on the domestic and export markets are like products within the meaning of Article 2(c) of the basic Regulation.
Undersøgelsen bekræftede, at DPL indgik i et joint venture sammen med IVL.
RESULTS OF THE INVESTIGATION
Under dette partnerskab overdrog DPL den 1. april 2016 hele sin produktion af PET til en ny virksomhed, IVDPIL, og erhvervede en andel på 50 % af denne virksomhed, mens de resterende 50 % blev erhvervet af Indorama Ventures Global Services Limited, som er et datterselskab af IVL.
Re-organisation of DPL and its related companies
Med virkning fra denne dato ophørte DPL dermed med at være en eksporterende producent af den undersøgte vare.
The investigation confirmed that DPL entered into a joint venture partnership with IVL.
Undersøgelsen bekræftede også, at DPL erhvervede en andel på 50 % af MPPL, en indisk producent af PET, som ikke tidligere havde eksporteret den undersøgte vare til Unionen, og derfor ikke havde fået tildelt en individuel udligningstold i tidligere undersøgelser vedrørende PET med oprindelse i Indien.
Under this partnership, DPL transferred its entire PET production facility to a new company, IVDPIL on 1 April 2016 and acquired 50 % share of that company, while the remaining 50 % were acquired by Indorama Ventures Global Services Limited, a subsidiary of IVL.
Den resterende andel på 50 % af MPPL tilhører Indorama Ventures Global Services Limited.
DPL thus ceased to be an exporting producer of the product under review with effect from that date.
Efterfølgende ændrede IVDPIL den 12. maj 2017 navn til IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (»IDIPL«), og MPPL overførte alle sine aktiver, hele sin gæld, alle sine passiver og hele sit personale til IDIPL.
The investigation also confirmed that DPL acquired 50 % of stake in MPPL, an Indian manufacturer of PET which previously did not export the product under review to the Union and has thus not been attributed an individual countervailing duty in previous investigations concerning PET originating in India.
Den 4. december 2017 sanktionerede landsretten i Kolkata denne overførsel.
The remaining 50 % stake in MPPL belongs to Indorama Ventures Global Services Limited.
DPL, IDIPL (tidligere IVDPIL) og MPPL er i det følgende benævnt »Dhunseri group«.
Subsequently, on 12 May 2017, IVDPIL changed its name to IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (‘IDIPL’), and MPPL transferred all its assets, debts, liabilities, and staff to IDIPL.
Formålet med den delvise interimsundersøgelse var derfor at fastsætte subsidieringssatsen for Dhunseri-gruppen.
On 4 December 2017, the High Court of Kolkata sanctioned this transfer.
I den forbindelse samlede man data vedrørende IDIPL og MPPL (der stadig fungerede som en særskilt eksporterende producent af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode) til beregning af subsidieringssatsen for Dhunseri-gruppen som helhed, da denne sats finder anvendelse på gruppens endelige struktur, hvor MPPL's anlæg er lagt ind under IDIPL.
DPL, IDIPL (formerly IVDPIL), and MPPL are hereafter referred to as the ‘Dhunseri group’.
Subsidiering
The purpose of the partial interim review was therefore to establish the rate of subsidisation applicable to the Dhunseri group.
På grundlag af de subsidier, der blev undersøgt i tidligere undersøgelser, de oplysninger, der blev forelagt de indiske myndigheder og de berørte eksporterende producenter, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema blev følgende foranstaltninger undersøgt:
To that end the data regarding IDIPL and MPPL (which was still operating as a distinct exporting producer of the product under review during the review investigation period) were aggregated to calculate the subsidisation rate for the Dhunseri group as a whole since this rate is applicable to the final structure of the group where MPPL's plant is incorporated in IDIPL.
