natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For så vidt angår dyre- og folkesundhed anbefalede parterne, at der blev fastsat »Ja (3)«-status for New Zealands eksport til Unionen og »I.V.«-status for Unionens eksport til New Zealand.
The controlling authority shall ensure that official certifying officers are aware of the importing party's health conditions as prescribed in this Agreement and are obliged to certify to these requirements where appropriate.
Underkapitlet »Certifikatudstedelsesordninger« i afsnit 5, kapitel 27, i bilag V til aftalen præciserer, for hvilke varetyper der gælder ligestilling med hensyn til certifikatudstedelsesordninger.
Delete as appropriate.
Parterne anbefalede, at denne præcisering vedrørende varetype flyttes fra kolonnen »Særlige betingelser« til kolonnen »Ligestilling« i samme underkapitel, uden at der indføres ændringer.
Optional, at the discretion of the importing Party.”
Parterne præciserede, at den standardsundhedserklæring, som er fastlagt i afsnit 1 i bilag VII til aftalen, kan anvendes, når der for et levende dyr eller et produkt kun gælder ligestilling »(Ja (1)« med hensyn til folkesundhed eller dyresundhed, uden at der er nødvendigt med ligestilling for certifikatudstedelse.
Date of departure is the date on which the vessel left the final port of New Zealand.
Derfor anbefalede parterne ændringer i afsnit 1 i nævnte bilag, herunder med hensyn til den standarderklæring, der skal anvendes i certifikater, der udstedes efter afsendelsesdatoen, således at den kun anvendes til levende dyr og produkter, for hvilke der er fastsat ligestilling med hensyn til certifikatudstedelsesordninger i afsnit 5, kapitel 27, i bilag V samme bilag.
ANNEX VIII
min.
FRONTIER CHECKS AND INSPECTION FEES
PRRS,
A. FRONTIER CHECKS ON CONSIGNMENTS OF LIVE ANIMALS AND ANIMAL PRODUCTS
En prøve af embryoner/oocytter og opsamlings- og/eller skyllevæske fra hver opsamling til eksport til New Zealand blev testet ved hjælp af en laboratorievalideret PCR-test for Q-feber, som er i overensstemmelse med de metoder, der er beskrevet i kapitlet om Q-feber i OIE's Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals.
Type of frontier check [1]:
New Zealand er erklæret fri for Q-feber
Rate in %
I dette bilag forstås ved »sending« en mængde produkter af samme type, som er omfattet af samme veterinærcertifikat/-certifikater eller veterinærdokument/-dokumenter eller andre dokumenter, der er fastsat i veterinærforskrifterne, og som befordres med samme transportmiddel og kommer fra samme tredjeland eller del af et tredjeland »Samme transportmiddel« betyder samme transportvirksomhed (f.eks. skib, fly)
Documentary and Identity checks
Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1085
Commission Implementing Decision (EU) 2015/1085
om en foranstaltning truffet af Sverige i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF for at forbyde markedsføringen af brændehugningsmaskinerne Hammars vedklipp 5,5 hk og Hammars vedklipp 7,5 hk, der fremstilles af Hammars Verkstad AB.
on a measure taken by Sweden, in accordance with Directive 2006/42/EC of the European Parliament and of the Council, to prohibit the placing on the market of firewood machines Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB
(meddelt under nummer C(2015) 4428)
(notified under document C(2015) 4428)
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF af 17. maj 2006 om maskiner og om ændring af direktiv 95/16/EF [1], særlig artikel 11, stk. 3, og
Having regard to the Directive 2006/42/EC of the European Parliament and of the Council of 17 May 2006 on machinery, and amending Directive 95/16/EC [1], and in particular Article 11(3) thereof,
Sverige har underrettet Kommissionen om en foranstaltning for at forbyde markedsføringen af brændehugningsmaskinerne Hammars vedklipp 5,5 hk og Hammars vedklipp 7,5 hk, der fremstilles af Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sverige
Sweden informed the Commission of a measure to prohibit the placing on the market of firewood machines Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
Brændehugningsmaskinerne er CE-mærkede i overensstemmelse med direktiv 2006/42/EF.
