natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I deres skrivelse om afhændelse af DMA (herefter »skrivelsen om afhændelse af DMA«) angiver de berørte medlemsstater, at det først og fremmest var aftalt, at prisen for køb af DMA og værktøjer, personale og midler overført af DCL, skulle være 380 mio. EUR [fodnote: og at parterne havde planlagt, at [Dexia] og DCL tildelte flere salgsgarantier i forbindelse med afhændelsen af DMA: en resultatgaranti og en garanti mod tvister på […] vedrørende de følsomme udlån, en garanti kaldet »stop loss« ud over en årlig frimargin på 10 basispoint til det gennemsnitlige udestående på udlån samt andre generelle og specifikke garantier [43].
In their memorandum on the DMA sale operation (‘the memorandum on the DMA sale operation’), the Member States concerned also note that, initially, ‘it was agreed that the purchase price of DMA and the tools, personnel and resources transferred by DCL would be EUR 380 million’ [footnote: and that ‘the parties had planned for [Dexia] and DCL to grant a number of purchaser guarantees in connection with the disposal of DMA: a performance and litigation guarantee on […] of sensitive loans, a ‘stop-loss’ guarantee above an annual threshold of 10 basis points on mean outstanding loans, and other general and specific guarantees’ [43].
Ifølge de berørte medlemsstater skulle det være for at tage hensyn til disse to væsentlige ændringer i afhændelsesproceduren for DMA og bevare dens markedskarakter, at afhændelsesprisen var sat ned til 1 EUR. Denne nye pris (som ikke længere afhang af DMA's egenkapital) tager ligeledes hensyn til opgivelsen af klausulen om prisjustering« [45].
According to the Member States concerned, it was ‘in order to take account of these two significant changes to the DMA disposal procedure and preserve its market character [that] the sale price was revised downwards and set at EUR 1. This new price (which no longer depends on DMA’s net situation) also takes account of the abandonment of the price adjustment clause’ [45].
Efter at have mindet om, at det af fairness opinion fremgår, at prisen på DMA og værktøjer, personale og midler, der er nødvendige for forvaltningen af DMA, ville være 380 mio. EUR ifølge den første afhændelsesplan (som omfattede garantier og klausul om prisjustering), præciserer de berørte medlemsstater, at i betragtning af opgivelsen af garantierne og klausulen om prisjustering i denne plan og udviklingen i DMA's balance i de tre første kvartaler af 2012 opretholder den justerede pris på 1 EUR til fulde markedskarakteren [46].
After noting that the fairness opinion states that the price of DMA and the tools, personnel and resources needed for DMA’s management would be EUR 380 million in the initial disposal procedure (which included the guarantees and the price adjustment clause), the Member States concerned specified that ‘as the guarantees and the price adjustment clause included in the procedure have been abandoned and in view of DMA’s balance sheet situation in the first three quarters of 2012, the adjusted price of EUR 1 fully preserves its market character’ [46].
De franske myndigheder mener, at der foregår et markedssvigt af finansieringen af de offentlige virksomheder i sundhedssektoren og de lokale franske myndigheder.
The French authorities consider that there is a market shortfall as regards the financing of French public health establishments and local authorities.
Derfor agter de franske myndigheder sammen med CDC og Banque Postale at købe DMA (via købet af NEC, som ejer 100 % af DMA) med henblik på at omdanne selskabet til en »udviklingsbank«.
The French authorities, and the CDC and La Banque Postale, were therefore planning to purchase DMA (by purchasing the NEC which was DMA’s 100 % shareholder) in order to convert it into a ‘development bank’.
Denne udviklingsbank får en aktionsradius, der begrænses til afhjælpning af markedssvigtet med hensyn til finansiering af offentlige virksomheder i sundhedssektoren og lokale myndigheder i Frankrig, idet denne mangel ikke kan afhjælpes af det aktuelle udbud på markedet.
The scope of action of this development bank would be limited to correcting the market shortfall for the financing of French public health establishments and local authorities, as that shortfall could not be corrected by the available market supply.
De franske myndigheder har fremlagt følgende argumenter for at påvise dette markedssvigt samt nødvendigheden af at skabe en udviklingsbank:
The French authorities adduced the following arguments in support of this market shortfall and the need to set up a development bank.
Finansiering af offentlige virksomheder i sundhedssektoren i Frankrig
Financing of public health establishments in France
Ifølge de franske myndigheder beløber hospitalsinvesteringerne sig til 6,5 mia. EUR i 2010 (et fald på 4,5 % i forhold til 2009) efter at have været i konstant stigning siden begyndelsen af 2000-tallet.
