natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen har i den forbindelse analyseret, i hvilken grad tredjelande, som tegner sig for en betydelig del af den globale produktion af produkter i sektorer og delsektorer, der er opført på kulstoflækagelisten, har påtaget sig forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne i de pågældende sektorer, og om deres forpligtelser er sammenlignelige med EU's forpligtelser og opfyldes inden for samme tidsramme.
In this respect, the Commission analysed the extent to which third countries representing a decisive share of global production of products in sectors and subsectors on the carbon leakage list firmly commit to reducing greenhouse gas emissions in those relevant sectors, and whether those commitments are comparable with those of the Union and are carried out within the same time-frame.
Derudover er det blevet undersøgt, om effektiviteten på anlæg i de pågældende lande svarer til den, der er på anlæg i EU.
In addition, the extent to which the efficiency of the installations located in those countries is comparable to the installations located in the Union was also examined.
Kommissionen er nået til den konklusion, at der ikke kan konstateres tilstrækkelig sammenlignelighed med hensyn til forpligtelsen til at reducere drivhusgasemissioner, og at det derfor heller ikke er relevant at sammenligne CO2-effektiviteten.
The Commission concluded that no sufficient comparability can be established on the commitment to reduce greenhouse gas emissions, and therefore the comparability of carbon efficiency is not relevant.
Den første liste over sektorer og delsektorer, der anses for at være udsat for en betydelig risiko for kulstoflækage, blev opstillet for 2013 og 2014 ved Kommissionens afgørelse 2010/2/EU [4] i 2009.
The first list of sectors and subsectors deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage was established for 2013 and 2014 by Commission Decision 2010/2/EU [4] in 2009.
Vurderingen bør være baseret på en række kvantitative og kvalitative kriterier og på data fra de seneste tre år.
The assessment should be based on a number of quantitative and qualitative criteria, and based on data from the three most recent years.
Kommissionen har anvendt data fra 2009, 2010 og 2011, da der kun forelå data fra 2012 for nogle af parametrene.
In this regard, the Commission used data from the years 2009, 2010 and 2011, since data from 2012 were available for only some of the parameters.
Med henblik på opstillingen af listen over sektorer og delsektorer vurderede Kommissionen risikoen for kulstoflækage fra sektorer og delsektorer på NACE-4-niveau i den statistiske nomenklatur for økonomiske for økonomiske aktiviteter i EU i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 [5].
In order to establish the list of sectors and subsectors, the Commission assessed the risk of carbon leakage of sectors and subsectors at NACE-4 level of the Statistical classification of economic activities in the Union in accordance with Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council [5].
NACE-4 er det niveau, hvor der er flest tilgængelige data for præcist definerede sektorer.
NACE-4 is the level with optimal data availability defining sectors precisely.
En sektor betegnes på et firecifret niveau i NACE-nomenklaturen og en delsektor på CPA-niveau (sekscifret) eller Prodcom-niveau (ottecifret), dvs. den varenomenklatur, der anvendes til statistikker over industriproduktion i EU, og som følger direkte af NACE-nomenklaturen.
A sector is denoted at a 4-digit level of the NACE classification, and a subsector is denoted at CPA (6-digit) or Prodcom (8-digit) level, that is, the classification of goods used for statistics on industrial production in the Union, following directly from the NACE classification.
Sektorerne blev først vurderet på grundlag af de kvantitative kriterier i artikel 10a, stk. 15 og 16, i direktiv 2003/87/EF.
The sectors were first assessed on the basis of the quantitative criteria set out in Article 10a(15) and (16) of Directive 2003/87/EC.
Kommissionen måtte for at kunne anvende disse kvantitative kriterier fastlægge summen af direkte og indirekte ekstraomkostninger som følge af gennemførelsen af direktiv 2003/87/EF.
To apply those quantitative criteria, the Commission had to determine the sum of direct and indirect additional costs induced by the implementation of Directive 2003/87/EC.