The firewood machines were bearing the CE marking, according to Directive 2006/42/EC.
Som grund til foranstaltningen oplyste Sverige, at brændehugningsmaskinerne ikke opfylder de væsentlige sundheds- og sikkerhedskrav i 1.1.2 (Principper for integrering af sikkerheden) og 1.3.7 (Bevægelige dele) i bilag I til direktiv 2006/42/EF, da maskinerne ikke har afskærmninger eller beskyttelsesudstyr, der beskytter mod risici i forbindelse med bevægelige dele.
The reason for taking the measure given by Sweden was the non-conformity of the firewood machines with the essential health and safety requirements set out in points 1.1.2 (Principles of safety integration) and 1.3.7 (Moving parts) of Annex I to Directive 2006/42/EC since the machines have no guards or protective devices to protect against risks from moving parts.
Kommissionen opfordrede Hammars Verkstad AB til at fremsætte bemærkninger til den foranstaltning, Sverige har truffet.
The Commission invited Hammars Verkstad AB to present its observations on the measure taken by Sweden.
Hammars Verkstad svarede Kommissionen, at en brændehugningsmaskine, der erstatter både sav og brændekløver, set som system indebærer en langt mindre risiko for brugerne.
Hammars Verkstad replied to the Commission that log cutter which replaced both a saw and a dedicated log splitter had a far lower risk for operator injury seen as a system.
Kommissionen bad producenten om dokumentation for påstanden vedrørende risikoklassificeringen som led i overensstemmelsesvurderingen.
The Commission asked the manufacturer for supporting documents to substantiate the argument concerning the risk classification as part of the conformity assessment carried out.
Der er ikke modtaget svar.
No reply has been received.
Det fremgår af den dokumentation, der er fremlagt af Sverige, at brændehugningsmaskinerne Hammars vedklipp 5,5 hk og Hammars vedklipp 7,5 hk, der fremstilles af Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sverige
Examination of the evidence provided by Sweden demonstrate that the firewood machines Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
, ikke opfylder de væsentlige sundheds- og sikkerhedskrav i direktiv 2006/42/EF, og at denne manglende overholdelse indebærer alvorlige skadesrisici for brugerne.
, fail to satisfy the essential health and safety requirements set out in Directive 2006/42/EC and that this non-conformity gives rise to serious risks of injury to users.
Den foranstaltning, som Sverige har truffet, bør derfor betragtes som berettiget —
It is therefore appropriate to consider the measure taken by Sweden as justified,
Den foranstaltning, som Sverige har truffet for at forbyde markedsføringen af brændehugningsmaskinerne Hammars vedklipp 5,5 hk og Hammars vedklipp 7,5 hk, der fremstilles af Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sverige
The measure taken by Sweden to prohibit the placing on the market of firewood machines — Hammars vedklipp 5,5 hk and Hammars vedklipp 7,5 hk manufactured by Hammars Verkstad AB, Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Sweden
Kommissionens afgørelse (EU) 2015/1091
Commission Decision (EU) 2015/1091
om foranstaltningerne SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) iværksat af Letland til fordel for A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
on the measures SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) implemented by Latvia for A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
(meddelt under nummer C(2014) 4552)
(notified under document C(2014) 4552)
under henvisning til Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren i henhold til artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med hensyn til støttesag SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) [1],
Having regards to the decision by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, in respect of the aid SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) [1],
FORHÅNDSANMELDELSE — SA.33799 (2011/PN)
THE PRE-NOTIFICATION — SA.33799 (2011/PN)
Ved SANI-meddelelse nr. 6332 af 18. oktober 2011, registreret den 20. oktober 2011, indsendte Letland en forhåndsanmeldelse til Kommissionen om et lån på 16 mio. LVL (22,65 mio. EUR) [2] til fordel for A/S Air Baltic Corporation (»airBaltic« eller »selskabet«).
