natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For at fremme forståelsen af dette dokument indeholder denne indledning en kortfattet redegørelse for retsgrundlaget og anvendelsen deraf.SRD'et bygger på en detaljeret videnskabelig og politisk rapport [2] (»rapport om bedste praksis«), der er udarbejdet af Institut for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS), som er et af de syv institutter i Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter (JRC).
With a view to facilitating the understanding of this SRD, this introduction provides an outline of its legal background and its use.The SRD is based on a detailed scientific and policy report [2] (‘Best Practice Report’) developed by the Institute for Prospective Technological Studies (IPTS), one of the seven institutes of the European Commission's Joint Research Centre (JRC).
Fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) blev indført i 1993 for organisationers frivillige deltagelse, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 1836/93 [3].
The Community eco-management and audit scheme (EMAS) was introduced in 1993, for voluntary participation by organisations, by Council Regulation (EEC) No 1836/93 [3].
Der har efterfølgende været to større ændringer af EMAS:Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 [4]forordning (EF) nr. 1221/2009.
Subsequently, EMAS has undergone two major revisions:Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council [4],Regulation (EC) No 1221/2009.
Et vigtigt nyt element i den seneste revision, som trådte i kraft den 11. januar 2010, er artikel 46 om udarbejdelse af sektorreferencedokumenter (SRD'er).
An important new element of the latest revision, which came into force on 11 January 2010, is Article 46 on the development of Sectoral Reference Documents (SRDs).
SRD'erne skal omfatte bedste praksisser for miljøledelse (BEMP'er), miljøpræstationsindikatorer for specifikke sektorer og, hvis det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet samt klassificeringsordninger, der kan bestemme præstationsniveauet.
The SRDs have to include Best Environmental Management Practices (BEMPs), Environmental Performance Indicators for specific sectors and, where appropriate, Benchmarks of Excellence and rating systems identifying performance levels.
Hvordan dette dokument skal forstås og bruges
How to understand and use this document
Ordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) er en ordning vedrørende organisationers frivillige deltagelse, hvor organisationerne forpligter sig til at gennemføre løbende miljøforbedringer.
The eco-management and audit scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations committed to continuous environmental improvement.
Inden for disse rammer giver dette sektorreferencedokument (SRD) sektorspecifik vejledning til turistsektoren, og der peges på en række muligheder for forbedring og på bedste praksis.
Within this framework, this Sectoral Reference Document (SRD) provides sector-specific guidance to the tourism sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
Dokumentet blev udarbejdet af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter med bidrag fra interessenter.
The document was written by the European Commission's Joint Research Centre using input from stakeholders.
En teknisk arbejdsgruppe, der omfatter eksperter og interessenter i sektoren, drøftede anført af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter og blev til sidst enige om bedste praksisser for miljøledelse, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet i dette dokument; disse benchmarks skulle navnlig svare til det miljøpræstationsniveau, der kan opnås af de organisationer i sektoren, der klarer sig bedst.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the European Commission's Joint Research Centre, discussed and ultimately agreed on the Best Environmental Management Practices, sector-specific Environmental Performance Indicators and Benchmarks of Excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Formålet med SRD'et er at hjælpe og støtte alle organisationer, der agter at forbedre deres miljøpræstation, ved at tilvejebringe ideer og inspiration samt give praktisk og teknisk vejledning.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Dette SRD henvender sig primært til organisationer, der allerede er registreret hos EMAS, dernæst til organisationer, der overvejer at blive registreret hos EMAS i fremtiden, og til sidst til alle organisationer, der ønsker at lære mere om bedste praksisser for miljøledelse for at forbedre deres miljøpræstationer.
This SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Formålet med dette dokument er derfor at støtte alle organisationer og aktører i turistsektoren med henblik på at fokusere på relevante miljøforhold, både direkte og indirekte, og at finde oplysninger om bedste praksis samt hensigtsmæssige sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer til måling af deres miljøpræstation og om benchmarks for højeste kvalitet.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations and actors in the tourism sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on Best Practices, appropriate sector-specific Environmental Performance Indicators to measure their environmental performance, and Benchmarks of Excellence.
Sådan bør EMAS-registrerede organisationer tage hensyn til SRD'er:
How SRDs should be taken into account by EMAS registered organisations:
I henhold til forordning (EF) nr. 1221/2009 skal EMAS-registrerede organisationer tage hensyn til SRD'er på to forskellige niveauer:
According to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS registered organisations shall take SRDs into account at two different levels:
Når de udvikler og indfører deres miljøledelsessystem på grundlag af miljøkortlægningen (artikel 4, stk. 1, litra b).