De direkte ekstraomkostninger, som følger af den mængde kvoter, som en sektor skal købe, hvis den ikke anses for at være udsat for en betydelig risiko for kulstoflækage, blev beregnet på grundlag af data om direkte CO2-emissioner på sektorniveau.
The direct additional costs, induced by the quantity of allowances that a sector would need to purchase if not deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage, were calculated on the basis of the data on direct CO2 emissions at sectoral level.
Dataene i EU-transaktionsjournalen anses for at være den mest nøjagtige og gennemsigtige kilde til data om CO2-emissioner på anlægsniveau, og de er derfor benyttet til at beregne sektorernes direkte omkostninger.
The data in the European Union Transaction Log (‘EUTL’) are considered to be the most accurate and transparent source of CO2 emissions data at installation level and have therefore been used to calculate the direct cost for sectors.
EU-transaktionsjournalen indeholder ingen emissionsdata for de sektorer og drivhusgasser, der først blev omfattet af EU ETS fra den 1. januar 2013.
For sectors and greenhouse gases only covered by the EU ETS from 1 January 2013, there are no emissions data in the EUTL available.
I disse tilfælde har Kommissionen derfor anvendt de data om direkte CO2-emissioner, som medlemsstaterne har indsendt som led i de nationale gennemførelsesforanstaltninger ifølge afgørelse 2011/278/EU.
Therefore, the Commission used the data on direct CO2 emissions provided by Member States in the National Implementation Measures (NIMs) pursuant to Decision 2011/278/EU in those cases.
For at kunne fastlægge de indirekte ekstraomkostninger har Kommissionen indsamlet data om elforbruget på sektorniveau fra medlemsstaterne, idet den har sikret, at elforbruget under de forskellige NACE-koder ikke medregnes to gange.
In order to determine the indirect additional costs, the Commission collected data on electricity consumption at sectoral level from Member States, ensuring that no double counting of electricity consumed occurred between different NACE codes.
Da Kommissionen skulle fastlægge de emissioner, der vedrører produktionen af den el, som blev forbrugt af de forskellige sektorer på listen over sektorer og delsektorer i afgørelse 2010/2/EU, blev der anvendt den gennemsnitlige emissionsfaktor, der kan afledes af det samlede brændstofmiks for elproduktionen, da den blev anset for at være baseret på de mest nøjagtige data.
To determine the emissions related to the production of electricity consumed by the different sectors for the list of sectors and subsectors in Decision 2010/2/EU, the Commission used the average emission factor derived from the total fuel mix for electricity production as it was considered to be based on the most accurate data.
Der er anvendt samme gennemsnitlige emissionsfaktor til de vurderinger, der ligger til grund for denne afgørelse.
The same average emission factor has been used for the assessments underlying this Decision.
Kommissionen har endvidere måtte foretage et skøn over den gennemsnitlige CO2-pris for at fastlægge de direkte og indirekte ekstraomkostninger.
Furthermore, to determine the direct and indirect additional costs, the Commission had to estimate the average carbon price.
Da den første liste over sektorer og delsektorer blev opstillet, blev der anvendt en antaget kulstofpris på 30 EUR pr. ton CO2-ækvivalent til vurderingerne.
In order to establish the first list of sectors and subsectors an assumed carbon price of EUR 30 per tonne of CO2 equivalent was used for the assessments.
I den periode, hvor afgørelse 2010/2/EU er blevet anvendt, har der været en betydelig forskel mellem den CO2-pris, der blev anvendt til vurderingerne, og den faktiske CO2-pris, idet sidstnævnte har været betydeligt lavere.
In the period of application of Decision 2010/2/EU, there has been a substantial difference between the carbon price assumed for the assessments and the actual carbon price, the latter one being considerably lower.
