natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indtægter
As a result of the 2010 capital injection, Estonia became majority owner with 90 % of the shares of Estonian Air, while SAS’s participation was diluted to 10 %.
EBT-margin
As indicated in recital 33, Cresco — which held 17 % of the shares of Estonian Air since the airline’s privatisation in 1996 — ceased to be a shareholder and decided not to inject more money into the airline [21].
Samlet egenkapital
The 2011/2012 capital increase (measure 4)
Tabel 2
The capital injection was carried out in two tranches of EUR 15 million each, one on 20 December 2011 and the other on 6 March 2012.
Forventet ROE og ROCE 2013-2017
SAS did not participate to this capital injection and its shareholding was diluted from 10 % to 2,66 %.
Omstruktureringsforanstaltninger
Since then, the shareholding structure of Estonian Air has not changed.
For at opnå disse resultater rummer omstruktureringsplanen en række centrale foranstaltninger.
The capital injection was apparently carried out on the basis of a business plan dated October 2011 (‘the 2011 business plan’).
Estonian Air har skåret ned i sit rutenet fra 24 forbindelser i 2012 til 12 forbindelser, hvoraf to er sæsonafhængige [26].
The 2011 business plan was based on the assumption that a bigger network and more frequencies would improve the airline’s competitiveness.
Luftfartsselskabet lukkede således 12 ruter, hvilket betegnes som modydelser (se tabel 3).
It was considered that a good hub structure (hub-and-spoke network) would attract passengers and allow flexibility to reallocate traffic through a hub to counter seasonality or sudden changes in demand.
Indskrænkningen af rutenettet indebærer en kapacitetsnedsættelse på 37 % målt i ASK [27] og 35 % målt i udbudte sæder (i 2013-tal sammenlignet med 2012).
In addition, the hub volumes were considered to allow the lowering of seat cost by utilising bigger aircraft.
Desuden nedsatte Estonian Air ASK med 23 % på de ruter, der blev bibeholdt som kerneforretningen.
The regional network model was considered to allow the airline to grow in size and reduce risks.
Estonian Air har allerede reduceret sit personale fra 337 ansatte i april 2012 til 197 i marts 2013 og ca. 160 i dag, dvs. mere end den oprindelige plan om at nedbringe antallet af ansatte til 164.
The 2011 business plan also implied an increase of connections to and from Estonia, of the fleet and consequently an increase of staff to handle more round trips.
Desuden solgte Estonian Air en kontorbygning og en hangar til Tallinn Airport.
According to the 2011 business plan, Estonian Air would require EUR 30 million from its shareholders and loan from the private bank […].
Desuden planlægger Estonian Air ifølge omstruktureringsplanen at indføre en række foranstaltninger til nedbringelse af omkostningerne, herunder indgåelse af en overenskomst om lønstigninger, ferie og pilotudnyttelse, indførelse af et multifunktionelt medarbejderkoncept, især til backoffice-personalet, øget brændstofeffektivitet via bedre flydrift, herunder reduceret startydelse og finjustering, reducerede distributions- og provisionsomkostninger, effektiviseringsgevinster ved at skifte til en enkelt type fly samt genforhandling af kontrakter om groundhandling, catering og lufthavnsafgifter.
Notwithstanding this refusal, Estonia decided to provide EUR 30 million to Estonian Air.
Disse foranstaltninger bør give [20-30] mio. EUR de næste fem år.
Rescue loan facility (measure 5)
Desuden rummer omstruktureringsplanen en omorganisering af luftfartsselskabets topledelse.
In view of the bad mid-2012 results of Estonian Air (losses of EUR 14,9 million), it became clear to the management of the airline that the hub-and-spoke strategy of the 2011 business plan had not succeeded.
Som led i omstruktureringen lukkede Estonian Air i alt 12 ruter, hvilket betegnes som en modydelse.
The rescue measure consisted of a loan amounting to EUR 8,3 million provided by the Ministry of Finance of Estonia with an annual interest rate of 15 %.
I omstruktureringsplanen understreges også, at de afgivne slots i London Gatwick (LGW), Helsinki (HEL) og Wien (VIE) bør regnes for en modydelse, idet der er tale om koordinerede lufthavne (med kapacitetsproblemer).
