natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I lyset af den konstante udvikling i forbrugsmønsteret for ost fastlægger denne bestemmelse en ramme, som skal forhindre afvigelser med hensyn til udskæringer.
Given the continuous changes in the ways cheese is consumed, this provision establishes a framework in order to prevent deviations in terms of the type of cut.
2. Afsnit IV »Bevis for oprindelse«
Heading IV ‘Proof of origin’
Underafsnit IV.1 »Forpligtelser med hensyn til indberetning«
Sub-heading IV.1 ‘Declarative requirements’
Det præciseres, at identifikationserklæringen »udfærdiges i henhold til en model, der er valideret af direktøren for Institut national de l’origine et de la qualité«.
It is specified that the identification declaration ‘must be made in accordance with a model validated by the Director of the National institute for origin and quality’.
Der indføres et krav om, at producenter på forhånd skal indsende erklæringer, hvis de har til hensigt at standse eller genoptage produktionen, hvilket gør det muligt at sikre en nøjagtig overvågning af producenter, der midlertidigt ønsker at trække sig ud af den beskyttede oprindelsesbetegnelse.
Prior declarations of having no intention to produce and of resuming production are provided for, enabling close monitoring of operators who wish to withdraw for a short period from the designation of origin.
Indholdet i og betingelserne for fremsendelse af de erklæringer, der er nødvendige for at kende og følge op på produkterne, præciseres.
The content of the declarations required regarding knowledge and monitoring of the products and the procedures for sending them are set out in detail.
Disse ændringer skyldes reformen af systemet for kontrol med oprindelsesbetegnelser, der blev indført ved lovbekendtgørelse nr. 2006-1547 af 7. december 2006 om udnyttelse af landbrugs- og skovbrugsprodukter samt fødevarer og havprodukter.
These amendments are related to the reform of the system for inspecting designations of origin introduced by Order No 2006-1547 of 7 December 2006 on enhancing the value of agricultural, forestry, food and marine products.
Underafsnit IV.2 »Registre«
Sub-heading IV.2 ‘Registers’
Listen over registreringer, som aktøren skal foretage, suppleres for at muliggøre kontrol af de produktionsforhold, der er fastlagt i varespecifikationen.
The list of the registrations which operators must carry out is supplemented so that the production conditions laid down by the specification can be checked.
Underafsnit IV.3 »Produktkontrol«
Sub-heading IV.3 ‘Product monitoring’
Det præciseres, på hvilket trin den organoleptiske undersøgelse af produktet foretages, og hvilken udtagningsmetode der anvendes.
The stage at which the organoleptic examination of the product must be carried out and the sampling method are specified.
Disse metoder gentages i planen for kontrol af den beskyttede oprindelsesbetegnelse, der udarbejdes af kontrolmyndigheden.
These procedures are subsequently included in the designation of origin monitoring or inspection plan drawn up by a control body.
3. Afsnit V »Produktionsmetode«
Heading V ‘Method of production’
Underafsnit V.1 »Mælkeproduktion«
Sub-heading V.1 ‘Milk production’
Malkekvægsbesætningen defineres.
The dairy herd is defined as ‘all the dairy cows and replacement heifers present on the holding’, it being understood that ‘the dairy cows are the animals in production and the animals which have run dry’ and ‘the heifers are the animals which have been weaned but have not yet given birth.’.
Det drejer sig om »alle de malkekøer og kvier til fornyelse af besætningen, som findes på bedriften«, idet det forudsættes, at »malkekøer er produktionsdyr og goldkøer« og »kvier er dyr mellem fravænningen og den første kælvning«. Denne definition skal for at undgå tvivl klart slå fast, hvilke dyr der henvises til med udtrykkene »malkekvægsbesætning«, »malkekøer« og »kvier« i resten af varespecifikationen.
The purpose of this definition is to avoid any confusion by making clear which animals are being referred to when the terms ‘dairy herd’, ‘dairy cows’ and ‘heifers’ are used subsequently in the specification.