According to the French authorities, hospital investment totalled EUR 6,5 billion in 2010 (a 4,5 % drop in comparison with 2009) after continuing to rise since the beginning of the 2000s.
Disse investeringer er primært finansieret ved selvfinansiering og tilskud.
Most of this investment was financed by self-financing and subsidies.
I 2010 var 36 % af investeringerne dækket ved hjælp af mellemsigtet gældsætning.
The level of coverage of investment by medium- to long-term debt was 36 % in 2010.
Det årlige behov for mellemsigtet finansiering hos de offentlige virksomheder i den franske sundhedssektor varierer mellem 2 og 4 mia. EUR fra år til år.
The annual medium- to long-term financing need of public health establishments in France thus varies between EUR 2 and 4 billion in different years.
Det dækker finansieringen af investeringer og afdrag på lån ved udløb.
It covers the financing of investment and the repayment of loans reaching maturity.
I øvrigt dækker dette finansieringsbehov tunge investeringsprojekter, især fast ejendom, i en sammenhæng, hvor gennemsnitsalderen (som sætter de kumulerede afskrivninger i forhold til bruttoværdien af materielle anlægsaktiver, og som nåede et historisk højt niveau i 2002) har krævet store investeringer for at opretholde bygningsmassen, idet gennemsnitsalderen steg fra 50 % til 55 % fra 1997 til 2002.
Moreover, this financing need covers heavy, in particular property-related, investment projects, in a context in which the obsolescence rate (which relates accumulated depreciation to the gross value of property and which reached a historically high level in 2002) required major investment to preserve the building stock: the obsolescence rate increased from 50 % to 55 % between 1997 and 2002.
Sammensætningen af de direkte investeringer efter art i 2010 sammenlignet med 2002 ville således vise en ændring i strukturen til fordel for fast ejendom og til ulempe for området for »udstyr«.
Compared with the 2002 breakdown, the breakdown of direct investment by type in 2010 thus showed a shift towards property and away from ‘equipment’.
For de kommende år skulle investeringsbehovet primært ligge på to niveauer.
In future years, investment needs will be at two main levels.
Først og fremmest vil det dreje sig om at reagere på væsentlige sikkerhedsfaktorer (overholdelse af jordskælvsnormer, oversvømmelsesrisiko, fjernelse af asbest og prioriterede brandrisici), og siden bliver der også gennemført investeringsprojekter med henblik på kvaliteten af plejeudbuddet.
Essential safety issues will have to be tackled as a priority (compliance with earthquake-related standards, risks of flooding, asbestos removal, priority fire risks); investment projects in the quality of healthcare supply will also be needed.
Der vil det igen primært dreje sig om fast ejendom (opførelse, ombygning, renovering osv.), som generelt betyder tunge investeringer, og som det i det mindste delvis er nødvendigt at tage lån til.
These will also chiefly involve property operations (construction, reconstruction, refitting, etc.) which generally represent heavy investment and for which at least some borrowing is unavoidable.
Parallelt hermed har de offentlige virksomheder i sundhedssektoren et stort behov for kortsigtet finansiering på ca. 3 mia. EUR om året (med et gennemsnitligt træk på 50 %) på grund af et stort behov for driftskapital.
In parallel, public health establishments have a major short-term financing need of some EUR 3 billion per annum (with a mean drawdown of 50 %), because of their need for substantial working capital.
Dette behov skyldes hovedsagelig forskydning i tid mellem udbetalinger af sygesikring til de offentlige virksomheder i sundhedssektoren og betalingsfristerne for deres udgifter.
This need is chiefly explained by the time lag between payments by sickness insurance to public health establishments and their tight expenditure timetable.
På udbudssiden ville de franske banker ikke være i stand til at generobre Dexias markedsandel.
On the supply side, French banks are not in a position to take up Dexia’s market share.
Sundhedsvirksomhedernes samlede gæld beløber sig til 22,8 mia. EUR pr. 31. december 2012.
The total outstanding debt of health establishments was EUR 22,8 billion at 31 December 2012.
Historisk set og i lighed med de lokale myndigheder er det primært banksektoren, der er kreditor for denne gæld.
Historically, and as in the case of local authorities, this debt has been largely supported by the banking sector.