A first instalment of the loan of EUR 793000 was already disbursed on 20 December 2012, the second instalment of EUR 3000000 on 18 January 2013 and the remaining EUR 4507000 on 11 February 2013 [22].
Tabel 3
Estonia committed to communicate to the Commission a restructuring plan or a liquidation plan or proof that the loan had been reimbursed in full not later than six months after the first implementation of the rescue aid measure, namely by 20 June 2013.
Nedlagt kapacitet målt i ASK (i % sammenlignet med samlet kapacitet inden omstrukturering)
According to the Estonian authorities, the reason for this decision was that the airline’s risk profile had changed since the rate was set in December 2012.
Egetbidrag
The notified restructuring aid and the restructuring plan (measure 6)
Ifølge omstruktureringsplanen ville egetbidraget bestå i 27,8 mio. EUR fra det planlagte salg af tre fly i 2015, 7,5 mio. EUR fra salget af ejendomme, 2 mio. EUR fra salget af andre aktiver end kerneaktiver og 0,7 mio. EUR i form af et nystiftet lån hos […].
On 20 June 2013, Estonia notified restructuring aid of EUR 40,7 million to Estonian Air in the form of an equity injection, on the basis of a restructuring plan (‘the restructuring plan’) covering a five-year restructuring period from 2013 to 2017.
Med samlede omstruktureringsomkostninger på 78,7 mio. EUR ville egetbidraget (på i alt 38 mio. EUR) svare til 48,3 % af omstruktureringsomkostningerne.
Return to viability by 2016
Den resterende del af omstruktureringsomkostningerne skulle finansieres gennem omstruktureringsstøtte på 40,7 mio. EUR ydet af Estland i form af egenkapital, hvoraf en del skulle bruges til at tilbagebetale redningslånet.
The restructuring plan aims at restoring Estonian Air’s long-term viability by 2016.
Risiko- og scenarieanalyse
The restructuring plan assumes that it will be possible to turn around the existing level of losses from earnings before taxes (‘EBT’) of EUR – 49,2 million in 2012 to break-even level by 2015 and to profitability by 2016.
Omstruktureringsplanen indeholder en scenarieanalyse med et basisscenarie, som omstruktureringsplanen bygger på, et optimistisk scenarie og et pessimistisk scenarie.
According to the restructuring plan’s assumptions, Estonian Air will generate EBT of EUR 1,3 million by 2016.
På den ene side antages det i det optimistiske scenarie, at der er en årlig vækst i BNP i Europa på 5 %, en vækst i supplerende indtægter på 7 mio. EUR fra bedre produktpositionering og en gennemsnitlig stigning i passagertallet på 5 %.
Table 1
Under hensyntagen til de afbødende ledelsesmæssige foranstaltninger ville det pessimistiske scenarie udløse et beskedent positivt EBT i 2017, men stadig føre til negativ nettolikviditet før finansiering.
(in EUR million)
Ifølge omstruktureringsplanen er det ikke nødvendigt med supplerende finansiering i nogen af scenarierne.
2013(f)
Tabel 4
2014(f)
Scenarieanalyse 2013-2017
2015(f)
Optimistisk scenarie
2016(f)
[(8)-(7)] [0-1]
2017(f)
[6-7]
Revenues
Nettolikviditet før finansiering
Total equity
[7-8]
Concerning profitability, the restructuring plan aims at achieving a return on capital employed (‘ROCE’) of 6,2 % and a return on equity (‘ROE’) of 6,9 % by 2016, and of 9,8 % and 8,9 % respectively by 2017.
Pessimistisk scenarie
Table 2
Desuden ville man i de fleste tilfælde ikke kunne gå i nul inden udgangen af den planlagte omstruktureringsperiode, nemlig 2017.
Forecasted ROE and ROCE 2013-2017
Den ændrede omstruktureringsplan af 31. oktober 2014
Restructuring measures
Den 31. oktober 2014 fremsendte de estiske myndigheder en væsentligt ændret omstruktureringsplan.
To achieve those results, the restructuring plan envisages a number of key actions.
