natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 af om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1).
From an overall assessment it follows that the excessive deficit situation in Slovenia has been corrected.
I overensstemmelse med »Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form«.
Article 2
Rådet fandt derfor på grundlag af en henstilling fra Kommissionen, at betingelserne i artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97 var opfyldt, og vedtog efter artikel 126, stk. 7, i TEUF en ny henstilling rettet til Slovenien med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2015.
Decision 2010/289/EU is abrogated.
Rådets nye henstilling blev offentliggjort.
Article 3
Efter at have toppet på 15 % af BNP i 2013 blev det offentlige underskud bragt ned til 5 % af BNP i 2014 og 2,9 % af BNP i 2015.
This Decision is addressed to the Republic of Slovenia.
Nedbringelsen af underskuddet i 2015 skyldtes primært, at de engangsforanstaltninger, der påvirkede underskuddet i 2014 (1,1 % af BNP), ikke blev gentaget, og en betydelig stigning af de løbende indtægter (med 1,4 % af BNP), hvilket mere end udlignede stigningen i de løbende udgifter (med 0,2 % af BNP), og af nettokapitaludgifterne (med 0,2 % af BNP), som kan forklares ved en højere udnyttelsesgrad af EU-midler.
Done at Luxembourg, 17 June 2016.
Ifølge stabilitetsprogrammet for 2016-2019, som den slovenske regering fremlagde den 28. april 2016, forventes et fald i det offentlige underskud til 2,2 % af BNP i 2016 og 1,6 % af BNP i 2017.
For the Council
Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2016 ventes underskuddet at udgøre 2,4 % af BNP i 2016 og 2,1 % af BNP i 2017.
The President
Underskuddet forventes således at forblive under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden.
Council Decision 2010/289/EU of 2 December 2009 on the existence of an excessive deficit in Slovenia (OJ L 125, 21.5.2010, p.
Der lader i den forbindelse til at være en risiko for en vis afvigelse fra den påkrævede tilpasning på 0,6 % af BNP i retning af den mellemfristede målsætning i 2016.
46).
I 2017 lader der — under forudsætning af en uændret politik — til at være en risiko for en betydelig afvigelse fra den anbefalede tilpasning på 0,6 % af BNP i retning af den mellemfristede målsætning.
Council Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure (OJ L 209, 2.8.1997, p.
Det ventes, at Slovenien vil overholde overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet i 2016 og i det store hele overholde den i 2017.
6).
Der vil samlet set være behov for yderligere foranstaltninger i 2016 og 2017.
Regulation (EU) No 473/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on common provisions for monitoring and assessing draft budgetary plans and ensuring the correction of excessive deficit of the Member States in the euro area (OJ L 140, 27.5.2013, p.
Dijsselbloem
11).
Formand
Council Regulation (EC) No 479/2009 of 25 May 2009 on the application of the Protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community (OJ L 145, 10.6.2009, p.
Kommissionens afgørelse (EU) 2016/1031
Commission Decision (EU) 2016/1031
af 6. november 2015
of 6 November 2015
om de foranstaltninger SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) som Estland har iværksat til fordel for AS Estonian Air
on the measures SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) implemented by Estonia for AS Estonian Air
om de foranstaltninger SA.36868 (14/C) (ex 13/N) som Estland planlægger at iværksætte til fordel for AS Estonian Air
on the measures SA.36868 (14/C) (ex 13/N) which Estonia is planning to implement for AS Estonian Air
(meddelt under nummer C(2015) 7470)
(notified under document C(2015) 7470)
under henvisning til Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren i henhold til traktatens artikel 108, stk. 2, med hensyn til støttesag SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) [1] og med hensyn til støttesag SA.36868 (14/C) (ex 13/N), [2]
Having regard to the decisions by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty, in respect of the aid SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) [1] and in respect of the aid SA.36868 (14/C) (ex 13/N) [2],
efter at have opfordret de interesserede parter til at indsende deres bemærkninger i henhold til ovenstående bestemmelser, under henvisning til deres bemærkninger og
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above and having regard to their comments,
Sagen om redningsstøtte (SA.35956)
The rescue case (SA.35956)
Ved brev af 3. december 2012 oplyste Estland Kommissionen om sine planer om at yde redningsstøtte til AS Estonian Air (i det følgende benævnt »Estonian Air« eller »luftfartsselskabet«) og om en række tidligere foretagne kapitaltilførsler.