Den direkte finansiering er faktisk marginal (kun 5,7 % af gælden er i obligationslån), især på grund af et stort antal små virksomheder: Frankrig har 1034 offentlige virksomheder i sundhedssektoren pr. 31. december 2010.
Unbrokered financing is in practice marginal (only 5,7 % of outstanding debt is in the form of bond issues), largely because there are so many small establishments: France had 1034 public health establishments on 31 December 2010.
Universitetshospitalerne, som er til de største virksomheder, udgør 99,1 % af de samlede obligationsemissioner.
The university hospital centres, which are the largest establishments, account for 99,1 % of all bond issues.
Dexia havde langt den største markedsandel. I løbet af de sidste år af sin virksomhed dækkede banken ca. [40-50] % af det mellemsigtede finansieringsbehov og leverede ca. en tredjedel af likviditetsfaciliteterne.
Dexia held by far the largest market share: in recent years the bank covered some [40-45] % of medium- to long-term financing needs and provided around one third of cash flow lines.
I værdipapirer havde Dexia endnu [30-35] % af den samlede gæld ultimo 2010 (se diagram nedenfor).
As stock, Dexia continued to hold [30-35] % of total outstanding debt at the end of 2010 (see graph below).
Ifølge de franske myndigheder ville de øvrige franske bankvirksomheder heller ikke være i stand til at generobre de markedsandele, som Dexia havde efterladt, af flere grunde:
According to the French authorities, the other French banks would also not be in a position to take up the market shares left by Dexia for various reasons:
kendskabet til markedet er stadig begrænset, især på grund af de beskedne mængder, mens Dexia havde et meget stort markedskendskab
knowledge of this market continues to be limited, largely because of the small volumes in play, whereas Dexia had a very good knowledge of the market;
den snarlige iværksættelse af de nye Basel III-forsigtighedsnøgletal, især for likviditet og gearingsratio, fratager bankerne incitamentet til at gennemføre aktiviteter bestående i ydelse af langsigtede lån, især når disse udlån ikke modsvares af indskud, som gør det muligt for dem at stabilisere deres finansieringskilder.
the forthcoming application of the new Basel III prudential ratios, especially the liquidity ratios and the leverage ratio, is deterring banks from pursuing activities involving the grant of long-term loans, especially when these loans are not being offset by the collection of deposits through which banks can stabilise their financing sources.
Ligesom de lokale myndigheder er de offentlige virksomheder i sundhedssektoren underlagt en pligt til at indskyde deres disponible midler på kontoen i Trésor (finansministeriet).
Like local authorities, it is mandatory for public health establishments to deposit their available funds in a treasury account.
Dertil kommer et punkt, der særligt vedrører de offentlige sundhedsvirksomheder, som har et strukturelt behov for ikke blot mellemsigtede banklån, men også likviditetsfaciliteter.
There is also an issue specific to public health establishments since they have a structural need not just for medium- to long-term bank loans, but also for cash flow lines.
Men de nye Basel III-regler straffer likviditetsfaciliteter, som bankerne skal stille sikkerhed for med mere egenkapital, men også en stor likviditetsbuffer.
The new Basel III regulations penalise cash flow lines as a counterpart for which banks will have to create more own funds as well as a substantial liquidity buffer.
I den forbindelse har de franske banker forpligtet sig til at opretholde deres udlånsportefølje i den lokale offentlige sektor (som både omfatter lokale myndigheder og offentlige sundhedsvirksomheder) i 2012 (hvilket vil sige en udlånsproduktion på 9-10 mia. EUR).
In this context, French banks have undertaken to maintain their outstanding loans to the local public sector (including both local authorities and public health establishments) in 2012 (i.e. loan production of the order of EUR 9 to 10 billion).
Ifølge de franske myndigheder bliver det dermed ikke muligt at generobre de markedsandele, som Dexia har efterladt.
In France’s view, this rules out any take up of the market shares left by Dexia.
Det generelle mål for størrelsen af de franske bankers balance påvirker således ikke blot finansieringen af de lokale myndigheder, men også af de offentlige sundhedsmyndigheder.
The general balance-sheet size objective of French banks is thus affecting not just the financing of local authorities, but also the financing of public health establishments.
Af forskellige konjunkturbestemte og strukturelle årsager frygter de franske myndigheder, at det ikke er sandsynligt, at forbedringen af marginerne og de beskedne omhandlede mængder vil være nok til at afstedkomme en spontan stigning i det private udbud til erstatning for Dexias og imødekomme efterspørgslen fra de offentlige virksomheder i den franske sundhedssektor.