Ændringerne af planen vedrører navnlig følgende forhold:
For instance, Estonian Air decreases the size of its fleet, passing from 11 aircraft in December 2012 to 7 planes as of August 2013.
plan om, at Estonian Air overtages af en privat investor, det estiske investeringsselskab Infortar [30], som forventes at købe […] % af aktierne af Estland inden […] 2015
The airline also rationalises the fleet: from the initial aircraft mix (including four Embraer E170, three Bombardier CRJ900, three Saab 340 and one Boeing 737), Estonian Air aims at having a single- type fleet of seven CRJ900 by the end of 2015.
en ændret forretningsplan, hvor man tager hensyn til privatisering og forventede synergieffekter med færgeselskabet Tallink, delvist ejet af Infortar, samt yderligere justeringer som følge af nylig udvikling (Ukrainekrisen, lavere passagertal end forventet på visse ruter på grund af konkurrence osv.).
Estonian Air has downsized its route network, passing from 24 routes available in 2012 to 12 routes, of which two are seasonal [26].
Ved at startdatoen for omstruktureringsperioden rykkes frem til november 2010, kommer kapitaltilførslen i 2010 (foranstaltning nr. 3) og kapitalforhøjelsen i 2011/12 (foranstaltning nr. 4) til at fremstå som omstruktureringsstøtte i den ændrede omstruktureringsplan.
The airline thus discontinued 12 routes, which are designated as compensatory measures (see Table 4).
Det samlede omstruktureringsstøttebeløb ville dermed stige fra 40,7 mio. EUR i henhold til den oprindelige omstruktureringsplan til 84,7 mio. EUR.
The downsizing of the route network entails a capacity reduction of 37 % in terms of ASK [27] and 35 % in terms of seats offered (in 2013 figures compared to 2012).
Som resultat af forlængelsen af omstruktureringsperioden og den private investors indtræden i 2015 dækker den ændrede omstruktureringsplan tre separate forretningsstrategier baseret på hver sin tilhørende forretningsplan:
Furthermore, Estonian Air reduced by 23 % the ASK in those routes maintained as core.
2011-april 2012: strategi for ekspansion og udvikling af et regionalt »hub and spoke«-selskab (i vidt omfang finansieret ved hjælp af de to statslige kapitaltilførsler i henhold til foranstaltning nr. 3 og 4 og baseret på en forretningsplan udarbejdet af den nye ledelse, der blev udpeget, efter at staten havde erhvervet 90 % af Estonian Airs aktier i november 2010), herunder:
Estonian Air has already reduced its headcount from 337 employees in April 2012 to 197 in March 2013 and around 160 at present, beyond the original plan to reduce staff down to 164 employees.
udvidelse af flåden fra otte til 11 fly (plus to yderligere, der er bestilt)
Furthermore, Estonian Air sold to Tallinn Airport an office building and a hangar.
udvikling af Tallinn Airport til en regional hovedlufthavn med drift af betydeligt flere ruter (fra 13 i marts 2011 til 24 i september 2012)
According to the restructuring plan, Estonian Air also plans to implement a new pricing model (fewer booking classes/price groups and fare regulations, as well as product disaggregation aimed at generating higher levels of ancillary income) and a number of measures to improve the quality of its services, including the channels through which they are sold.
øget antal medarbejdere fra 255 til 337
In particular, Estonian Air intends to increase the revenues resulting from marketing campaigns — mainly through digital channels — from EUR [200-500 thousand] in 2013 to EUR [1,5-2,5] million in 2017.
april 2012-2014: strategi for kapacitetsnedsættelse og ændring af forretningsmodellen til at være et regionalt rutenetselskab med fokus på et begrænset antal kerneruter.
Also, the new online service fee will increase revenues from EUR [200-500 thousand] in 2013 to EUR [1-2] million in 2017.