By SANI notification No 6332 of 18 October 2011, registered on 20 October 2011, Latvia pre-notified to the Commission a LVL 16 million (EUR 22,65 million) [2] loan in favour of A/S Air Baltic Corporation (‘airBaltic’ or ‘the company’).
De lettiske myndigheder var af den opfattelse, at lånet ikke udgjorde statsstøtte, men forhåndsanmeldte det alligevel af hensyn til retssikkerhed og gennemsigtighed.
The Latvian authorities were of the view that the loan did not constitute state aid but nonetheless pre-notified it for reasons of legal certainty and transparency.
Denne forhåndsanmeldelse blev registreret med referencenummer SA.33799 (2011/PN).
This pre-notification was registered with reference number SA.33799 (2011/PN).
Endvidere besluttede den lettiske stat den 13. december 2011 at forhøje selskabets kapital, og den 14. december 2011 bevilgede den et andet lån til airBaltic.
The Commission requested additional information by e-mails of 16 November 2011, 17 November 2011, 1 December 2011, and 9 December 2011, to which the Latvian authorities respectively replied by e-mails of 16 November 2011, 22 November 2011, 7 December 2011, and 13 December 2011.
I lyset af, at selskabet havde fået bevilget foranstaltningen, og af en klage modtaget den 9. januar 2012 (se afsnit 1.2 nedenfor) trak de lettiske myndigheder deres forhåndsanmeldelse tilbage pr. e-mail af 21. februar 2012.
On 4 January 2012, Latvia submitted additional information and explained that the LVL 16 million loan — referred to in paragraph 1.1 above — had been provided to the company already on 21 October 2011 without prior Commission authorisation.
Statsstøttesag SA.33799 (2011/PN) blev administrativt afsluttet den 27. februar 2012.
In addition, on 13 December 2011, the Latvian State decided to increase the capital of the company and on 14 December 2011 it granted a second loan to airBaltic.
KLAGERNE — SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
In view of the fact that the measure had been granted to the company and of a complaint received on 9 January 2012 (see section 1.2 below), the Latvian authorities withdrew their pre-notification by e-mail of 21 February 2012.
Den 9. januar 2012 modtog Kommissionen en klage indgivet af det private selskab SIA Baltijas aviācijas sistēmas (»BAS« eller »klageren«), tidligere aktionær i airBaltic, vedrørende en række foranstaltninger, den lettiske stat angiveligt havde iværksat for airBaltic.
State aid case SA.33799 (2011/PN) was administratively closed on 27 February 2012.
Ved brev af 18. juli 2012, som blev registreret den 20. juli 2012, modtog Kommissionen en ny klage fra et tidligere bestyrelsesmedlem i BAS, Inga Piterniece, vedrørende en supplerende foranstaltning, som den lettiske stat angiveligt havde iværksat for airBaltic.
THE COMPLAINTS — SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
Møder med de lettiske myndigheder, deres rådgivere og repræsentanter for airBaltic fandt sted den 5. juli og 17. august 2012.
By letter of 23 January 2012, the Commission sent the complaint for comments to Latvia, who replied on 13 March 2012.
Ved brev af 20. november 2012 meddelte Kommissionen Letland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) med hensyn til støtten (»indledningsafgørelsen«).
By letter of 14 May 2012, the Commission requested additional information from Latvia, provided on 16 July 2012.
Letland indsendte supplerende oplysninger den 7. og 8. november, 2., 13. og 20. december 2013 og den 28. og 31. januar, 28. februar, 24. og 26. marts, 9. april og 16. maj 2014.
By letter of 18 July 2012, registered on 20 July 2012, the Commission received a new complaint from Mrs Inga Piterniece, former member of the board of BAS, regarding an additional measure allegedly granted by the Latvian State to airBaltic.
Kommissionen modtog bemærkninger fra Ryanair og airBaltic samt tre personer på vegne af airBaltics kreditorer (FLS, AB Jet og Eurobalt Junipro).
By e-mail of 24 July 2012, the Commission sent the new complaint for comments to Latvia, who replied on 22 August and 4 September 2012.
Kommissionen modtog Letlands bemærkninger hertil ved brev af 27. maj 2013.