When developing and implementing their environmental management system in light of the Environmental Reviews (Article 4.1b);
Det betyder, at organisationerne bør anvende relevante elementer af SRD'et, når de definerer og kortlægger deres miljømål og -målsætninger i overensstemmelse med de relevante miljøforhold, som er identificeret i miljøkortlægningen og -politikken, samt når de træffer beslutning om de foranstaltninger, der skal gennemføres for at forbedre deres miljøpræstationer.
This means that organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the Environmental Review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
Når de udarbejder miljøredegørelsen (artikel 4, stk. 1, litra d), og artikel 4, stk. 4).
When preparing the Environmental Statement (Article 4.1d and Article 4.4).
at organisationerne bør tage højde for de relevante sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer i SRD'et, når de vælger de indikatorer [5], der skal anvendes til at rapportere om deres miljøpræstationer.
Organisations should consider the relevant sector-specific Environmental Performance Indicators in the SRD when choosing the indicators [5] to use for their reporting of environmental performance.
Når de vælger indikatorer til rapportering, bør de tage hensyn til de foreslåede indikatorer i det tilsvarende SRD og disses relevans med hensyn til de væsentlige miljøforhold, som organisationen har identificeret i sin miljøkortlægning.
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review.
Der bør kun tages hensyn til de indikatorer, som er relevante for de miljøforhold, der bedømmes at være de væsentligste i miljøkortlægningen.
Indicators need only be taken into account if relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the Environmental Review.
at organisationerne i miljøredegørelsen bør nævne, hvordan der er taget hensyn til relevante bedste praksisser for miljøledelse og, hvor det er relevant, benchmarks for højeste kvalitet.
Organisations should mention in the Environmental Statement how the relevant Best Environmental Management Practices and, if available, Benchmarks of Excellence, have been taken into account.
De bør beskrive, hvordan relevante bedste praksisser for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet (som giver en indikation af det miljøpræstationsniveau, som de bedste udøvere opnår) blev anvendt til at udpege foranstaltninger og aktiviteter og eventuelt foretage prioriteringer vedrørende (yderligere) forbedring af deres miljøpræstation.
They should describe how relevant Best Environmental Management Practices and Benchmarks of Excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Det er imidlertid ikke obligatorisk at indføre bedste praksisser for miljøledelse eller opfylde de udpegede benchmarks for højeste kvalitet, fordi EMAS' frivillige karakter lader det være op til organisationerne selv at vurdere, om de fastsatte benchmarks er realistiske, og om bedste praksisser kan gennemføres, for så vidt angår omkostninger og fordele.
However, implementing Best Environmental Management Practices or meeting the identified Benchmarks of Excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
På samme måde som miljøpræstationsindikatorerne bør relevansen og tilgængeligheden af de bedste praksisser for miljøledelse og benchmarks for højeste kvalitet vurderes af organisationen i overensstemmelse med de væsentlige miljøforhold, som er udpeget af organisationen i miljøkortlægningen, samt tekniske og økonomiske forhold.
Similarly to Environmental Performance Indicators, the relevance and applicability of the Best Environmental Management Practices and Benchmarks of Excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review, as well as technical and financial aspects.
Elementer af SRD'er (indikatorer, BEMP'er eller benchmarks for højeste kvalitet), der ikke anses for at være relevante med hensyn til de væsentlige miljøforhold, som organisationen har udpeget i sin miljøkortlægning, bør ikke rapporteres eller beskrives i miljøredegørelsen.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or Benchmark of Excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its Environmental Review should not be reported or described in the environmental statement.
EMAS-deltagelse er en løbende proces.
EMAS participation is an ongoing process.
Det betyder, at en organisation, hver gang den planlægger at forbedre sin miljøpræstation (og evaluerer sin miljøpræstation), tager højde for, hvad der står i SRD'et om specifikke emner for at få inspiration til. hvilke områder, man i næste omgang kan tage op i en trinvis fremgangsmåde.
This means that every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
EMAS-miljøverifikatorer kontrollerer, om og hvordan der blev taget højde for SRD'et i organisationen ved udarbejdelse af miljøredegørelsen (artikel 18, stk. 5, litra d), i forordning (EF) nr. 1221/2009).
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its Environmental Statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Det indebærer, at de akkrediterede miljøverifikatorer i forbindelse med deres arbejde får brug for dokumentation fra organisationen for, hvordan de relevante elementer af SRD'et er blevet udvalgt i lyset af miljøkortlægningen, og hvordan der er taget hensyn til dem.
This means that, when undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the Environmental Reviews and taken into account.
De skal ikke kontrollere, at de beskrevne benchmarks for højeste kvalitet er overholdt, men de skal verificere dokumentationen for, hvordan SRD'et blev anvendt som rettesnor til at udpege indikatorer og korrekte frivillige foranstaltninger, som organisationen kan gennemføre for at forbedre sin miljøpræstation.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Grundet den frivillige karakter af EMAS og SRD'er bør organisationerne ikke pålægges nogen uforholdsmæssig byrde i forhold til at fremlægge sådan dokumentation.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Verifikatorerne skal navnlig ikke stille krav om en individuel begrundelse for de enkelte bedste praksisser, sektorspecifikke miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet, som nævnes i SRD'et, og som organisationen ikke anser for at være relevante i lyset af dens miljøkortlægning.