By letter dated 3 December 2012, Estonia notified the Commission of its plans to provide rescue aid in favour of AS Estonian Air (‘Estonian Air’ or ‘the airline’) as well as of several capital injections carried out in the past.
Der blev afholdt et møde med de estiske myndigheder den 4. december 2012.
A meeting with the Estonian authorities took place on 4 December 2012.
På baggrund af kontakterne forud for anmeldelsen ved SANI-meddelelse nr. 7853 af 20. december 2012 anmeldte Estland den planlagte tildeling af redningsstøtte til luftfartsselskabet — i form af en lånefacilitet på 8,3 mio. EUR — til Kommissionen.
Following those pre-notification contacts, by SANI notification number 7853 of 20 December 2012, Estonia notified to the Commission the planned provision of rescue aid to the airline in the form of a loan facility amounting to EUR 8,3 million.
Indledningsafgørelserne om redningsstøtten blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 29. maj 2013 [3].
For this reason, the Commission registered the case as non-notified aid (13/NN) and informed Estonia of the reclassification of the case by letter of 10 January 2013.
Kommissionen modtog Estlands bemærkninger hertil den 5. august 2013.
By letter dated 16 April 2013, the Commission informed Estonia that it had decided to extend the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty to the additional rescue aid (jointly with the decision referred to in recital 4, ‘the rescue aid opening decisions’).
Sagen om omstruktureringsstøtte (SA.36868)
Estonia submitted comments on the rescue aid opening decisions by letters dated 9 April and 17 May 2013.
Efter at have været i uformel kontakt med Kommissionen anmeldte Estland en omstruktureringsplan, herunder en rekapitalisering af luftfartsselskabet på 40,7 mio. EUR, den 20. juni 2013 ved SANI-meddelelse nr. 8513.
The Commission requested additional information from Estonia by letter of 8 April 2013, which Estonia replied to on 18 April 2013.
Anmeldelsen blev registreret under nr. SA.36868 (13/N).
The rescue aid opening decisions were published in the Official Journal of the European Union on 29 May 2013 [3].
Kommissionen modtog endvidere en klage fra Ryanair af 23. maj 2013 over Estlands påtænkte forhøjelse af Estonian Airs kapital samt en aftale mellem Estonian Air og Tallinn Airport om salg og tilbageleje af en kontorbygning ejet af Estonian Air.
The Commission invited interested parties to submit comments on the measures.
Den 25. juni 2013 videresendte Kommissionen klagen til Estland.
The Commission received comments from two interested parties, namely International Airlines Group (‘IAG’) and Ryanair.
Estlands bemærkninger blev fremsendt ved brev af 5. august 2013 [4].
The Commission forwarded them to Estonia, which was given the opportunity to react; Estonia’s observations were received on 5 August 2013.
Den 31. oktober 2014 fremsendte de estiske myndigheder en ændret omstruktureringsplan.
Following informal contacts with the Commission, Estonia notified a restructuring plan — including a recapitalisation of the airline amounting to EUR 40,7 million — on 20 June 2013, by SANI notification number 8513.
Derefter blev der afholdt møder med de estiske myndigheder den 23. november, den 11. december og den 19. december 2014, og de estiske myndigheder fremsendte supplerende oplysninger den 3., 10. og 19. december 2014.
The notification was registered with number SA.36868 (13/N).
Indledningsafgørelsen om omstruktureringsstøtten blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 9. maj 2014 [6].
The Commission requested additional information by letters dated 16 July and 28 October 2013, to which the Estonian authorities replied by letters dated 28 August and 25 November 2013.
Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningerne.