Landsdækkende subsidieordninger:
Subsidisation
Advance Authorisation Scheme (AAS) — (forhåndstilladelsesordningen)
On the basis of the subsidies investigated in the previous reviews, the information submitted by the GOI and the concerned exporting producers, as well as the replies to the Commission's questionnaire, the following measures were investigated:
Duty Drawback Scheme (DDS) – (toldgodtgørelsesordningen) jf. Rule 3(2)
Nationwide subsidy programmes:
Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) — (toldgodtgørelsesordning)
Advance Authorisation Scheme (AAS)
Duty Free Imports Authorisation Scheme (DFIA) — (ordning for tilladelse til toldfri import)
‘Duty Drawback Scheme’ under Rule 3(2) (DDS)
Export Credit Scheme (ECS) — (eksportkreditordning)
Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
Ordningen for eksportorienterede virksomheder (EOU) og særlige økonomiske zoner (SEZ)
Duty Free Import Authorisation Scheme (DFIA)
Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) — (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
Export Credit Scheme (ECS)
Focus Market Scheme (FMS) — (markedsfokusordning)
Export Oriented Units (EOU) and Special Economic Zones (SEZ) Scheme
Focus Product Scheme (FPS) — (produktfokusordning)
Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
Incremental Exports Incentivisation Scheme (IEIS) — (incitamentsordning for vækst inden for eksport)
Focus Market Scheme (FMS)
Interest Equalisation Scheme (IES) — (renteudligningsordning)
Focus Product Scheme (FPS)
Income Tax Incentive for Research and Development (ITIRAD) — (indkomstskattebegunstigelse for forskning og udvikling)
Incremental Exports Incentivisation Scheme (IEIS)
Merchandise Export from India Scheme (MEIS) — (ordning for vareeksport fra Indien)
Interest Equalisation Scheme (IES)
Status Holder Incentive Scrip (SHIS) — (incitamentsordning)
Income Tax Incentive for Research and Development (ITIRAD)
Regionale støtteprogrammer:
Merchandise Exports from India Scheme (MEIS)
Capital Investment Incentive Scheme of the Government of Gujarat (CIIS) — (delstaten Gujarats incitamentsordning for kapitalinvestering)
Status Holders Incentive Scrip (SHIS).
Enterprise Promotion Policy of the Government of Haryana (EPP/GOH) — (delstaten Haryanas iværksætterfremmeordning)
Regional subsidy programmes:
Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES) – (delstaten Gujarats toldfritagelsesordning for elektricitet)
Capital Investment Incentive Scheme of the Government of Gujarat (CIIS)
Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra — (delstaten Maharashtras incitamentsordning)
Enterprise Promotion Policy of the Government of Haryana (EPP/GOH)
West Bengal Incentive Scheme (WBIS) — (vestbengalsk incitamentordning).
Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES)
De subsidier, der er anført i ovenstående betragtning, er baseret på de følgende politikdokumenter og lovgivning:
Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra (PSI/GOM)
AAS, DEPBS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS, FMS, FPS, IEIS, MEIS og SHIS er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No. 22 of 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992.
West Bengal Incentive Scheme (WBIS).
Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken.
The subsidies specified in the recital above are based on the following policy documents and legislation.
Disse bekendtgørelser er gengivet i kort form i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og ajourføres regelmæssigt.
The AAS, DEPBS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS, FMS, FPS, IEIS, MEIS, and SHIS schemes are based on the Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) which entered into force on 7 August 1992 (‘Foreign Trade Act’).
AAS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS og MEIS er baseret på Foreign Trade Policy-dokument 2015-2020 (»FTP 2015-20«), der er relevant for den nuværende undersøgelsesperiode.
The Foreign Trade Act authorises the GOI to issue notifications regarding the export and import policy.
Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FTP 2015-20, i en håndbog over procedurer, bind I (»HOP I 2015-20«).
These are summarised in ‘Foreign Trade Policy’ documents, which are issued by the Ministry of Commerce every five years and updated regularly.
Procedurehåndbogen opdateres regelmæssigt.
AAS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS, and MEIS are based on the Foreign Trade Policy 2015-2020 (‘FTP 2015-20’) which is relevant to the review investigation period.
DEPBS, FMS, FPS, IEIS og SHIS, som er baseret på det tidligere »Foreign Trade Policy«-dokument, der er relevant for perioden 2009-2014 (»FTP 2009-14«), blev ikke fornyet inden for rammerne af FTP 2015-20, jf. betragtning 34.
In addition, the GOI also sets out the procedures governing FTP 2015-20 in a ‘Handbook of Procedures, Volume I’ (‘HOP I 2015-20’).