For these various short-term and long-term reasons, the French authorities fear that it is unlikely that the margin improvements and the small volumes in play will be enough to bring about a natural rise in the private supply that is able to make up for Dexia and satisfy the demand from French public health establishments.
Finansiering af de lokale myndigheder
Financing of local authorities
Den lokale offentlige sektor i Frankrig består først og fremmest af lokale myndigheder, dvs. kommuner og kommunegrupper, regioner og departementer.
The local public sector in France is made up primarily of local authorities, i.e. municipalities and their groupings, regions and départements.
Disse enheders økonomiske vægt repræsenterer en årlig udgiftsstrøm på 220 mia. EUR (udgifter i alt til forvaltning og investering).
The economic scale of these entities corresponds to an annual expenditure flow of the order of EUR 220 billion (total management and investment expenses).
Investeringsudgifterne udgjorde 50,4 mia. EUR i 2010 og 52 mia. EUR i 2011, eller tre fjerdedele af de offentlige investeringer i Frankrig.
Investment expenses were EUR 50,4 billion in 2010 and EUR 52 billion in 2011, i.e. three quarters of public investment in France.
De lokale myndigheder er derfor de største aktører med hensyn til vedligeholdelse og udvikling af infrastrukturen i Frankrig.
Local authorities are therefore the main players in maintaining and developing infrastructure in France.
De lokale myndigheder har følgende ressourcer til rådighed til at finansiere disse udgifter:
To finance these expenses, local authorities have various resources:
den opsparing, som udgøres af overskuddet fra de løbende indtægter efter betaling af driftsudgifter og renter på gæld: selvfinansiering — velvidende at denne først og fremmest skal afsættes til afdrag på gæld, der forfalder i budgetåret
savings from the current expenditure surplus left after paying management expenses and debt interest: self-financing, although this finance has to be channelled as a priority into the repayment of debt reaching maturity in the budget year;
bevillinger til investering fra primært andre enheder i den offentlige sektor (staten, EU-fonde osv.)
investment funds chiefly from other public sector entities (State, European funds);
lån (18,6 mia. EUR i 2010 og 16,7 mia. EUR i 2011).
borrowing (EUR 18,6 billion in 2010 and EUR 16,7 billion in 2011).
Beløbet for de nye lån til finansiering af investering er større end tilbagebetalingen af lån ved udløb, og derfor har de lokale myndigheder i tidens løb opbygget en gæld på 152 mia. EUR i 2011.
As the amount of new borrowing to finance investment has been higher than the repayment of loans reaching maturity, local authorities have thus amassed, over time, an outstanding debt totalling EUR 152 billion in 2011.
De lokale franske myndigheders gæld pr. 1. januar 2011 (i mia. EUR)
Outstanding debt of French local authorities as at 1 January 2011 (in EUR billions)
Gæld pr. 1. januar
Outstanding debt as at 1 January
Kommuner + grupper med egen skatteopkrævning ***
Municipalities + separately taxed groupings ***
De franske myndigheder vurderer, at prognosen for mængden af nye lån i de kommende år skal omfatte flere parametre såsom i) udviklingen i indtægter og driftsudgifter hos de lokale myndigheder, som er afgørende for selvfinansieringen og ii) de lokale myndigheders investeringsbehov, som delvis er knyttet til valgperioderne ii).
The French authorities consider that forecasts of new borrowing volumes in future years have to take account of a number of parameters such as: (i) trends in the revenue and management expenditure of local authorities likely to determine self-financing; (ii) the investment needs of local authorities which are to some extent linked to the electoral cycle.
Fristen for opstart og gennemførelse af projekter og viljen til at fuldføre dem før det franske kommunalvalgs afslutning vil udmønte sig i et fald i investeringerne i begyndelsen af valgperioden og en stigning mod slutningen.
The time needed to examine and implement projects and the desire to finalise them before the end of the French municipal elections tends to be reflected by a drop in investment at the beginning of terms of office and an increase at the end of these terms.
I øvrigt blev der på grundlag af de data, der var kendt ultimo 2011, udført en simulering af den offentlig sektors forventede lånebehov ifølge to scenarier, som adskiller sig fra hinanden ved de lokale myndigheders kapacitet til at generere en selvfinansieringsmargin på driften [47].