Foranstaltningerne omfattede blandt andet:
Those measures should increase revenues by EUR [10-20] million in the next five years.
indskrænkning af flåden fra 11 til syv fly
In addition, according to the restructuring plan, Estonian Air plans to implement a number of measures to reduce costs, including the signing of a collective agreement regarding pay scale increases, vacation and pilot utilisation; the introduction of a multifunctional employee concept, especially in back office staff; increased fuel efficiency via improved flight operations, including reduced take off power and fine tuning, reduced distribution and commission costs; efficiencies from the single type fleet; and contractual renegotiations such as ground handling, catering and airport charges.
nedskæring af antal befløjne ruter fra 24 til 12
Those measures should yield EUR [20-30] million in the next five years.
udskiftning af administrerende direktør og topledelse
Compensatory measures
2015-2016: strategi for privat investors indtræden, synergieffekter med færgeselskabet Tallink og yderligere justeringer på baggrund af svagere resultater i 2014:
As part of its restructuring, Estonian Air discontinued a total of 12 routes, which are designated as compensatory measures.
fortsat fokus på [5-15] kerneruter, men øget antal sæsonbestemte forbindelser fra [1-5] til [5-10] inden 2016
The restructuring plan also highlights that the slots given up in London Gatwick (LGW), Helsinki (HEL) and Vienna (VIE) should be counted as compensatory measures since these are coordinated (capacity constrained) airports.
supplering af de aktuelle syv fly med […] små regionale fly af typen ATR42 (wet leasede) til at betjene de ekstra sæsonbestemte forbindelser
Table 3
udnyttelse af indtægts- og udgiftssynergier med den private investor og dennes datterselskaber (Tallink færger, hoteller, taxa osv.).
Routes designated as compensatory measures
De estiske myndigheder hævder, at omstruktureringsperioden fra november 2010 til november 2016, nemlig fra statens køb af 90 % af aktierne i Estonian Air, og indtil luftfartsselskabet igen opnår rentabilitet ifølge den ændrede omstruktureringsplan, trods ændrede strategier kan betragtes som led i et kontinuerligt omstruktureringsforløb med det ene mål at gøre luftfartsselskabet rentabelt og økonomisk bæredygtigt.
Destination
De hævder, at det er én langsigtet proces med varierende taktik for, hvordan det ønskede resultat opnås: Da det først blev konstateret, at »hub and spoke«-strategien ikke virkede, blev den opgivet og erstattet med en anden strategi, men med samme mål om rentabilitet og levedygtighed.
Load factor (2012)
Ifølge den ændrede omstruktureringsplan genoprettes rentabiliteten inden 2016 efter en seksårig omstruktureringsperiode som vist i tabel 5.
Level 1 contribution [28] (2012)
Sammenlignet med den oprindelige omstruktureringsplan skulle luftfartsselskabet øge sit fokus på andre ruter og forretningsaktiviteter end kerneruterne og -forretningen (f.eks. føje yderligere sæsonbestemte forbindelser til eller udvide sin wet lease-forretning).
DOC contribution [29] (2012)
Derfor er der i den ændrede omstruktureringsplan regnet med meget større vækst i indtægterne i 2015 og 2016 end i den oprindelige omstruktureringsplan.
Capacity given up in ASK (% compared to total capacity pre-restructuring)
For så vidt angår egetbidraget, er der i den ændrede omstruktureringsplan fastsat et samlet egetbidrag på [100-150] mio. EUR svarende til [50-60] % af omstruktureringsomkostningerne.
Own contribution
I forhold til 2012 ville nedskæringen i 2016 omfatte fire fly.
Risk and scenario analysis
Infortar var det eneste selskab, der udtrykte reel interesse og understøttede dette ved at bidrage til den ændrede omstruktureringsplan.
Taking into consideration the mitigating management actions, the low case would result in slightly positive EBT in 2017 but still lead to negative net cash before financing.
Yderligere hævder de estiske myndigheder, at værdien af Estonian Air var fastslået af en uafhængig og velanskreven ekspert, som konkluderede, at værdien af Estonian Airs samlede egenkapital pr. 31. marts 2015 set fra en potentiel privat investors perspektiv ville ligge inden for et spænd på […] mio. EUR.
The restructuring plan claims that in none of the cases additional funding would be needed.
AFGØRELSERNE OM AT INDLEDE PROCEDUREN
Table 4
Indledningsafgørelserne om redningsstøtten
Scenario analysis 2013-2017
Den 20. februar 2013 besluttede Kommissionen at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henseende til de tidligere tildelte foranstaltninger (foranstaltning nr. 1-4) og redningslånet.