Kommissionen har i meddelelsen »Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030« [6] foreslået et ubetinget mål for reduktion af drivhusgasemissioner på 40 % i 2030 i forhold til 1990 og et tilsvarende mål for energi fra vedvarende energikilder.
However, the Commission has in its Communication entitled ‘A policy framework for the climate and energy in the period from 2020 to 2030’ [6] proposed a 40 % unconditional greenhouse gas emission reduction target by 2030 as compared to 1990 and a corresponding renewable energy sources target.
Kommissionen har også foreslået at oprette en markedsstabilitetsreserve i EU ETS.
The Commission has also proposed to establish a market stability reserve in the EU ETS.
Under disse omstændigheder forventes det, at kulstofprisen fremover i højere grad vil være drevet af emissionsreduktioner på mellemlang og lang sigt.
Under those circumstances, it is expected that the carbon price will in the future be more strongly driven by mid- and long-term emission reductions.
Det menes derfor at være berettiget forsat at anvende en anslået pris på 30 EUR pr. ton CO2-ækvivalent til de vurderinger, der ligger til grund for denne afgørelse.
It is therefore considered justified to continue using an assumed carbon price of EUR 30 per tonne of CO2 equivalent for the assessments underlying this Decision.
De direkte og indirekte ekstraomkostninger bør beregnes som en andel af bruttoværditilvæksten.
The direct and indirect additional costs should be calculated as a share of gross value added.
Til vurdering af bruttoværditilvæksten på sektorniveau er der anvendt data fra Eurostats statistik over erhvervsstrukturer.
Regarding the estimation of gross value added at sectoral level, data from the Eurostat Structural Business Statistics have been used.
Endvidere har Kommissionen vurderet handelsintensiteten for hver sektor og delsektor ud fra data fra Eurostats Comext-database.
Furthermore, the Commission assessed the trade intensity for each sector and subsector on the basis of data obtained from the Eurostat Comext database.
I alt har Kommissionen vurderet 245 industrisektorer og 24 delsektorer, der er klassificeret under »Råstofindvinding« og »Fremstillingsvirksomhed« i NACE-nomenklaturen.
In total, the Commission assessed 245 industrial sectors and 24 subsectors classified under the ‘Mining and quarrying’ and ‘Manufacturing’ divisions of the NACE classification.
De sektorer og delsektorer, der er opført i punkt 1 i bilaget til denne afgørelse, opfylder kriterierne i artikel 10a, stk. 15 og 16, i direktiv 2003/87/EF og bør anses for at være udsat for en betydelig risiko for kulstoflækage.
The sectors and subsectors listed in point 1 of the Annex to this Decision meet the criteria set out in Article 10a(15) and (16) of Directive 2003/87/EC and should be deemed as exposed to a significant risk of carbon leakage.
For en række sektorer, som ikke blev anset for at være udsat for risiko for kulstoflækage på grundlag af de kvantitative kriterier i artikel 10a, stk. 15 og 16, er der foretaget vurderinger på grundlag af de kvalitative kriterier i artikel 10a, stk. 17, i direktiv 2003/87/EF.
Assessments based on the qualitative criteria set out in Article 10a(17) of Directive 2003/87/EC have been carried out on a number of sectors that were not deemed to be exposed to the risk of carbon leakage based on the quantitative criteria set out in Article 10a(15) and (16).
Den kvalitative vurdering er foretaget i tilfælde, som i forbindelse med opstillingen af den tidligere liste opfyldte de kvalitative kriterier, i tilfælde, hvor sektorerne må anses for at være grænsetilfælde, og på anmodning af repræsentanter for erhvervslivet.
The qualitative assessment was carried out in cases which met the qualitative criteria in the context of the determination of the previous list, in cases of sectors considered to be borderline, and on request by industry representatives.