Estonia submitted additional information by e-mail of 22 December 2013.
Disse bemærkninger videresendte Kommissionen til Estland, som fik mulighed for at reagere herpå.
On 25 June 2013, the Commission forwarded the complaint to Estonia.
Kommissionen modtog Estlands bemærkninger hertil den 15. august 2014.
Estonia’s comments were submitted by letter dated 5 August 2013 [4].
DET ESTISKE MARKED FOR LUFTTRANSPORT
Estonia submitted comments on the restructuring aid opening decision by letter dated 19 March 2014.
Estlands primære lufthavn er Tallinn Airport, som i 2013 betjente 1,96 mio. passagerer i forhold til 2,21 mio. passagerer i 2012, dvs. en nedgang på 11,2 %.
A meeting with the Estonian authorities and Estonian Air took place on 7 May 2014, followed by a telephone conference on 30 June 2014.
I 2013 foretog 13 forskellige luftfartsselskaber ruteflyvninger til og fra Tallinn, og der blev drevet i alt 20 helårsruter [8].
In addition, a meeting with the Estonian authorities and their legal representative took place on 28 August 2014, after which Estonia provided additional information by e-mail on 10 September 2014.
Estonian Air befordrede 27,6 % af de passagerer, der fløj via Tallinn i 2013, i forhold til 40,2 % i 2012, men bevarede dog sin førende stilling.
On 31 October 2014, the Estonian authorities submitted a modified restructuring plan.
Også i 2013 befordrede Ryanair og Lufthansa henholdsvis 15,1 % og 10,5 % af passagererne til/fra Tallinn tæt fulgt af Finnair og airBaltic [10].
Following that, meetings with the Estonian authorities were held on 23 November, 11 December and 19 December 2014 and additional information was submitted by the Estonian authorities on 3, 10 and 19 December 2014.
I 2014 faldt Estonian Airs andel af det samlede passagertal til 26,6 % efterfulgt af Lufthansa med 13,4 % og Ryanair med 11,5 % af det samlede antal passagerer [11].
Additional information was submitted by the Estonian authorities on 14, 27 and 28 January, 13 February, 11 March, 8 and 30 April, 27 May, 17 July and 26 August 2015.
På grund af den estiske økonomis stabilitet i 2013 var passagerernes efterspørgsel efter lufttransport fortsat stor, hvilket gav andre luftfartsselskaber lejlighed til at øge deres udbud og markedsandel [12].
In addition, meetings with the Estonian authorities were held on 14 and 15 January, 27 March, 21 April (telephone conference), 7 May (telephone conference), 28 May and 15 September 2015.
I 2013 begyndte Turkish Airlines at drive ruter til/fra Istanbul, og Ryanair føjede syv nye ruter til, mens Lufthansa og airBaltic øgede antallet af afgange.
The restructuring aid opening decision was published in the Official Journal of the European Union on 9 May 2014 [6].
Ifølge koncessionshaveren i Tallinn Airport kan hele Estland anses for at være opland for denne lufthavn.
The Commission received comments from two interested parties, namely Ryanair and an interested party who does not wish its identity to be disclosed.
Samtidig ligger det meste af Estland inden for andre internationale lufthavnes opland, f.eks. Helsinki, Riga og Skt. Petersborg [14].
The Commission forwarded them to Estonia, which was given the opportunity to react; Estonia’s observations were received on 15 August 2014.
STØTTEMODTAGEREN
By letter dated 8 October 2015, Estonia informed the Commission that they exceptionally accept that this Decision be adopted and notified in English, thereby waiving its rights deriving from Article 342 of the Treaty in conjunction with Article 3 of Regulation 1 [7].
Estonian Air, som er et aktieselskab efter estisk lov, er Estlands nationale luftfartsselskab og hjemmehørende i Tallinn Airport.
THE ESTONIAN AIR TRANSPORT MARKET
I øjeblikket har luftfartsselskabet ca. 160 ansatte og en flåde på syv fly.