ECS-ordningen er baseret på section 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949 (»bankloven af 1949«), der tillader den indiske centralbank (»RBI« — Reserve Bank of India) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.
The Handbook of Procedures is updated on a regular basis.
ITIRAD-ordningen er baseret på Income Tax Act of 1961 (»indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved finansloven.
DEPBS, FMS, FPS, IEIS, and SHIS, which were based on the previous Foreign Trade Policy document relevant to the period 2009-2014 (‘FTP 2009-14’), have not been renewed under the FTP 2015-20 mentioned in recital (34).
CIIS-ordningen forvaltes af delstaten Gujarat og er baseret på Gujarats industripolitik 2015.
Drawback rates are published on a regular basis.
EPP/GOH forvaltes af delstaten Haryana og er fastsat i iværksætterfremmeordning 2015, der blev meddelt af industri- og handelsministeriet i delstaten Haryana.
The ECS scheme is based on sections 21 and 35A of the Banking Regulation Act 1949, which allow the Reserve Bank of India (‘RBI’) to direct commercial banks in the field of export credits.
GEDES-ordningen er baseret på delstaten Gujarats Electricity Duty Act, 1958 (»elektricitetsafgiftsloven«), jf. Section 3(2) (vii) og viii), som ændret med jævne mellemrum i Gujarat Government Gazette.
The ITIRAD scheme is based on the Income Tax Act of 1961 (‘ITA’), which is amended by the yearly Finance Act.
PSI/GOM-ordningen er baseret på delstaten Maharashtras beslutning Resolution No. PSI-2013/(CR-54)/IND-8.
The IES scheme is based on Master Circular DBR.Dir.BC.No 62/04.02.001/2015-16 dated 4 December 2015 regarding ‘Interest Equalisation Scheme on Pre- and Post-Shipment Rupee Export Credit’.
WBIS-ordningen administreres af regeringen i Vestbengalen og er fastsat i det vestbengalske handels- og industriministeriums bekendtgørelse nr. 309 — CI/O/ADN/GEN-INC/512 af 12. september 2014.
The CIIS scheme is administered by the Government of Gujarat and is based on Gujarat's industrial policy 2015.
Det fremgik af undersøgelsen, at følgende ordninger enten er blevet ophævet eller ikke blev udnyttet af de to pågældende eksporterende producenter: DEPBS, DFIA, ECS, EOU/SEZ, FMS, FPS, ITIRAD, IEIS, IES, SHIS, CIIS, EPP/GOH, PSI/GOM og WBIS.
The EPP/GOH is administered by the Government of Haryana and set out in the Enterprises Promotion Policy — 2015 notified by the Industry & Commerce Department of the Government of Haryana.
Kommissionen konstaterede, at kun én af de eksporterende producenter, der er omfattet af nærværende undersøgelser, benyttede sig af denne foranstaltning i den nuværende undersøgelsesperiode og kun til et meget lille antal eksporttransaktioner.
The GEDES scheme is based on Gujarat Electricity Duty Act, 1958 (‘Electricity Act’) under Section 3(2) (vii) and (viii) as amended from time to time in Gujarat Government Gazette.
Den samme virksomhed anvendte »toldgodtgørelsesordningen« (DDS), som anført i section 3.4, på størstedelen af dens eksporttransaktioner.
The PSI/GOM scheme is based on Resolution No. PSI-2013/(CR-54)/IND-8 of the Government of Maharashtra.
AAS- og DDS-ordningen kan ikke anvendes samtidigt til de samme eksporttransaktioner, og Kommissionen fandt, at AAS-ordningen næsten ikke blev benyttet i den nuværende undersøgelsesperiode og besluttede derfor ikke at kvantificere den fordel, der blev opnået under AAS-ordningen i forbindelse med de nærværende undersøgelser.
The WBIS scheme is administered by the Government of West Bengal and set out in Government of West Bengal Commerce & Industries Department notification No 309 — CI/O/ADN/GEN-INC/512 of 12 September 2014.
Kommissionen fastslog, at de pågældende eksporterende producenter benyttede sig af DDS-ordningen i NUP.