High case
Den 4. marts 2013 udvidede Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure til forhøjelsen af redningslånet.
[(8)-(7)]
I indledningsafgørelserne om redningsstøtten betonede Kommissionen, at Estonian Air løbende havde lidt betydelige tab siden 2006.
[3-4]
På denne baggrund var det Kommissionens foreløbige holdning, at Estonian Air var en kriseramt virksomhed i årene 2009-2012.
[6-7]
Kommissionen udtrykte ligeledes tvivl om de omhandlede foranstaltninger og drog den foreløbige konklusion, at de indebar uforenelig statsstøtte.
[9-10]
Kommissionen bemærkede med hensyn til foranstaltning nr. 1, at den ganske vist forekom at være udført på pari passu-vilkår af luftfartsselskabets daværende tre aktionærer, men at de nye aktier blev købt kontant og gennem konvertering af lån til egenkapital.
Net cash before financing
Eftersom Kommissionen ikke fik detaljerede oplysninger om, hvilke aktionærer der havde tilført frisk kapital, og hvilke der havde accepteret at konvertere lån til egenkapital, kunne Kommissionen ikke udelukke, at Estonian Air havde fået en uberettiget fordel, og konkluderede derfor foreløbig, at foranstaltning nr. 1 indebar ulovlig statsstøtte.
[(10)-(9)]
Hvad angår foranstaltningers forenelighed med det indre marked, bemærkede Kommissionen, at kun traktatens artikel 107, stk. 3, syntes at kunne finde anvendelse på baggrund af luftfartsselskabets vanskeligheder.
[7-8]
Imidlertid drog Kommissionen den foreløbige konklusion, at dette ikke var tilfældet, eftersom flere af kriterierne i 2004-rammebestemmelserne ikke var opfyldt af foranstaltning nr. 1.
[5-6]
Hvad angår foranstaltning nr. 2, bemærkede Kommissionen, at Tallinn Airport på salgstidspunktet var 100 % ejet af Estonian Air, og at den faldt ind under økonomi- og kommunikationsministeriets jurisdiktion, hvilket tydede på, at aktierne i Tallinn Airport kunne tilregnes staten.
[8-9]
Da der desuden ikke var foregået et åbent, gennemsigtigt og betingelsesløst udbud, kunne Kommissionen ikke automatisk udelukke, at Estonian Air havde fået en uberettiget fordel, og konkluderede derfor foreløbig, at foranstaltning nr. 2 indebar ulovlig statsstøtte.
Low case
Den konkluderede også foreløbig, at støtten var uforenelig, eftersom kriterierne i 2004-rammebestemmelserne ikke var opfyldt, herunder at der eventuelt var sket brud på princippet om engangsstøtte.
[(4)-(3)]
Med hensyn til foranstaltning nr. 3 bemærkede Kommissionen først, at den ikke blev udført på pari passu-vilkår.
[(3)-(2)]
Den betonede også — i lighed med foranstaltning nr. 2 — at bidragene fra staten og SAS var af forskellig art (frisk kapital fra staten vs. konvertering af gæld fra SAS) og forskelligt omfang.
[2-3]
For så vidt angår forretningsplanen fra 2010, tvivlede Kommissionen på, at den kunne anses for at være tilstrækkeligt solid til at konkludere, at en fornuftig privat investor ville have indgået den pågældende transaktion på samme vilkår, og bemærkede endvidere, at Cresco tilsyneladende var uenig i planen og afviste at tilføre luftfartsselskabet flere penge.
The restructuring plan also provides a sensitivity analysis upon the base case which covers selected factors: 5 % or 10 % decrease in yield targets, 5 % decrease in the number of passengers, 5 % or 10 % increase in fuel costs, 5 % or 10 % decrease in the target sale price for the aircraft to be sold in 2015 (see recital 55 above) and 5 % appreciation and depreciation in the USD/EUR exchange rate.
Desuden bemærkede Kommissionen, at Estland havde anført, at beslutningen om at forhøje kapitalen i 2010 var truffet for at sikre varige flyforbindelser til de vigtigste forretningsdestinationer og opnå kontrol over luftfartsselskabet.