The main airport of Estonia is Tallinn Airport, which in 2013 served 1,96 million passengers down from 2,21 million passengers in 2012, that is to say, a decrease of 11,2 %.
Estonian Air blev efter Estlands uafhængighed i 1991 dannet som et statsejet selskab af en division af det russiske luftfartsselskab Aeroflot.
In 2013, 13 different airlines performed scheduled flights to and from Tallinn and a total of 20 routes were operated all year round [8].
Efter en privatiseringsproces og efterfølgende ændringer i luftfartsselskabets ejerskabsstruktur ejes Estonian Air nu af Estland (97,34 %) og SAS Group (i det følgende benævnt »SAS«) (2,66 %).
In 2014, Tallinn Airport served 2,02 million passengers, an increase of 3 % compared to 2013.
Estonian Air deltager i et joint venture: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (andel på 51 %), som leverer tankningstjenester til fly i Tallinn Airport.
In total 15 different airlines operated 20 routes on a year-round basis [9].
Dette datterselskab blev solgt i juni 2013 til Fort Aero BBAA OÜ, der driver flyvninger med privatfly [16].
Estonian Air carried 27,6 % of the passengers flying via Tallinn in 2013, down from 40,2 % in 2012, although it maintained its leader position.
I juni 2012 reviderede Estonian Air sin prognose for 2012 og anslog et driftstab på 25 mio. EUR for hele året (ifølge det oprindelige budget skulle tabet have været på 8,8 mio. EUR).
Also in 2013, Ryanair and Lufthansa carried 15,1 % and 10,5 %, respectively, of passengers travelling to/from Tallinn, closely followed by Finnair and airBaltic [10].
Inden udgangen af juli 2012 var Estonian Air gået teknisk konkurs ifølge estisk ret.
In 2014, Estonian Air’s share of total passengers further decreased to 26,6 %, followed by Lufthansa with 13,4 % and Ryanair with 11,5 % of the total passengers [11].
I regnskabsåret 2012 led luftfartsselskabet et tab på 49,2 mio. EUR.
Due to the stability of the Estonian economy in 2013, passenger demand for air transport remained high, which presented other airlines an opportunity to increase their supply and market share [12].
Estonian Airs nettotab i 2013 beløb sig til 8,1 mio. EUR [18].
In 2013, Turkish Airlines started to operate flights to/from Istanbul and Ryanair added seven new routes, while Lufthansa and airBaltic increased their frequencies.
I 2014 blev nettotabet på 10,4 mio. EUR [19].
In 2014, new airlines started operating scheduled routes from Tallinn, such as for example TAP Portugal (to/from Lisbon) and Vueling (to/from Barcelona) [13].
Kapitalforhøjelsen i 2009 (foranstaltning nr. 1)
THE BENEFICIARY
Ifølge oplysningerne fra Estland søgte luftfartsselskabet at rejse ny kapital hos sine aktionærer i 2009 af to primære årsager.
Estonian Air participates in one joint venture: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (51 % share), which provides refuelling service to aircrafts at Tallinn Airport.
For det første foretog Estonian Air i begyndelsen af 2008 en kontant udbetaling på […] [20] mio. EUR på tre nye Bombardier-regionalfly, som selskabet ville købe for at opgradere sin flåde til mere effektive fly.
Estonian Air also participated in the joint venture AS Amadeus Eesti (60 % share), which provides Estonian travel agencies with booking systems and support, but in early 2014 it sold its stake to Amadeus IT Group, SA [15].
For det andet lykkedes forretningsmodellen ikke som følge af presset fra finanskrisen, og luftfartsselskabet fik mod slutningen af året likviditetsproblemer.
Estonian Air also had a 100 %-owned subsidiary, AS Estonian Air Regional, which operated commercial flights to neighbouring destinations in cooperation with Estonian Air.
SAS tilførte i alt 3,57 mio. EUR, heraf kontant 1,21 mio. EUR og 2,36 mio. EUR i form af et lån konverteret til egenkapital.
This subsidiary was sold in June 2013 to Fort Aero BBAA OÜ, a private jet operator [16].