I punkt V.1.a trækkes betingelserne for midlertidig undtagelse fra bestemmelsen om, at grundfoderet skal stamme fra det geografiske område, i perioder med tørke eller usædvanlige vejrforhold, eller hvis andre særlige forhold gør sig gældende, tilbage.
In point V.1.a, the procedures for temporary derogation from the requirements governing the provenance of the basic ration for dairy cows in the event of drought, climatic hazards or other exceptional circumstances have been removed.
I punkt V.1.a præciseres det, at det andet afsnit vedrører basisrationen, og at planter fra korsblomstfamilien er udelukket som foder.
In point V.1.a it is made clear that the second paragraph concerns the basic ration and that cruciferous plants in the form of fodder are excluded.
Disse præciseringer skal forhindre tvetydighed i teksten.
The purpose of these clarifications is to avoid any ambiguity in the text.
I punkt V.1.a erstatter sætningen »Andelen af majsensilage, målt i tørstof, må ikke overstige 20 % af malkekøernes basisration, målt som gennemsnit pr. malkeko pr. år« sætningen »Andelen af majsensilage, målt i tørstof, må ikke overstige 20 % af den daglige foderration, målt som gennemsnit pr. besætning pr. år«.
In point V.1.a, the sentence ‘The proportion of maize silage, expressed as dry matter, must not exceed 20 % of the dairy cows’ basic ration on average for all the dairy cows over the year’ replaces the sentence ‘The proportion of maize silage, expressed as dry matter, must not exceed 20 % of the daily ration on average for the herd over the year’.
Begrænsningen af mængden af majs finder således anvendelse på basisrationen og ikke den samlede ration og vedrører kun malkekøerne.
The restriction on the quantity of maize therefore applies to the basic ration and not the whole ration and takes into account only the dairy cows.
Denne bestemmelse suppleres med sætningerne »I malkekvægsbesætningen er forbruget af majsensilage af hele planter forbeholdt kvier i den sidste drægtighedsmåned og malkekøer« og »Kumulation, i malkekøernes daglige ration, af hele majsplanter (grønne eller som ensilage) og vådkonserverede majskerner eller -kolber er forbudt«.
This provision is supplemented by the sentences ‘Within the dairy herd, the consumption of whole-crop maize silage is reserved for the heifers entering their last month of gestation and for the dairy cows’ and ‘The cumulation, in the dairy cows’ daily ration, of (fresh or ensilaged) whole-crop maize with grain or ear maize preserved by moisture is prohibited’.
Præciseringen af, hvilke dyr der må få majsensilage, letter kontrollen af den andel majsensilage, malkekøerne reelt får.
Specifying the animals which may receive maize silage facilitates checking the proportion of maize silage actually given to the dairy cows.
Forbuddet mod kumulation af hele majsplanter og vådkonserverede majskerner eller -kolber sigter også mod at begrænse tilførslen af majs i malkekøernes foder, navnlig i gæret form.
The purpose of the ban on cumulation of whole-crop maize with grain or ear maize preserved by moisture is likewise to limit the proportion of maize in the dairy cows’ feed, particularly in fermented form.
Alle disse bestemmelser sigter dels mod at sikre, at græs udgør den overvejende del af malkekøernes foder, dels mod at lette kontrollen med mere præcise henvisninger til de berørte dyr og perioder.
The purpose of all these provisions is, firstly, to give preference to grass in the dairy cows’ feed and, secondly, to facilitate checks by providing more precise references to the animals and periods concerned.
I punkt V.1.a begrænses bestemmelsen om tilførslen af halm uden for græsningssæsonen til kun at omfatte malkekøer: For at sikre sammenhæng foregår kontrollen med denne bestemmelse således for de enkelte malkekøer og ikke for malkekvægsbesætningen.
In point V.1.a the provision relating to the supply of hay outside the grazing period applies only to the dairy cows: in the interests of consistency, monitoring compliance with this provision is therefore carried out on all the dairy cows and not on the dairy herd.