Hvad angår sektorerne »Efterbehandling af tekstiler« (NACE-kode 1330), »Fremstilling af mursten, teglsten og byggematerialer af brændt ler« (NACE-kode 2332), »Fremstilling af byggematerialer af gips« (NACE-kode 2362), »Støbning af jernprodukter« (NACE-kode 2451) og »Støbning af letmetalprodukter« (NACE-kode 2453) er de kvalitative vurderinger, der blev foretaget i forbindelse med opstillingen af den tidligere liste over sektorer og delsektorer for 2013 og 2014, blevet ajourført.
In the case of the sectors ‘Finishing of textiles’ (NACE code 1330), ‘Manufacture of bricks, tiles and construction products, in baked clay’ (NACE code 2332), ‘Manufacture of plaster products for construction purposes’ (NACE code 2362), ‘Casting of iron’ (NACE code 2451) and ‘Casting of light metals’ (2453), the qualitative assessments carried out in the context of the determination of the previous list of sectors and subsectors, valid for 2013 and 2014, have been updated.
Konklusionen blev, at de omstændigheder, der berettigede at tilføje disse sektorer til listen over sektorer og delsektorer, stadig gør sig gældende.
It was concluded that the circumstances justifying the addition of those sectors to the list of sectors and subsectors still prevail.
De pågældende sektorer bør derfor også i perioden 2015-2019 anses for at være udsat for en betydelig risiko for kulstoflækage.
Therefore, those sectors should be deemed as exposed to a significant risk of carbon leakage also for the period 2015 to 2019.
Der er foretaget en kvantitativ vurdering for sektoren »Fremstilling af malt« (NACE-kode 1106), da denne sektor var et grænsetilfælde med hensyn til artikel 10a, stk. 16, litra b), i direktiv 2003/87/EF.
A qualitative assessment was carried out for the sector ‘Manufacture of malt’ (NACE code 1106), as this sector represented a borderline case with regard to Article 10a(16b) of Directive 2003/87/EC.
Under hensyntagen til de øgede omkostninger som følge af gennemførelsen af direktiv 2003/87/EF viste vurderingen, at der var en høj handelsintensitet og et betydeligt fald i rentabiliteten i sektoren i EU.
Taking into account the increased cost resulting from the implementation of Directive 2003/87/EC, the assessment demonstrated high trade intensity and a significant drop in the profitability of the sector in the Union.
De lave fortjenstmargener begrænser anlæggenes kapacitet til at investere og begrænse emissionerne.
The low profit margins limit the capacity of installations to invest and reduce emissions.
På grundlag af disse faktorers samlede påvirkning må sektoren anses for at være udsat for en betydelig risiko for kulstoflækage.
Based on the combined impact of those factors, the sector should be deemed as exposed to a significant risk of carbon leakage.
De sektorer, der er opført i punkt 2 i bilaget bør anses for at være udsat for en betydelig risiko for kulstoflækage på grundlag af de kvalitative kriterier.
The sectors listed in point 2 of the Annex should be deemed as exposed to a significant risk of carbon leakage on the basis of the qualitative criteria.
Da bilagets liste over sektorer og delsektorer, der anses for at være udsat for en betydelig risiko for kulstoflækage, skal gælde fra 2015-2019, bør denne afgørelse finde anvendelse fra den 1. januar 2015.
As the list of sectors and subsectors which are deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage to be laid down in the Annex is to be valid for the period from 2015 to 2019, this Decision should apply from 1 January 2015.
Af hensyn til retssikkerheden bør afgørelse 2010/2/EU ophæves med virkning fra den 1. januar 2015.
For reasons of legal certainty and clarity, Decision 2010/2/EU should be repealed with effect from 1 January 2015.
Sektorerne og delsektorerne på listen i bilaget anses for at være udsat for en betydelig risiko for kulstoflækage.
The sectors and subsectors listed in the Annex shall be deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage.
Afgørelse nr. 2010/2/EU ophæves med virkning fra den 1. januar 2015.
Decision 2010/2/EU is repealed with effect from 1 January 2015.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2014.