By letter dated 20 November 2012, the Commission informed Latvia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’) in respect of the aid (‘the opening decision’).
DET LETTISKE MARKED FOR LUFTTRANSPORT
The Commission requested information to Latvia by letter of 6 March 2013, replied to on 8 April 2013.
Markedet for lufttransport i Letland er vokset hurtigt, siden Letland blev medlem af EU.
In addition, a meeting with the Latvian authorities took place on 25 June 2013, after which Latvia submitted additional information on 14 August, 18 September, 9 and 25 October 2013.
Den globale økonomiske krise i 2008-2009 ramte Letlands økonomiske vækst hårdt og som følge heraf også landets lufttransportmarked.
Additional meetings with the Latvian authorities and their legal representatives took place on 22 October and 22 November 2013, as well as on 10 January 2014.
Som følge af krisen faldt antallet af punkt-til-punkt-passagerer i Letland fra 3,2 mio. i 2008 til 2,7 mio. i 2009, selv om det samlede antal passagerer fortsat steg takket være transferpassagererne.
Latvia submitted additional information on 7 and 8 November, 2, 13 and 20 December 2013, and on 28 and 31 January, 28 February, 24 and 26 March, 9 April and 16 May 2014.
Fremover forventes det, at det lettiske lufttransportmarked fortsat vil vokse med en årlig vækstrate på 7 % mellem 2012 og 2015.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [3] on 8 March 2013.
I 2011 rejste omtrent 5,1 mio. passagerer til/fra Riga sammenlignet med 1,9 mio. passagerer, der rejste til/fra Tallinn, og 1,7 mio., der rejste til/fra Vilnius.
The Commission received observations from Ryanair and airBaltic, as well as three individuals on behalf of creditors of airBaltic (FLS, AB Jet and Eurobalt Junipro).
I 2011 transporterede airBaltic 66 % af de passagerer, som fløj via Riga, mens Ryanair, som er den næststørste operatør og airBaltics største konkurrent, transporterede 20 %.
The Commission forwarded these observations to Latvia, which was given the opportunity to react; Latvia's comments were received by letter dated 27 May 2013.
Fra oktober 2011 var airBaltics aktionærer den lettiske stat — via transportministeriet — med 52,6 % af aktierne og BAS med 47,2 %, mens resten (0,2 %) var ejet af det russiske luftfartsselskab Transaero.
The air transport market in Latvia has rapidly expanded since Latvia joined the EU.
På det tidspunkt var Bertolt Flick bestyrelsesformand og CEO for airBaltic.
Between 2003 and 2007, the annual average growth of passengers at Riga International Airport — including point-to-point and transfer passengers — reached 47 %, passing from approximately 700000 passengers in 2003 to 3,2 million in 2007.
Siden den 1. november 2011 har den tidligere CEO for Malév, Martin Gauss, været CEO for airBaltic.
The entry of low-cost carriers, especially Ryanair, contributed to the market growth as substantial new demand was created with the opening of new routes.
Af oplysningerne fra de lettiske myndigheder fremgår det, at BAS havde stillet sin aktiepost på 47,2 % i airBaltic som sikkerhed over for Latvijas Krājbanka, det lettiske datterselskab af den litauiske bank Snoras [6].
The global economic crisis of 2008-2009 severely hit the economic growth of Latvia and as a consequence its air transport market.
Den 16. november 2011 kollapsede Snoras og blev nationaliseret [7].
As a result of the crisis, the number of point-to-point passengers in Latvia decreased from 3,2 million in 2008 to 2,7 million in 2009, although the total number of passengers continued to grow thanks to transfer passengers.
Den 17. november 2011 pålagde det lettiske finans- og kapitalmarkedstilsyn (FCMC) Latvijas Krājbanka en begrænsning af bankens transaktioner over 100000 EUR [8].
As of 2010, overall market growth resumed, reaching an average 12 % annual growth.
Letlands aktiepost i airBaltic steg derfor til 99,8 %, mens BAS kun beholdt en enkelt aktie.
