natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De nationale energieffektivitetshandlingsplaner skal indeholde oplysninger om, hvilke kvalifikations-, akkrediterings- og attesteringsordninger eller tilsvarende kvalifikationsordninger der står til rådighed for leverandører af energitjenester, energisyn og foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten.
National Energy Efficiency Action Plans shall include information on the available qualification, accreditation and certification schemes or equivalent qualification schemes for the providers of energy services, energy audits and energy efficiency improvement measures.
Energitjenester (artikel 18)
Energy Services (Article 18)
De nationale energieffektivitetshandlingsplaner skal indeholde et internetlink til det websted, hvor listen eller grænsefladen med leverandører af energitjenester som omhandlet i artikel 18, stk. 1, litra c), findes.
National Energy Efficiency Action Plans shall include an internet link to the website where the list or the interface of energy services providers referred to in point (c) of Article 18(1) can be accessible.
Andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet (artikel 19)
Other measures to promote energy efficiency (Article 19)
Den første nationale energieffektivitetshandlingsplan skal indeholde en liste over foranstaltninger som omhandlet i artikel 19, stk. 1.
The first National Energy Efficiency Action Plan shall include a list of the measures referred to in Article 19(1).
X = det indeværende år.
X = current year.
Anbefalinger vedrørende målings- og verifikationsmetoder inden for rammerne af direktiv 2006/32/EF om energibesparelser i slutanvendelserne samt energitjenester.
Recommendations on Measurement and Verification Methods in the framework of the Directive 2006/32/EC on Energy End-Use Efficiency and Energy Services.
Artikel 2, nr. 30)
Article 2, point (30)
Artikel 2, nr. 32)
Article 2, point (32)
Artikel 2, nr. 31)
Article 2, point (31)
Artikel 2, nr. 33)
Article 2, point (33)
Artikel 3, litra e) og f)
Article 3, points (e) and (f)
Artikel 2, nr. 35)
Article 2, point (35)
Artikel 3, litra h)
Article 3, point (h)
Artikel 3, litra i)
Article 3, point (i)
Artikel 2, nr. 34)
Article 2, point (34)
Artikel 3, litra j)
Article 3, point (j)
Artikel 3, litra k)
Article 3, point (k)
Artikel 2, nr. 36)
Article 2, point (36)
Artikel 3, litra l)
Article 3, point (l)
Artikel 2, nr. 37)
Article 2, point (37)
Artikel 3, litra m)
Article 3, point (m)
Artikel 2, nr. 39)
Article 2, point (39)
Artikel 3, litra n)
Article 3, point (n)
Artikel 2, nr. 38)
Article 2, point (38)
Artikel 3, litra o)
Article 3, point (o)
Artikel 2, nr. 40), 41), 42), 43) og 44)
Article 2, points (40), (41), (42), (43), and (44)
Bilag II, litra f), første afsnit
Annex II, point (f), first subpoint
Artikel 14, stk. 10, andet afsnit
Article 14(10), second subparagraph
Artikel 14, stk. 10, første afsnit, og bilag X
Article 14(10), first subparagraph and Annex X
Artikel 14, stk. 1 og 3, bilag VIII og IX
Article 14(1) and (3), Annex VIII and IX
Artikel 15, stk. 6, 7, 8 og 9
Article 15(6), (7), (8) and (9)
Artikel 14, stk. 1, og artikel 24, stk. 2, bilag XIV, del 2
Article 14(1) and 24(2), Annex XIV, Part 2
Artikel 12, stk. 1 og 3
Article 12(1) and (3)
Bilag II, litra c)
Annex II, point (c)
Bilag I, del II
Annex I, Part II
Bilag I, del I, og del II, sidste afsnit
Annex I, Part I and Part II, last subparagraph
Direktiv 2006/32/EF
Directive 2006/32/EC
Artikel 3, litra f), g), h) og i)
Article 3, points (f), (g), (h) and (i)
Artikel 2, nr. 8)-19)
Article 2, points (8) to (19)
Artikel 2, nr. 27)
Article 2, point (27)
Artikel 2, nr. 28)
Article 2, point (28)
Artikel 2, nr. 25)
Article 2, point (25)
Artikel 2, nr. 26)
Article 2, point (26)
Artikel 2, nr. 23)
Article 2, point (23)
Artikel 2, nr. 20)
Article 2, point (20)
Artikel 3, litra p)
Article 3, point (p)
Artikel 2, nr. 21)
Article 2, point (21)
Artikel 3, litra q
Article 3, point (q)
Artikel 2, nr. 22)
Article 2, point (22)
Artikel 3, litra r) og s)
Article 3, points (r) and (s)
Artikel 2, nr. 24), 29), 44) og 45)
Article 2, points (24), (29), (44) and (45)
Artikel 7, stk. 8, andet afsnit, litra a) og b)
Article 7(8), points (a) and (b)
Artikel 7, stk. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 11 og 12
Article 7(1), (5), (6), (7), (9), (10), (11) and (12)
Artikel 18, stk. 2, litra b) og c)
Article 18(2), points (b) and (c)
Artikel 18, stk. 1, litra d), nr. i)
Article 18(1), point (d), subpoint (i)
Artikel 18, stk. 1, litra a), b) og c), litra d), nr. ii), og litra e)
Article 18(1), points (a), (b), (c), (d), subpoint (ii), and (e)
Artikel 15, stk. 7, 8 og 9
Article 15(7), (8) and (9)
Artikel 8, stk. 2, 3, 4, 5, 6 og 7
Article 8(2), (3), (4), (5), (6) and (7)
Artikel 10 og bilag VII, punkt 1.1
Article 10 and Annex VII, point 1.1
Bilag VII, punkt 1.2 og 1.3
Annex VII, points 1.2 and 1.3
Artikel 18, stk. 2, litra a) og b)
Article 18(2), points (a) and (d)
Artikel 24, stk. 4 og stk. 7-11
Article 24(4) and (7) to (11)
Artikel 15, stk. 2, 3 og 4
Article 15(2), (3) and (4)
Et af initiativerne i Europa 2020-strategien er flagskibsinitiativet vedrørende »Et ressourceeffektivt Europa«, som Kommissionen vedtog den 26. januar 2011.