Done at Brussels, 27 October 2014.
EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.
OJ L 275, 25.10.2013, p. 32.
Kommissionens afgørelse 2011/278/EU af 27. april 2011 om fastlæggelse af midlertidige EU-regler for harmoniseret gratistildeling af emissionskvoter i henhold til artikel 10a i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (EUT L 130 af 17.5.2011, s. 1).
Commission Decision 2011/278/EU of 27 April 2011 determining transitional Union-wide rules for harmonised free allocation of emission allowances pursuant to Article 10a of Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 130, 17.5.2011, p. 1).
Kommissionens afgørelse 2013/448/EU af 5. september 2013 om nationale gennemførelsesforanstaltninger vedrørende foreløbig gratistildeling af drivhusgasemissionskvoter i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (EUT L 240 af 7.9.2013, s. 27).
Commission Decision 2013/448/EU of 5 September 2013 concerning national implementation measures for the transitional free allocation of greenhouse gas emission allowances in accordance with Article 11(3) of Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 240, 7.9.2013, p. 27).
Kommissionens afgørelse 2010/2/EU af 24. december 2009 om opstilling af en liste over, hvilke sektorer og delsektorer der anses for at være udsat for en betydelig risiko for carbon leakage, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (EUT L 1 af 5.1.2010, s. 10).
Commission Decision 2010/2/EU of 24 December 2009 determining, pursuant to Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council, a list of sectors and subsectors which are deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage (OJ L 1, 5.1.2010, p. 10).
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev.
Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 establishing the statistical classification of economic activities NACE Revision 2 and amending Council Regulation (EEC) No 3037/90 as well as certain EC Regulations on specific statistical domains (OJ L 393, 30.12.2006, p. 1).
2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).
COM(2014)15 final/2 of 28 January 2014.
COM(2014)15 final/2 af 28. januar 2014.
ANNEX
BILAG
Sectors and subsectors which, pursuant to Article 10a(13) of Directive 2003/87/EC, are deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage
Sektorer og delsektorer, som i medfør af artikel 10a, stk. 13, i direktiv 2003/87/EF anses for at være udsat for en betydelig risiko for kulstoflækage
BASED ON THE CRITERIA SET OUT IN ARTICLE 10a(15) AND (16) OF DIRECTIVE 2003/87/EC
PÅ GRUNDLAG AF KRITERIERNE I ARTIKEL 10a, STK.
At the NACE-4 level
15 OG 16, I DIREKTIV 2003/87/EF
NACE Code
På NACE-4-niveau
Description
NACE-kode
Criteria met
Beskrivelse
Mining of hard coal
Opfyldte kriterier
Extraction of crude petroleum
Indvinding af stenkul
Extraction of natural gas
Indvinding af råolie
Mining of iron ores
Indvinding af naturgas
Mining of other non-ferrous metal ores
Brydning af jernmalm
Mining of chemical and fertiliser minerals
Brydning af andre ikke-jernholdige metalmalme
Extraction of salt
Indvinding af mineraler til fremstilling af kemiske produkter og gødningsstoffer
Other mining and quarrying n.e.c.
Saltindvinding
A, C
Anden råstofindvinding i.a.n.