The investigation revealed that the following schemes have been either terminated or were not availed of by the two exporting producers concerned: DEPBS, DFIA, ECS, EOU/SEZ, FMS, FPS, ITIRAD, IEIS, IES, SHIS, CIIS, EPP/GOH, PSI/GOM and WBIS.
Retsgrundlag
The Commission found that only one of the exporting producers subject to the current reviews availed itself of this measure during the review investigation period for a very small number of export transactions.
Rule 12(1)(a)(ii) i disse regler for DDS-ordningen regulerer den erklæring, som skal udfyldes af eksportører for at blive omfattet af ordningen.
Indeed, the same company used the ‘Duty Drawback Scheme’ (DDS), covered below in section 3.4, for the vast majority of its export transactions.
Disse regler ændrede sig ikke i 2017-reglerne for toldgodtgørelsesordningen og svarer til henholdsvis Rule 3(2) og Rule 13(1)(a)(ii).
Since AAS and DDS cannot be used concurrently for the same export transactions, the Commission found that AAS was barely used during the review investigation period and decided not to quantify the benefit obtained under AAS in the reviews at hand.
Derudover indeholder Circular No. 24/2001 specifik vejledning i gennemførelsen af Rule 3(2), og den erklæring, som eksportørerne skal udfylde i henhold til Rule 12(1)(a)(ii).
The Commission established that the concerned exporting producers used DDS during the review investigation period.
Støtteberettigelse
The legal basis applicable during the RIP was the Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995 (‘the 1995 DDS Rules’), as last amended in 2006.
Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettiget til støtte under denne ordning.
After the RIP this legal basis was replaced by Customs and Central Excise Duties Drawback Rules, 2017 (‘the 2017 Rules’) which entered into force on 1 October 2017.
Praktisk gennemførelse
Rule 3(2) of the 1995 DDS Rules governs the method of calculation of this duty drawback scheme.
Under denne ordning er enhver virksomhed, der eksporterer støtteberettigede varer, berettiget til at modtage et kontantbeløb svarende til en procentsats af den deklarerede fob-værdi af de eksporterede materialer.
Rule 12(1)(a)(ii) of the said DDS Rules governs the Declaration that needs to be filed by exporters in order to benefit from the scheme.
Ved fastsættelse af beløbet eller satsen for godtgørelse i henhold til denne regel, skal centralregeringen tage hensyn til:
In addition, Circular No 24/2001 contains specific instructions how to implement Rule 3(2) and the Declaration that exporters need to produce under Rule 12(1)(a)(ii).
den gennemsnitlige mængde eller værdi af hver kategori eller beskrivelse af de materialer, hvoraf en bestemt varekategori normalt produceres eller fremstilles i Indien
Rule 4 of the 1995 DDS Rules stipulates that the Central Government may revise amount or rates determined under rule 3.
den gennemsnitlige mængde eller værdi af de importerede materialer eller afgiftspligtige materialer, der anvendes til produktion eller fremstilling i Indien af en bestemt varekategori
The Government has made a number of modifications, the last ones which revised the rates are Notifications No 110/2015 — CUSTOMS (N.T.) of 16 November 2015 and Notifications No 131/2016 — CUSTOMS (N.T.) of 31 October 2016.
det gennemsnitlige toldbeløb, der betales på importerede materialer eller afgiftspligtige materialer, der anvendes ved fremstilling af halvfabrikata, komponenter og mellemprodukter, der anvendes i fremstillingen af varer
As a result, for the product under review during the review investigation period the rate was 1,9 % of the FOB value until 14 November 2016 and 1,5 % thereafter.
det gennemsnitlige toldbeløb, der betales for materialer, der går til spilde i fremstillingsprocessen, og for katalysatorer:
Eligibility
Hvis disse spildprodukter eller katalysatorer genanvendes i en fremstillingsproces eller sælges, skal det gennemsnitlige toldbeløb på disse spildprodukter eller katalysatorer, der genanvendes eller sælges, også trækkes fra
Any manufacturer-exporter or merchant-exporter is eligible for this scheme.
det gennemsnitlige toldbeløb, der betales på importerede materialer eller afgiftspligtige materialer, der anvendes til at pakke eksportvarer, eller til at anbringe disse heri,
Practical implementation
alle andre oplysninger, som centralregeringen måtte anse for relevante eller hensigtsmæssige til formålet.«
Under this scheme, any company exporting eligible products is entitled to receive an amount in cash corresponding to a percentage of the declared FOB value of the exported materials.