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific Environmental Performance Indicators and Benchmarks of Excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its Environmental Review.
Ikke desto mindre kan de foreslå relevante yderligere elementer, som organisationen skal tage højde for i fremtiden som yderligere dokumentation for den løbende forbedring af sine præstationer.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Sektorreferencedokumentets opbygning
Structure of the sectoral reference document
Dokumentet består af fire kapitler.
This document consists of four chapters.
Kapitel 1 indeholder en introduktion til retsgrundlaget for EMAS og beskriver, hvordan man skal anvende dokumentet, mens omfanget af dette SRD fastlægges i kapitel 2.
Chapter 1 introduces EMAS' legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Kapitel 3 beskriver kort de forskellige former for bedste praksis for miljøledelse (BEMP) og indeholder også oplysninger om anvendeligheden deraf, både generelt og på SMV-plan.
Chapter 3 briefly describes the different Best Environmental Management Practices (BEMPs) together with information on their applicability, in general as well as at SME level.
Hvis der kan formuleres bestemte miljøpræstationsindikatorer og benchmarks for højeste kvalitet for en bestemt BEMP, angives disse også.
When specific Environmental Performance Indicators and Benchmarks of Excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Nogle af disse indikatorer og benchmarks er relevante for mere end én BEMP og gentages derfor, hvor det er relevant.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Endelig indeholder kapitel 4 en omfattende tabel med de mest relevante miljøpræstationsindikatorer, de tilhørende forklaringer og de tilknyttede benchmarks for højeste kvalitet.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant Environmental Performance Indicators, associated explanations and related Benchmarks of Excellence.
Dette dokument omhandler nogle af de aktiviteter, som er angivet i del I 55-56 »Overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed«, del N 79 »Rejsebureauers og rejsearrangørers virksomhed, reservationstjenesteydelser og tjenesteydelser i forbindelse hermed« og del O 84.11 »Generelle offentlige tjenester« i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) 1893/2006 [6] (NACE rev.
This document addresses some of the activities specified in section I 55-56 ‘Accommodation and Food Service Activities’, section N 79 ‘Travel agency, tour operator reservation service and related activities’ and section O 84.11 ‘General Public Administration Activities’ of Annex I to Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council [6] (NACE Rev.2).This sectoral reference document (SRD) primarily covers Best Environmental Management Practices within organisations that provide accommodation, food and beverage services, or that manage tourism destinations or offer and reserve travel, accommodation or activities for tourism (travel agents and tour operators) [7].
2).Dette sektorreferencedokument (SRD) omfatter primært bedste praksisser for miljøledelse i organisationer, der tilbyder overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed, eller som forvalter turistdestinationer eller tilbyder og reserverer rejser, overnatning eller aktiviteter for turister (rejsebureauer og rejsearrangører) [7].
Companies providing tourist accommodation services and campsite services are also invited to consult the relevant provisions of the EU Ecolabel [8].
Hvad angår turisme som et produkt, er de aktiviteter, som en turist deltager i på en ferie, også en vigtig del af turismens værdikæde og af potentiel miljømæssig interesse.
The actors mentioned above are interlinked with a variety of other sectors as portrayed in the tourism value chain diagram below.
Afsnit 3.5
Transport & Logistics NACE 49-52
De vigtigste miljøforhold og det dermed forbundne miljøpres som følge af turisttjenester fremgår af nedenstående tabel.
Tour operators/ travel agents NACE 79
Disse miljøforhold blev valgt som værende de mest relevante for sektoren.
Accomodation NACE 55
De miljøforhold, der skal håndteres af specifikke organisationer, bør dog vurderes individuelt.
Food & drink services NACE 56
Aktiviteter i turistorganisationer (hoteller, campingpladser, restauranter og rejsearrangører) samt dermed forbundne miljøforhold og -pres
Construction NACE 41-43
Vigtigste miljøpres
Drink manufacture NACE 11 Agriculture NACE 1-3
Forvaltning
Supply chains Section 3.7
Kontorforvaltning
Section 3.7
Kundemodtagelse
Section 3.4
Forbrug af energi, vand og materialer (primært papir)
Sections 3.4-3.8
Kommunal affaldsproduktion (store mængder papir) og farligt affald (f.eks. tonerpatroner)
Section 3.3
Tekniske tjenester
Section 3.2
Produktion af varmt vand og rumopvarmning/-køling
Section 3.6
Belysning
Section 3.5
Elevatorer
The main environmental aspects and associated environmental pressures arising from tourism services are presented in the table below.