Ejerstrukturen i Estonian Air ændredes ikke som følge af foranstaltning nr. 1.
Estonian Air has made heavy losses since 2006.
Salget af groundhandlingafdelingen i 2009 (foranstaltning nr. 2)
More than half of the airline’s equity disappeared between 2010 and 2011.
De estiske myndigheder forklarede, at dette ikke foregik i et åbent, gennemsigtigt og betingelsesløst udbud.
In that period, the airline lost more than one quarter of its capital.
Desuden blev købsprisen ikke baseret på en ekspertudtalelse, men på den bogførte værdi af de aktiver, der var sat til salg.
Despite capital injections in 2011 and 2012, the airline’s financial situation continued to deteriorate in 2012.
Afskrevne aktiver blev taget i betragtning ved at forhøje værdien.
In May 2012, a monthly loss of EUR 3,7 million was incurred, above the budgeted loss of EUR 0,9 million.
Ifølge de estiske myndigheder blev prisen fastlagt ved direkte forhandlinger mellem Tallinn Airport og Estonian Air.
By the first half of 2012, the losses of Estonian Air had reached EUR 14,9 million [17].
Kapitaltilførslen i 2010 (foranstaltning nr. 3)
In June 2012, Estonian Air revised its forecast for 2012 and estimated EUR 25 million in operational losses for the year (the original budget forecasted an annual loss of EUR 8,8 million).
Beslutningen om at købe aktiemajoriteten i luftfartsselskabet byggede på en forretningsplan fra 2010 (i det følgende benævnt »forretningsplanen fra 2010«).
By the end of July 2012, Estonian Air had reached a state of technical bankruptcy under Estonian law.
Samtidig ønskede Estland at sikre varige flyforbindelser mellem Tallinn og de vigtigste forretningsdestinationer og mente, at overtagelsen af kontrollen med luftfartsselskabet via en kapitaltilførsel var den bedste måde at nå det mål på.
In the financial year 2012, the airline made a loss of EUR 49,2 million.
Kapitalen blev øjensynlig brugt til en forudbetaling på […] mio. USD for tre fly af typen Bombardier CRJ900, som blev leveret i 2011, samt til delvist at dække nettotabene i 2011 på 17,3 mio. EUR.
The net loss of Estonian Air in 2013 amounted to EUR 8,1 million [18].
Som følge af kapitaltilførslen i 2010 blev Estland majoritetsaktionær med 90 % af aktierne i Estonian Air, mens SAS' andel blev udvandet til 10 %.
In 2014, its net loss reached EUR 10,4 million [19].
I november 2011 besluttede Estland at yde en kapitaltilførsel på 30 mio. EUR til Estonian Air og øge sin andel til 97,34 %.
The 2009 capital increase (measure 1)
Siden da har ejerstrukturen i Estonian Air ikke ændret sig.
Tallinn Airport and the airline were a single company until 1993, when the airline became an independent entity.
Kapitaltilførslen byggede øjensynlig på en forretningsplan fra oktober 2011 (i det følgende benævnt »forretningsplanen fra 2011«).
In 1996, Estonia privatised 66 % of the shares of the airline.
Desuden mente man, at trafikmængden gennem hovedlufthavnen ville gøre det muligt at anvende større fly og dermed opnå en reduktion af omkostningerne pr. sæde.
According to the information provided by Estonia, the airline sought new capital from its shareholders in 2009 for two main reasons.
Den regionale rutenetmodel ansås for at give luftfartsselskabet mulighed for at vokse i størrelse og mindske risiciene.
First, at the beginning of 2008, Estonian Air made a down payment in cash of EUR […] [20] million to acquire three new Bombardier regional jets in order to upgrade the fleet to more efficient aircraft.
Forretningsplanen fra 2011 indebar også en forøgelse af antal forbindelser til og fra Estland, en forøgelse af flyflåden og dermed også en udvidelse af personalet til at håndtere flere flyvninger.
Secondly, the business model did not work under the stress of the financial crisis and the airline faced liquidity problems at the end of the year.