De indiske myndigheder baserede med andre ord det godtgørelsesberettigede beløb på branchedækkende gennemsnitlige værdier af den relevante told på importerede råmaterialer og en gennemsnitlig forbrugskoefficient for erhvervsgrenen med udgangspunkt i, hvad de indiske myndigheder anser for værende repræsentative producenter af de støtteberettigede eksportvarer.
Rule 3(2) of Custom & Central Excise Duties Drawback Rules specifies how the amount of the subsidy is to be calculated:
De indiske myndigheder udtrykker derefter det beløb, der skal godtgøres, som en procentdel af den gennemsnitlige eksportværdi af de støtteberettigede eksportvarer.
In determining the amount or rate of drawback under this rule, the Central Government shall have regard to:
De indiske myndigheder anvender denne procentdel til at beregne det kontantbeløb, som alle støtteberettigede eksportører har ret til.
the average quantity or value of each class or description of the materials from which a particular class of goods is ordinarily produced or manufactured in India;
Satsen for denne ordning fastsættes af de indiske myndigheder for hver enkelt vare.
the average quantity or value of the imported materials or excisable materials used for production or manufacture in India of a particular class of goods;
For den undersøgte vare var satsen i den nuværende undersøgelsesperiode på 1,9 % af fob-værdien indtil den 14. november 2016 og derefter på 1,5 %, jf. betragtning 50.
the average amount of duties paid on imported materials or excisable materials used in the manufacture of semis, components and intermediate products which are used in the manufacture of goods;
For at være berettiget til at nyde godt af denne ordning skal en virksomhed eksportere.
the average amount of duties paid on materials wasted in the process of manufacture and catalytic agents:
Når forsendelsesoplysningerne er indlæst i toldserveren, fremgår det, at eksporten finder sted under DDS-ordningen, og DDS-beløbet fastsættes endegyldigt.
Provided that if any such waste or catalytic agent is re-used in any process of manufacture or is sold, the average amount of duties on the waste or catalytic agent re-used or sold shall also be deducted;
Når rederiet har indgivet dokumentet Export General Manifest, og toldmyndighederne har sammenlignet dette dokument med oplysningerne i forsendelsesdokumentet og fundet det tilfredsstillende, er alle betingelser opfyldt for at godkende udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, enten direkte til eksportørens bankkonto eller pr. bankanvisning.
the average amount of duties paid on imported materials or excisable materials used for containing or, packing the export goods;
Eksportøren skal også fremlægge bevis for, at de eksporterede varer er blevet betalt, ved hjælp af en bankbekræftelse (Bank Realisation Certificate).
any other information which the Central Government may consider relevant or useful for the purpose.’
Denne bekræftelse kan fremlægges efter udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, men de indiske myndigheder kræver beløbet tilbagebetalt, hvis eksportøren ikke fremlægger bankbekræftelsen inden for en given frist.
In other words, the GOI based the refundable amount on industry-wide average values of relevant customs duties paid on imported raw materials and an average industry consumption ratio collected from what the GOI considers as being representative manufacturers of the eligible export products.
Godtgørelsesbeløbet kan anvendes til alle formål, og i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder kan beløbet bogføres som indtægter i regnskaberne efter periodiseringsprincippet, når eksportforpligtelsen er opfyldt.
The GOI then expresses the amount to be refunded as a percentage of the average export value of the eligible exported products.
I den relevante lovgivning og i de administrative retningslinjer er det fastsat, at de indiske toldmyndigheder ikke bør afkræve bevis for, at den eksportør, der anmoder om toldgodtgørelse, skal have pådraget sig eller vil pådrage sig toldansvaret for importen af de råmaterialer, der er nødvendige til fremstilling af den eksporterede vare.
The GOI uses this percentage to calculate the amount of cash to which all eligible exporters are entitled.