I punkt V.1.b anføres det, for at sikre større præcision, at forbuddet mod at holde kvæget opstaldet permanent og mod jordløs produktion gælder malkekøer.
In point V.1.b, in the interests of greater clarity, it is specified that the ban on rearing only by permanent stalling and on off-land rearing applies to the dairy cows.
I punkt V.1.b fastlægges der en minimumsgræsningsperiode på 150 dage om året for malkekøer.
In point V.1.b a minimum grazing period of 150 days a year is stipulated for the dairy cows.
Denne betingelse øger andelen af græs i malkekøernes foder og letter kontrollen med græsningskravet.
This condition confirms grazing’s place in the dairy cows’ feed and facilitates monitoring compliance with the grazing requirement.
I punkt V.1.b tillader en sætning forbeholdt grøntfodring i stalden denne praksis for malkekøer med græs fra det geografiske område og som supplement til græsning.
In point V.1.b a sentence specific to green feeding authorises this practice for the dairy cows, with grass coming from the geographical area and supplementing grazing.
Det gør det muligt at udnytte græs fra marker, der ligger for langt fra malkestaldene, til at køerne kan drives derud, som frisk grøntfoder.
The sentence therefore enables optimum use to be made, in the form of fresh fodder, of grass from parcels which are too far away from the milking shed for the dairy cows to be taken there.
I punkt V.1.b indføres en begrænsning af bedriftens belægning med henblik på at bidrage til at fremme den ekstensive drift af malkekvægsbedrifter under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Fourme de Montbrison«.
In point V.1.b a stocking density limit for holdings has been set in order to contribute towards affirming the use of extensive methods on the dairy farms to which the designation of origin ‘Fourme de Montbrison’ applies.
I punkt V.1.c indføres der en begrænsning af tilførslen af tilskudsfoder på højst 1800 kg tørstof pr. malkeko om året.
In point V.1.c a maximum limit of 1800 kg has been set for the proportion of supplements and additives in dry matter per dairy cow per year.
Denne bestemmelse fremmer således foder på grundlag af græs i basisrationen, som stammer fra det geografiske område.
This provision therefore promotes feed based on the fodder which makes up the basic ration and which comes from the geographical area.
I punkt V.1.c vil de råvarer, der er tilladt i det tilskudsfoder, malkekøerne får, og de tilladte tilsætningsstoffer af klarhedshensyn fremover være genstand for to særskilte positivlister.
In point V.1.c the raw materials authorised in supplements given to the dairy cows and the additives authorised are now shown in two separate positive lists for greater clarity.
Positivlisten over de råvarer, der er tilladt i det tilskudsfoder, malkekøerne får, suppleres med våde majskerner; biprodukter af olieholdige frø uden tilsætning af urea; biprodukter af olieholdige frugter uden tilsætning af urea, bortset fra vegetabilske olier og fedtstoffer og kakaoskaller og -frugter; biprodukter af bælgfrugter og biprodukter fra gæring af mikroorganismer med inaktive eller døde celler, bortset fra produkter fremstillet på grundlag af biomasse af specifikke mikroorganismer, der dyrkes på bestemte substrater, bortset fra vinasse.
The following have been added to the positive list of raw materials authorised in supplements given to the dairy cows: moist grain maize; products derived from oilseeds, without the addition of urea; products derived from oil fruits, without the addition of urea, except for vegetable oils and fats and cocoa shells and pods; products derived from legume seeds; and by-products of the fermentation of micro-organisms whose cells have been deactivated or killed, other than products obtained from the biomass of specific micro-organisms cultivated on specified substrata and other than vinasse.
Det præciseres desuden, at majskerner kan tør- eller vådkonserveres.
It is also specified that ears of maize may be preserved dry or moist.
Disse råvarer har ikke indflydelse på produktets kvalitet.
These raw materials have no impact on the quality of the product.