Processing and preserving of fish, crustaceans and molluscs
A og C
Manufacture of oils and fats
Forarbejdning og konservering af fisk, krebsdyr og bløddyr
Manufacture of starches and starch products
Fremstilling af olier og fedtstoffer
Manufacture of sugar
Fremstilling af stivelse og stivelsesprodukter
Manufacture of homogenised food preparations and dietetic food
Fremstilling af sukker
Distilling, rectifying and blending of spirits
Fremstilling af homogeniserede produkter og diætmad
Manufacture of wine from grape
Destillation, rektifikation og blanding af alkohol
Manufacture of other non-distilled fermented beverages
Fremstilling af vin af druer
Preparation and spinning of textile fibres
Fremstilling af andre ikke-destillerede gærede drikkevarer
Weaving of textiles
Forbehandling og spinding af tekstilfibre
Manufacture of knitted and crocheted fabrics
Vævning af tekstiler
Manufacture of made-up textile articles, except apparel
Fremstilling af trikotagestoffer
Manufacture of carpets and rugs
Fremstilling af færdige tekstilvarer undtagen beklædningsartikler
Manufacture of cordage, rope, twine and netting
Fremstilling af tæpper
Manufacture of non-wovens and articles made from non-wovens, except apparel
Fremstilling af reb, tovværk, sejlgarn og netstoffer
Manufacture of other technical and industrial textiles
Fremstilling af fiberdug og varer af fiberdug undtagen beklædningsartikler
Manufacture of other textiles n.e.c.
Fremstilling af andre tekniske og industrielle tekstiler
Manufacture of leather clothes
Fremstilling af andre tekstiler i.a.n.
Manufacture of workwear
Fremstilling af beklædningsartikler af læder
Manufacture of other outerwear
Fremstilling af arbejdsbeklædning
Manufacture of underwear
Fremstilling af anden yderbeklædning
Manufacture of other wearing apparel and accessories
Fremstilling af underbeklædning
Manufacture of articles of fur
Fremstilling af andre beklædningsartikler samt tilbehør
Manufacture of knitted and crocheted hosiery
Fremstilling af varer af pelsskind
Manufacture of other knitted and crocheted apparel
Fremstilling af strikkede og hæklede strømpevarer
Tanning and dressing of leather;
Fremstilling af andre strikkede og hæklede beklædningsartikler
dressing and dyeing of fur
Garvning og beredning af læder;
Manufacture of luggage, handbags and the like, saddlery and harness
beredning og farvning af pelsskind
Manufacture of footwear
Fremstilling af tasker, kufferter, sadelmagervarer mv.
Manufacture of assembled parquet floors
Fremstilling af fodtøj
Manufacture of other products of wood;
Fremstilling af sammensatte parketstave
manufacture of articles of cork, straw and plaiting materials
Fremstilling af andre træprodukter;
Manufacture of pulp
fremstilling af varer af kork, strå og flettematerialer
Manufacture of paper and paperboard
Fremstilling af papirmasse
Manufacture of wallpaper
Fremstilling af papir og pap
Manufacture of coke oven products
Fremstilling af tapet
Manufacture of refined petroleum products
Fremstilling af koks mv.
Manufacture of dyes and pigments
Fremstilling af raffinerede mineralolieprodukter
Manufacture of other inorganic basic chemicals
Fremstilling af farvestoffer og pigmenter
Manufacture of other organic basic chemicals
Fremstilling af andre uorganiske basiskemikalier
Manufacture of fertilisers and nitrogen compounds
Fremstilling af andre organiske basiskemikalier
A, B
Fremstilling af gødningsstoffer og nitrogenprodukter
Manufacture of plastics in primary forms
A og B
Manufacture of synthetic rubber in primary forms
Fremstilling af plast i ubearbejdet form
Manufacture of pesticides and other agrochemical products
Fremstilling af syntetisk gummi i ubearbejdet form
Manufacture of perfumes and toilet preparations
Fremstilling af pesticider og andre agrokemiske produkter
Manufacture of essential oils
Fremstilling af parfume, hårshampoo, tandpasta mv.
Manufacture of other chemical products n.e.c.
Fremstilling af æteriske olier
Manufacture of man-made fibres
Fremstilling af andre kemiske produkter i.a.n.
Manufacture of basic pharmaceutical products
Fremstilling af kemofibre
Manufacture of pharmaceutical preparations
Fremstilling af farmaceutiske råvarer
Manufacture of rubber tyres and tubes;
Fremstilling af farmaceutiske præparater
retreading and rebuilding of rubber tyres