In 2011, approximately 5,1 million passengers travelled to/from Riga, compared to 1,9 million passengers travelling to/from Tallinn and 1,7 million passengers travelling to/from Vilnius.
Det forlyder også i pressen, at BAS' aktionærer også havde stillet deres aktier i BAS som sikkerhed hos Latvijas Krājbanka [11].
In 2011, airBaltic carried 66 % of the passengers flying via Riga, while Ryanair, second largest operator and main competitor of airBaltic, carried 20 %.
Den 6. februar 2012 overtog et datterselskab til Latvijas Krājbanka i forbindelse med insolvensbehandlingen vedrørende BAS [12] BAS' aktier fra selskabets tidligere aktionærer og udpegede en ny ledelse.
15 other companies operated to/from Riga (full-service providers and low-cost carriers) accounting for 14 % of all passengers.
Endelig ser det ud til, at den lettiske stat den 8. juni 2012 købte BAS' eneste aktie i airBaltic for 1 LVL.
[4]
Derfor er BAS fra den dato ikke længere aktionær i airBaltic [13].
THE BENEFICIARY
Med hensyn til airBaltics finansielle situation har de lettiske myndigheder forklaret, at selskabets vanskeligheder begyndte i 2008 på grund af den globale økonomiske recession og den dramatiske stigning i oliepriserne.
airBaltic was established in 1995 through a joint venture between Scandinavian Airlines SAS and the Latvian State.
Som følge heraf havde airBaltic i 2008 tab på 28 mio. LVL (39,64 mio. EUR).
In January 2009, SAS sold its entire stake in the company (47,2 %) to BAS.
I 2009 vendte selskabet imidlertid tilbage til et overskud på 14 mio. LVL (19,82 mio. EUR) [14].
From information published in the press, it appears that BAS was set up as a private company wholly owned by Mr Bertolt Flick until December 2010, when 50 % of its shares were transferred to the Bahamas-registered Taurus Asset Management Fund Ltd (‘Taurus’).
I 2010 led airBaltic igen tab på 34,2 mio. LVL (48,42 mio. EUR).
As of October 2011, airBaltic's shareholders were the Latvian State — through the Ministry of Transport — with 52,6 % of the shares and BAS with 47,2 %, the rest (0,2 %) being held by the Russian airline Transaero.
De reviderede resultater for 2011 viser et tab på 83,5 mio. LVL (118,22 mio. EUR).
At the time, the president and CEO of airBaltic was Mr Bertolt Flick.
Den 27. august 2012 offentliggjorde Letland en opfordring til potentielle investorer til at tilkendegive deres interesse i at erhverve 50 % minus en stemme i airBaltics kapital [17], selv om andre typer af transaktioner ikke blev udelukket.
Since 1 November 2011, the CEO of airBaltic is Mr Martin Gauss, former CEO of Malév.
De vigtigste kriterier for udvælgelse af en investor ville være evnen til at støtte airBaltics udvikling, investorens omdømme og erfaring samt dennes finansielle ressourcer.
On the basis of the information provided by the Latvian authorities, it appears that BAS had pledged its 47,2 % shareholding in airBaltic as collateral to Latvijas Krājbanka, the Latvian subsidiary of the Lithuanian bank Snoras [6].
Processen skal afsluttes i løbet af 2014.
On 16 November 2011, Snoras collapsed and was nationalised [7].
BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE
On 17 November 2011, the Finance and Capital Markets Commission of Latvia (‘FCMC’) ordered a limitation of the banking operations of Latvijas Krājbanka in excess of EUR 100000 [8].
AFTALEN AF 3.
By order of the FCMC of 21 November 2011, the operations of Latvijas Krājbanka were suspended and a management of trustees was appointed [9].
OKTOBER 2011: DET FØRSTE STATSLÅN OG BAS-LÅNET
According to the information provided, it appears that BAS defaulted on some of its financial obligations towards Latvijas Krājbanka.