Anvendelse af kaustisk soda til forarbejdning af korn og biprodukter heraf forbydes, eftersom det ikke er traditionel praksis.
The use of caustic soda to treat cereals and products derived from them is prohibited because it is not a traditional practice.
Positivlisten over tilsætningsstoffer erstatter sætningen »Tilskud, der sigter mod at ændre mælkens sammensætning, er forbudt« og indeholder detaljerede oplysninger om de tilladte kategorier og grupper under anvendelse af lovgivningens terminologi.
The positive list of additives replaces the sentence ‘Any additive intended to directly alter the composition of the milk is prohibited’ and exhaustively details the functional categories and groups of authorised additives while complying with the regulatory terminology.
Denne ændring skal forhindre tvetydighed eller fortolkningsvanskeligheder i forbindelse med kontrollerne.
The purpose of this amendment is to avoid any ambiguity or differences in interpretation during checks.
I punkt V.1.e tilføjes en bestemmelse, der forbyder gmo'er i dyrenes foder og bedriftens afgrøder, med henblik på at bevare foderets traditionelle karakter.
In point V.1.e a provision banning GMOs in holdings’ feed and crops has been added in order to maintain the feed’s traditional character.
Underafsnit V.3 »Forarbejdning«
Sub-heading V.3 ‘Processing’
I positivlisten over tilladte ingredienser eller tekniske hjælpestoffer eller tilsætningsstoffer, der må anvendes i mælken eller under fremstillingen, erstattes udtrykket »uskadelige bakterie-, gær- og skimmelkulturer« af udtrykket »bakterie-, gær- og skimmelkulturer, hvis uskadelighed er dokumenteret« med henblik på større præcision.
In the positive list of ingredients and production aids and additives authorised in the milk or during production, the words ‘harmless cultures of bacteria, yeasts and moulds’ are replaced by the words ‘cultures of bacteria, yeasts and moulds proven to be harmless’ for greater clarity.
Afsnittet »De efterfølgende trin er udskæring af ostemassen i små stykker, omrøring, hvile, let presning, findeling, indarbejdelse af salt i ostemassen, hvorefter ostemassen fyldes i forme, afdryppes og anbringes på træhylderne. Disse trin specificeres i det følgende:« fjernes, eftersom alle de trin, der er oplistet i afsnittet, er beskrevet individuelt nedenfor i varespecifikationen.
The paragraph ‘The different stages which follow comprise cutting the ‘coagulum or curds’, stirring, resting the curds, light pressing, crumbling, salting in the mass of the curds, putting into moulds, draining and putting into gutters. The stages are described in the following paragraphs:’ has been deleted because each stage listed in that paragraph is described individually further on in the specification.
Let presning af ostemassen i hvileperioden inden afdrypningen er fremover frivillig.
Light pressing of the curds while resting before crumbling is optional from now on.
Denne praksis er ikke en uundværlig del af den teknologiske fremstillingsproces, eftersom ostens endelige tørstofindhold overholder det, der er fastlagt i varespecifikationen.
This practice is not in fact an essential part of the technological production process, insofar as the final dry extract of the cheese complies with the specification’s requirements.
Sætningen »Derefter skæres den i stykker, saltes og fyldes på forme« omformuleres som følger: »Derefter skæres den i stykker og saltes, senest når den fyldes på forme«.
The sentence ‘The curds are then crumbled, salted in the mass and put into moulds’ has been reworded as follows: ‘The curds are then crumbled and salted in the mass, at the latest when they are put into moulds’.
Ordlyden er således mere præcis med hensyn til tidspunktet for saltningen.
The wording is therefore clearer as to when salting takes place.
Det præciseres, at ostene afdryppes i et rum, uden at de undergår presning, og at de vendes flere gange, efter ostemassen er fyldt på forme.
To facilitate understanding, the text specifies that the indoor draining carried out without turnover pressing takes place after moulding of the curds.