Ifølge forretningsplanen fra 2011 ville Estonian Air få brug for 30 mio. EUR fra sine aktionærer og lån fra den private bank […].
In February 2009 all the shareholders increased the airline’s capital by EUR 7,28 million in proportion to their shareholdings.
Redningslånet (foranstaltning nr. 5)
Estonia injected in cash EUR 2,48 million, while Cresco provided EUR 1,23 million also in cash.
Redningsforanstaltningen bestod i et lån på 8,3 mio. EUR til 15 % i rente p.a. ydet af Estlands finansministerium.
The sale of the ground handling section in 2009 (measure 2)
Allerede den 20. december 2012 udbetaltes lånets første rate på 793000 EUR, mens den anden på 3 mio. EUR blev udbetalt den 18. januar 2013, og de resterende 4,507 mio. EUR den 11. februar 2013 [22].
In June 2009, Estonian Air sold its ground handling business to the State-owned Tallinn Airport at a price of EUR 2,4 million.
Estland forpligtede sig til senest seks måneder efter den første gennemførelse af redningsstøtteforanstaltningen, dvs. inden den 20. juni 2013, at tilsende Kommissionen en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller bevis for, at lånet var blevet tilbagebetalt fuldt ud.
At the time of the sale, Tallinn Airport was 100 % owned by Estonia.
Den 4. marts 2013 informerede de estiske myndigheder Kommissionen om deres beslutning af 28. februar 2013 om at forhøje redningslånet med 28,7 mio. EUR på baggrund af en anmodning fra Estonian Air med angivelse af dets likviditetsbehov.
The Estonian authorities explained that no open, transparent and unconditional tender took place.
Af denne forhøjelse blev 16,6 mio. EUR ydet til luftfartsselskabet den 5. marts 2013 efter underskrivelse af en ændring til den tidligere låneaftale, mens de resterende 12,1 mio. EUR af redningsstøttefaciliteten blev ydet til Estonian Air den 28. november 2014 [23].
Also, the sale price was not based on an expert opinion but it was based on the book value of the assets for sale.
Betingelserne for ydelsen af det supplerende redningslån var de samme som for det oprindelige redningslån, nemlig at lånet oprindelig skulle være tilbagebetalt senest den 20. juni 2013 (tilbagebetalingen blev så udskudt efter anmeldelsen af omstruktureringssagen) med påløbne renter på 15 % p.a.
Depreciated assets were taken into account by adding value.
Redningslånets samlede sum var således 37 mio. EUR, som var udbetalt til Estonian Air i flere rater som beskrevet i betragtning 40 og 41.
According to the Estonian authorities, the price was established in direct negotiations between Tallinn Airport and Estonian Air.
Den 20. juni 2013 anmeldte Estland en omstruktureringsstøtte på 40,7 mio. EUR til Estonian Air i form af en kapitaltilførsel på baggrund af en omstruktureringsplan (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«), der dækkede en femårig omstruktureringsperiode fra 2013 til 2017.
On 10 November 2010, Estonia injected EUR 17,9 million (EEK 280 million) in cash into the capital of Estonian Air while SAS carried out a loan-to-equity conversion for an amount of EUR 2 million.
Genoprettelse af rentabiliteten inden 2016
At the same time, SAS acquired Cresco’s 17 % stake in the airline in exchange for a EUR […] loan write-off that Cresco held with SAS and thus Cresco ceased to be a shareholder.
Tabel 1
The decision to acquire the majority ownership of the airline was based on a business plan dating from 2010 (‘the 2010 business plan’).
Driftsregnskab 2009-2017
At the same time, Estonia wanted to ensure long-term flight connections between Tallinn and the most important business destinations and saw gaining control of the airline through a capital injection as the best way to reach this objective.
(mio. EUR)
The capital was apparently used for pre-payments of USD […] million for three Bombardier CRJ900 aircraft which were delivered in 2011, as well as to cover part of the net loss in 2011 amounting to EUR 17,3 million.