The restructuring plan considers the impact that each factor individually considered would have on the recovery of the airline and concludes that additional funding between EUR [1-10] million and EUR [30-40] million would be needed in all cases (except in case there is a 5 % USD/EUR exchange rate appreciation).
På det grundlag konkluderede Kommissionen foreløbig, at foranstaltning nr. 3 indebar ulovlig statsstøtte, som ville være uforenelig med det indre marked, idet den ikke forekom at opfylde lovkravene i 2004-rammebestemmelserne.
In addition, in most of the cases, break-even would not be reached by the end of the planned restructuring period, namely 2017.
Kommissionen bemærkede også, at vækstprognosen i forretningsplanen fra 2011 forekom alt for optimistisk, og den foreslåede »hub and spoke«-strategi yderst risikabel, hvilket syntes at blive bekræftet af det forhold, at hverken den resterende private aktionær (SAS) eller en privat kreditor ([…]) var villig til at deltage i transaktionen.
The modified restructuring plan of 31 October 2014
I lyset af disse overvejelser drog Kommissionen den foreløbige konklusion, at foranstaltning nr. 4 indebar ulovlig statsstøtte, og at den ikke opfyldte kriterierne for rednings- eller omstruktureringsstøtte i henhold til 2004-rammebestemmelserne.
On 31 October 2014, the Estonian authorities submitted a substantially modified restructuring plan.
Hvad endelig angår redningslånet (foranstaltning nr. 5), anfægtede Estland ikke forekomsten af støtte.
The modifications of the plan relate in particular to the following:
Kommissionen bemærkede foreløbig, at støtten syntes at opfylde de fleste kriterier i afsnit 3.1 i 2004-rammebestemmelserne om redningsstøtte.
Planned acquisition of Estonian Air by a private investor, the Estonian investment group Infortar [30], which is envisaged to acquire […] % shares from Estonia by […] 2015;
Imidlertid nærede Kommissionen tvivl om, hvorvidt princippet om engangsstøtte var blevet overholdt, idet foranstaltning nr. 1-4 kunne have indebåret ulovlig og uforenelig støtte.
Extension of the restructuring period from five to more than six years, with the start date moved backwards from 2013 to November 2010 and the end date moved from end 2017 to November 2016;
Eftersom de estiske myndigheder ikke gav nogen begrundelse for en undtagelse fra princippet om engangsstøtte, drog Kommissionen den foreløbige konklusion, at foranstaltning nr. 5 kunne betegnes som ulovlig og uforenelig støtte.
A modified business plan, taking into account privatisation and envisaged synergies with the ferry operator Tallink, partly owned by Infortar, as well as additional adjustments due to recent developments (Ukraine crisis, lower than expected passenger numbers on some lines due to competition, etc.).
Den tilføjede, at Estland skulle afholde sig fra at yde dette beløb til Estonian Air, indtil Kommissionen havde truffet sin endelige afgørelse.
The total restructuring aid amount would thus increase from EUR 40,7 million as per the original restructuring plan to EUR 84,7 million.
Indledningsafgørelsen om omstruktureringsstøtten
As a result of the extension of the restructuring period and the planned entry of a private investor in 2015, the modified restructuring plan covers three distinct business strategies based on separate contemporaneous business plans:
Den 20. juni 2013 anmeldte Estland en omstruktureringsstøtte til Estonian Air på 40,7 mio. EUR i form af egenkapital på baggrund af en omstruktureringsplan (foranstaltning nr. 6).
pril 2012: Strategy to expand and develop a regional hub-and-spoke operator (financed to a large part by the two State capital injections under measures 3 and 4 and based on a business plan prepared by the new management appointed after the State had acquired 90 % of Estonian Air shares in November 2010), involving among others:
Foranstaltningens karakter af statsstøtte blev ikke anfægtet af Estland, bl.a. fordi den planlagte kapitaltilførsel ville komme direkte fra statens budget og udelukkende gavne Estonian Air på vilkår, som en fornuftig markedsøkonomisk investor normalt ikke ville acceptere.
expansion of the fleet from 8 to 11 aircraft (plus 2 additional on order);