Svømmebassiner
These environmental aspects were selected as the most relevant in the sector.
Grønne områder
However, the environmental aspects to be managed by specific organisations should be assessed on a case by case basis.
Bekæmpelse af skadedyr og gnavere
Activities in tourism organisations (hotels, campsites, restaurants and tour operators) and associated environmental aspects and pressures
Reparation og vedligeholdelse
Service/Activity
Energi- og vandforbrug
Main environmental aspects
Forbrug af en række farlige produkter
Main environmental pressures
Produktion af en lang række potentielt farlige affaldstyper som tomme kemikaliebeholdere
Administration
Produktion af spildevand
Office management
Morgenmad, middag, frokost
Reception of clients
Drikkevarer og snacks
Energy, water and material (mainly paper) consumption
Forsyningskædepres (se »Indkøb«)
Generation of municipal waste (large amounts of paper) and hazardous waste (e.g. toner cartridges)
Forbrug af energi, vand og råvarer
Technical services
Produktion af kommunalt affald (navnlig fødevareaffald og emballageaffald)
Production of hot water and space heating/cooling
Køkken
Lighting
Konservering af fødevarer
Elevators
Tilberedning af fødevarer
Swimming pools
Opvask
Green areas
Væsentligt forbrug af energi og vand
Pest and rodent control
Produktion af affald fra vegetabilsk olie
Repair and maintenance
Værelsesanvendelse
Consumption of a range of hazardous products
Anvendelse af gæster
In some cases use of CFC and HCFC refrigerants [10].
Rengøring
Generation of a wide range of potentially hazardous waste types such as empty chemical containers
Forbrug af energi, vand og råvarer
Generation of waste water
Brug af en række farlige produkter
Restaurant/bar
Produktion af affaldsemballage og små mængder kommunalt affald
Breakfast, dinner, lunch
Vasketøj
Beverages and snacks
Vask og strygning af gæsters tøj
Supply chain pressures (see 'Purchasing')
Vask og strygning af håndklæder, sengelinned mv.
Energy, water and raw material consumption
Brug af farlige produkter
Generation of municipal waste (especially food waste and packaging waste)
Indkøb
Kitchen
Valg af produkter og leverandører
Food conservation
Opbevaring af produkter
Food preparation
Forsyningskædepres (arealanvendelse, nedbrydning eller ødelæggelse af økosystemer, forstyrrelse af dyreliv, energi- og vandforbrug, emissioner til luft — luftforurenende stoffer og drivhusgasser — emissioner til vand, affaldsproduktion)
Dish washing
Produktion af farligt affald
Significant consumption of energy and water
Lækage af farlige stoffer
Generation of vegetable oil waste
Aktiviteter
Generation of odours
Indendørsaktiviteter
Room use
Udendørsaktiviteter
Use by guests
Lokal indvirkning på økosystemer
Products for guests' use
Støj
Housekeeping
Produktion af kommunalt affald
Energy, water and raw materials consumption
Infrastrukturpres (se »Bygge- og anlægsarbejde«)
Use of a wide range of hazardous products
Transport af gæster
Generation of waste packaging and small amounts of municipal waste
Transport af medarbejdere
Laundry
Transport ved leverandører
Washing and ironing of guests' clothes
Energiforbrug (brændstofforbrug)
Washing and ironing of towel, bedclothes, etc.
Emissioner til luft
Use of hazardous products
Supplerende tjenesteydelser
Purchasing
Lægehjælp, supermarkeder, souvenirbutikker, kurophold og wellness, frisør mv.
Selection of products and suppliers
Produktion af kommunalt affald og visse specifikke typer farligt affald (f.eks. toiletaffald)
Storage of products
Bygge- og anlægsarbejde
Supply chain pressures (land occupation, degradation or destruction of ecosystems, disturbance of wildlife, energy and water consumption, emissions to air — air pollutants and greenhouse gases —, emissions to water, waste generation)
Anlæg af nye områder eller tjenesteydelser
Generation of packaging waste
Reparation af eksisterende områder eller tjenesteydelser
Hazardous substance leakages
Arealudnyttelse
Activities
Nedbrydning eller ødelæggelse af økosystemer
Indoor activities
Forstyrrelse af dyreliv
Outdoor activities
Væsentligt forbrug af råvarer og farlige produkter
Local impacts on ecosystems
Produktion af farligt affald
Generation of municipal waste
Bedste praksis for miljøledelse (BEMP) i dette SRD inddeles i følgende grupper:
Infrastructure pressures (see 'Building and construction')
BEMP'er til forbedring af tværgående emner i turistsektoren
Transport
BEMP'er til bedre forvaltning af destinationer [11]
Transport of guests
BEMP'er til forbedring af rejsearrangørers og rejsebureauers aktiviteter
Transport of employees