Moreover, a simulation was conducted on the basis of the data available at the end of 2011 to try to anticipate the public-sector borrowing need according to two different scenarios of the capacity of local authorities to release self-financing margins in their operational section [47].
Årsagerne til disse vanskeligheder kan være mange: beskedent skatteprovenu, blokering fra en central enhed, der selv er begrænset af tilskud, eller en stigning i visse udgifter såsom sociale ydelser.
These problems may have many causes: low fiscal revenue, freezes by a central State itself facing grant cuts or increases in certain expenditure lines such as social welfare.
De lokale myndigheders kapacitet til at generere en selvfinansieringsmargin på driften
Capacity of local authorities to release self-financing margins in their operational section
Scenarier
Scenarios:
Scenarie 1-a
Scenario 1-a
Scenarie 1-b
Scenario 1-b
Investeringsniveau
Investment levels
Uden begrænsning — følger valgperioderne
No constraint — linked to electoral cycle
Driftsindtægter
Management revenue
+ 2,6 % fra:
+ 2,6 % due to:
udskrivningsgrundlag: +3 %
taxation bases: + 3 %
stabile ejerskifteafgifter
stable property sale taxes
fastfrysning af statslige bevillinger
freeze on State contributions
Scenarie 1-a med følgende ændringer:
Scenario 1-a with the following changes:
ejerskifteafgifter nedsat 5 %
property sale taxes 5 % lower
statslige bevillinger nedsat årligt med 1 %
drop of 1 % per annum in State contributions
Driftsudgifter
Management expenses
+ 3 % fra:
+ 3 % due to
stigning i finansielle omkostninger
increased financial costs
stigning i sociale ydelser
increased welfare benefits
stigning i personaleudgifter på 2,5 %
personnel expenditure growing by 2,5 %.
Behovet for nye lån ligger på gennemsnitligt 19,5 mia. EUR i scenarie 1-a og 21,5 mia. EUR i scenarie 1-b.
The new borrowing need is EUR 19,5 billion on average in scenario 1-a and EUR 21,5 billion in scenario 1-b.
Med hensyn til gæld når denne henholdsvis 175 og 185 mia. EUR ultimo 2016.
Outstanding debt would reach EUR 175 billion and EUR 185 billion respectively by the end of 2016.
En anden situation kan opstå, nemlig en begrænsning på de lokale myndigheders gældsætningskapacitet som følge af enten i) en vilje fra de offentlige myndigheders side til at begrænse gældsætningen eller ii) et utilstrækkeligt finansieringsudbud.
There may be a further scenario: a cap on the debt capacity of authorities due: (i) either to a resolve on the part of the public authorities to limit debt, (ii) or an inadequate supply of financing.
Uanset årsagen ville begrænsningen af lånekapaciteten medføre en stærkt nedsat investeringshastighed.
Whatever the cause, investment would be substantially slowed down if borrowing capacity were to be limited.
I så fald ville investeringerne falde fra 51,9 mia. EUR i 2011 til 43,2 mia. EUR i gennemsnit i perioden 2012-2016, eller et niveau, der er sammenligneligt med det i 2004/2005 og 16 % lavere i gennemsnit end investeringsniveauet i de to foregående scenarier.
In this case, investment would fall by EUR 51,9 billion in 2011 to EUR 43,2 billion on average between 2012 and 2016, i.e. a level comparable to that of 2004/05 and a reduction of the investment levels in the previous two scenarios by an average of 16 %.
Et sådant fald ville få negative følger for udvikling og vedligeholdelse af infrastrukturen til offentlige tjenesteydelser (transport, uddannelse, miljø, energi) og på aktivitetsniveauet i bygge- og anlægssektoren (bemærk, at de lokale investeringer udgør tæt ved 75 % af aktiviteten i bygge- og anlægssektoren).
Such a reduction would have an adverse impact on the development and maintenance of public service infrastructure (transport, education, environment, energy) and on the level of activity of the construction and public works sector (as a reminder, local investment accounts for close on 75 % of construction and public works activity).
Kort sagt forventes de lokale myndigheders lånebehov at være konstant eller endda stigende i de kommende år.
In summary, the borrowing need of local authorities is forecast to be constant or even to grow in future years.
Kun udefrakommende begrænsninger kan begrænse lånebehovet på bekostning af et mærkbart fald i den offentlige investering, fordi de lokale myndigheder kun har få alternative finansieringskilder.
Only external constraints could limit this need and would entail a substantial reduction of public investment as local authorities have few alternative sources of financing.