I overensstemmelse med en aftale indgået den 3. oktober 2011 (»aftalen«) ydede Letland et lån til airBaltic på 16 mio. LVL (22,65 mio. EUR) (»det første statslån«, foranstaltning 1) sammen med et andet lån på 14 mio. LVL (19,82 mio. EUR) fra BAS (»BAS-lånet«).
As a result, on 30 November 2011, Latvijas Krājbanka sold all except one of the airBaltic shares previously owned by BAS to the Ministry of Transport at their nominal value, totalling LVL 224453 (EUR 317787).
Vilkårene for de to lån var koblet sammen og er identiske, og renten var i første omgang sat til [11-13] [18] %.
As a result, Latvia's shareholding in airBaltic increased to 99,8 %, while BAS retained just one share.
Begge statslån skulle kapitaliseres, hvis en række betingelser blev opfyldt, blandt andet skulle airBaltics bestyrelse godkende en forretnings-/omstruktureringsplan.
Finally, it appears that on 8 June 2012 the Latvian State purchased from BAS its sole share in airBaltic for LVL 1.
Aftalens artikel 7 omhandlede betingelserne for den fremtidige kapitalforhøjelse i airBaltic.
Therefore, as of this date, BAS is no longer shareholder of airBaltic [13].
Navnlig hed det i artikel 7, stk. 3, at »statslånet og BAS-lånet […] kan lægges til den sum, der skal kapitaliseres«.
In relation to the financial situation of airBaltic, the Latvian authorities have explained that the difficulties of the company started in 2008, due to the global economic recession and the drastic oil price increase.
I henhold til artikel 7, stk. 4, forpligtede BAS sig til at stemme for kapitaliseringen af lånet og kapitalforhøjelsen.
As a result, in 2008 airBaltic had losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
Såfremt BAS ikke opfyldte sine forpligtelser, havde staten ifølge artikel 7, stk. 4, ret til at købe BAS' aktier i airBaltic for 1 LVL [19].
In 2009, the company however turned back to profits of LVL 14 million (EUR 19,82 million).
Da Letlands aktiepost i airBaltic var steget til 99,8 % (se betragtning 21 ovenfor), besluttede den lettiske regering den 13. december 2011 at give tilladelse til en rentenedsættelse for det første statslån fra [11-13] % til [2-4] %.
In 2010, airBaltic again made losses of LVL 34,2 million (EUR 48,42 million).
Eftersom det første statslån og BAS-lånet var koblet sammen (se betragtning 26 ovenfor), kom den samme rentenedsættelse til at gælde for sidstnævnte.
In June 2011, the Latvian Minister of Economy said that airBaltic operated with a loss of LVL 18 million (EUR 25,48 million) in the first five months of 2011 and was close to bankruptcy.
DET ANDET STATSLÅN AF 13.
airBaltic filed for legal protection from its creditors on 21 September 2011.
DECEMBER 2011
The audited results for 2011 show a loss of LVL 83,5 million (EUR 118,22 million).
Den 13. december 2011 besluttede den lettiske regering samtidig med rentenedsættelsen på det første statslån (se betragtning 30 ovenfor) at yde et konvertibelt lån til airBaltic på 67 mio. LVL (94,86 mio. EUR) til en rente på [9-11] % og delt i to rater (»det andet statslån«, foranstaltning 2) [20].
On 27 August 2012, Latvia published an invitation for potential investors to express their interest in acquiring 50 % minus one vote of airBaltic's capital, [17] although transactions of a different nature were not excluded.
AIRBALTICS KAPITALFORHØJELSE VEDTAGET DEN 22.
The main criteria for choosing an investor would be the ability to support airBaltic's development, the investor's reputation and experience as well as its financial resources.
DECEMBER 2011
The process is aimed for conclusion during 2014.
På generalforsamlingen i airBaltic den 22. december 2011 enedes Letland og BAS — til trods for at BAS på det tidspunkt kun havde én aktie i selskabet — om en kapitalforhøjelse på 110 mio. LVL (155,74 mio. EUR) (»kapitalforhøjelsen«, foranstaltning 3).
DESCRIPTION OF THE MEASURES