Minimumsvarigheden af afdrypningen i formene, som foregår, uden at ostene presses, og ved, at de vendes flere gange, sænkes fra 24 til 18 timer.
The minimum duration of in-mould draining without turnover pressing is reduced from 24 to 18 hours.
Udviklingen i praksis har reduceret denne varighed, uden at de fremstillede ostes kvalitet har lidt under det.
Changes in practice have reduced this period without affecting the quality of the cheeses produced.
Sætningen »Ostene prikkes mindst 10 dage efter, at der er tilsat løbe« flyttes til punkt V.4, idet det præciseres, at det drejer sig om prikning af ostene.
The sentence ‘Pricking is carried out from the 10th day after renneting’ has been moved to point V.4 and it is also made clear that the reference is to the pricking of the cheeses.
Underafsnit V.4 »Modning og opbevaring«
Sub-heading V.4 ‘Maturing and preservation’
Sætningen »Efter prikning modnes osten i mindst 15 dage i ostekælder eller tørrerum, hvor temperaturen skal være mellem 6 °C og 12 °C og luftfugtigheden mellem 90 % og 98 %« erstattes af sætningen »Når osten forlader afdrypningsrummet, efter eventuel tørring, modnes den i ostekælder eller tørrerum, hvor temperaturen skal være mellem 6 °C og 12 °C og luftfugtigheden mellem 90 % og 98 %« suppleret med sætningen »Efter prikning modnes ostene mindst 15 dage i ostekælder eller tørrerum med de beskrevne temperatur- og luftfugtighedsforhold«.
The sentence ‘After pricking, maturing is carried out in a cellar or cheese ripening room kept at a temperature of between 6 °C and 12 °C for at least two weeks with a relative humidity of 90-98 %’ is replaced by the sentence ‘On leaving the guttering room, after drying if necessary, maturing is carried out in a cellar or cheese ripening room kept at a temperature of between 6 °C and 12 °C with a relative humidity of 90-98 %’, supplemented by the sentence ‘After pricking, the cheeses are matured for at least two weeks in a cellar or cheese ripening room at the temperature and humidity described above’.
Disse præciseringer sigter mod en bedre beskrivelse af operationernes sammenhæng.
The purpose of these clarifications in the text is to describe more fully the sequence of operations.
Prikningen sker ikke, lige før ostene anbringes i ostekælderen, men når ostene er i ostekælderen.
Pricking does not take place just before the cheeses go into a cellar, but when they are in a cellar.
Ostene kan eventuelt tørres mellem det tidspunkt, hvor de forlader afdrypningsrummet, og det tidspunkt, hvor de anbringes i ostekælderen.
Drying might be carried out between leaving the gutter room and entering the cellar.
Minimumsvarigheden af ostenes ophold i ostekælderen på 15 dage regnes fra datoen for tilsætning af blåskimmel.
The minimum period of two weeks in a cellar starts from the date of pricking.
4. Afsnit VIII »Mærkning«
Heading VIII ‘Labelling’
Pligten til at påføre angivelsen »appellation d’origine contrôlée« på mærkningen fjernes og erstattes af en pligt til at påtrykke EU's BOB-symbol for at sikre læsbarhed og synergi i kommunikationen på produkter med beskyttede oprindelsesbetegnelser.
The requirement to include the reference ‘appellation d’origine contrôlée’ on the labelling has been deleted and replaced by a requirement to include the European Union’s PDO symbol, in the interests of legibility and synergy in the provision of information about PDO-registered products.
5. Afsnit IX »Krav i nationale bestemmelser«
Heading IX ‘National requirements’
I overensstemmelse med den nationale reform af systemet for kontrol med førnævnte beskyttede oprindelsesbetegnelser tilføjes en oversigt over de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, og evalueringsmetoden.
In accordance with the above-mentioned national reform of the system for monitoring designations of origin, a table has been added which sets out the main points to be checked and the evaluation method to be used.
Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer [1]»FOURME DE MONTBRISON«
Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs [1]‘FOURME DE MONTBRISON’
EF-Nr.: FR-PDO-0105-01014-06.07.2012
EC No: FR-PDO-0105-01014-06.07.2012
BGB () BOB (X)
PGI ( ) PDO (X)
»Fourme de Montbrison«
‘Fourme de Montbrison’
Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1
Description of the product to which the name in (1) applies ‘Fourme de Montbrison’ is a cheese produced from renneted cow’s milk.
»Fourme de Montbrison« er en cylinderformet ost fremstillet af komælk tilsat løbe med en højde på mellem 17 cm og 21 cm, en diameter på mellem 11,5 cm og 14,5 cm og en vægt på mellem 2,1 kg og 2,7 kg. Osten er en ikkepresset, ikkekogt fermenteret blåskimmelost, der saltes ved indarbejdelse af salt i ostemassen, når den fyldes i formene.
It is made in the form of a cylinder between 17 and 21 cm in height and 11,5 and 14,5 cm in diameter, weighing 2,1 to 2,7 kg, has blue veins, is unpressed, uncooked, fermented and salted by adding salt to the curd when it is placed in the mould.
Fedtindholdet i tørstof er på mindst 52 g af 100 g ost efter fuldstændig tørring, indholdet af tørstof skal være på mindst 52 g af 100 g modnet ost.
The cheese has a fat content of at least 52 grams per 100 grams of cheese after total desiccation and the matured cheese must have a dry matter content of at least 52 grams per 100 grams of cheese.
Osten kan først opnå den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Fourme de Montbrison« 32 dage efter tilsætning af løbe.
The designation of origin ‘Fourme de Montbrison’ must not be used for the cheese until the 32nd day after renneting.
Skorpen er tør, dunet og orangefarvet og kan have hvide, gule og røde pletter af skimmel.
There is a bloom on the dry, orange-coloured rind, where white, yellow and red mould may also be present.
Ostemassen, der er cremefarvet, har få huller og en lyseblå marmorering.
The inside of the cheese is cream in colour, with a few cracks and a marbling of light blue veins.
»Fourme de Montbrison« har en ensartet, lidt fast tekstur og smelter i munden.
‘Fourme de Montbrison’ has a homogeneous, slightly firm texture and melts in the mouth.
Den har en fin og parfumeret duft og en mælke- og frugtagtig smag med kun lidt blåskimmel, hvilket gør, at osten er forholdsvis mild i smagen.
It has a subtle, scented flavour and a fruity, milky taste with a hint of a blue cheese, making it rather mild.
En vis salthed og en let bitterhed accepteres.
A hint of salt and a slight bitterness are accepted.
Igennem hele året består malkekøernes grundfoder af foder fra det geografiske område for betegnelsen.
Throughout the year, the dairy cows’ basic ration comprises fodder from the defined geographical area.
Det tilladte foder i basisrationen skal bestå af græs med undtagelse af planter fra korsblomstfamilien.
The feed authorised in the basic ration comprises all fodder except cruciferous plants in the form of fodder.
Græs fra græsning, tørret eller fortørret græs, wraphø eller græs som ensilage, målt i tørstof, udgør mindst 80 % af malkekøernes basisration, målt som gennemsnit pr. malkeko pr. år.
The proportion of hay, grass, wilted grass or grass silage, expressed as dry matter, must be greater than or equal to 80 % of the fodder in the dairy cows’ basic ration on average for all the dairy cows over the year.
Andelen af majsensilage, målt i tørstof, må ikke overstige 20 % af malkekøernes basisration, målt som gennemsnit pr. malkeko pr. år.
The proportion of maize silage, expressed as dry matter, must not exceed 20 % of the dairy cows’ basic ration on average for all the dairy cows over the year.
Uden for perioder med græsning skal malkekøerne fodres med mindst 3 kg halm om dagen i gennemsnit.
Outside the grazing period, hay represents at least 3 kg of dry matter per dairy cow per day on average for all the dairy cows.