One of the initiatives of the Europe 2020 Strategy is the flagship resource-efficient Europe adopted by the Commission on 26 January 2011.
Deri peges der på energieffektivitet som et vigtigt element i at sikre bæredygtig anvendelse af energiressourcerne.
This identifies energy efficiency as a major element in ensuring the sustainability of the use of energy resources.
Den 8. marts 2011 vedtog Kommissionen sin meddelelse om en energieffektivitetsplan 2011.
On 8 March 2011, the Commission adopted its Communication on an Energy Efficiency Plan 2011.
Meddelelsen bekræftede, at Unionen ikke er på rette spor for at opnå sit mål for energieffektivitet.
The Communication confirmed that the Union is not on track to achieve its energy efficiency target.
Energieffektivitet i transportsektoren blev behandlet parallelt i hvidbogen om transport, der blev vedtaget den 28. marts 2011.
Energy efficiency in the transport sector was considered in parallel in the White Paper on Transport, adopted on 28 March 2011.
Især initiativ nr. 26 i hvidbogen kræver passende standarder for CO2-emissioner fra køretøjer inden for alle transportformer, om nødvendigt suppleret med krav om energieffektivitet for at løse problemer med alle typer af fremdrivningssystemer.
In particular, Initiative 26 of the White Paper calls for appropriate standards for CO2 emissions of vehicles in all modes, where necessary supplemented by requirements on energy efficiency to address all types of propulsion systems.
På den baggrund er det nødvendigt at opdatere Unionens retlige ramme for energieffektivitet med et direktiv, der forfølger den overordnede målsætning for energieffektivitet om at reducere Unionens primærenergiforbrug med 20 % senest i 2020 og foretage yderligere forbedringer af energieffektiviteten efter 2020.
In this context it is necessary to update the Union’s legal framework for energy efficiency with a Directive pursuing the overall objective of the energy efficiency target of saving 20 % of the Union’s primary energy consumption by 2020, and of making further energy efficiency improvements after 2020.
Til dette formål bør der i dette direktiv fastlægges en fælles ramme til fremme af energieffektiviteten inden for Unionen og træffes særlige foranstaltninger til at gennemføre nogle af de forslag, der indgår i energieffektivitetsplanen 2011, og opnå de betydelige urealiserede potentialer for energibesparelser den identificerer.
To that end, this Directive should establish a common framework to promote energy efficiency within the Union and lay down specific actions to implement some of the proposals included in the Energy Efficiency Plan 2011 and achieve the significant unrealised energy saving potentials it identifies.
Endvidere er bygninger afgørende for at nå Unionens mål om at reducere drivhusgasemissionerne med 80-95 % i forhold til 1990 senest i 2050.
Moreover, buildings are crucial to achieving the Union objective of reducing greenhouse gas emissions by 80-95 % by 2050 compared to 1990.
Bygninger, der ejes af offentlige organer, udgør en betydelig del af bygningsmassen og er meget synlige i det offentlige liv.
Buildings owned by public bodies account for a considerable share of the building stock and have high visibility in public life.
For at udnytte potentialet for energibesparelser i visse markedssegmenter, hvor der normalt ikke tilbydes energisyn på forretningsmæssigt grundlag (eksempelvis i små og mellemstore virksomheder (SMV'er)), bør medlemsstaterne udvikle programmer for at opfordre SMV'erne til at få foretaget energisyn.
To tap the energy savings potential in certain market segments where energy audits are generally not offered commercially (such as small and medium-sized enterprises (SMEs)), Member States should develop programmes to encourage SMEs to undergo energy audits.
Energisyn bør være obligatoriske og regelmæssige for større virksomheder, da der kan være tale om betydelige energibesparelser.
Energy audits should be mandatory and regular for large enterprises, as energy savings can be significant.
Energisyn bør tage hensyn til relevante europæiske eller internationale standarder såsom EN ISO 50001 (energiledelsessystemer) eller pr EN 16247-1 (energisyn) eller, hvis de omfatter et energisyn, EN ISO 14000 (miljøledelsessystemer) og dermed også være i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VI til dette direktiv, da sådanne bestemmelser ikke rækker videre end kravene i disse relevante standarder.
Energy audits should take into account relevant European or International Standards, such as EN ISO 50001 (Energy Management Systems), or EN 16247-1 (Energy Audits), or, if including an energy audit, EN ISO 14000 (Environmental Management Systems) and thus be also in line with the provisions of Annex VI to this Directive as such provisions do not go beyond the requirements of these relevant standards.
I øjeblikket er der ved at blive udarbejdet en specifik europæisk standard for energisyn.
A specific European standard on energy audits is currently under development.
Dette mål skal mindst svare til, at alle energidistributører eller alle energileverandører i detailleddet opnår nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 på 1,5 % af det årlige energisalg til slutkunder målt i mængder i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2013.
That target shall be at least equivalent to achieving new savings each year from 1 January 2014 to 31 December 2020 of 1,5 % of the annual energy sales to final customers of all energy distributors or all retail energy sales companies by volume, averaged over the most recent three-year period prior to 1 January 2013.
Energisalget målt i mængder, der anvendes til transport, kan helt eller delvis udelukkes fra denne beregning.
The sales of energy, by volume, used in transport may be partially or fully excluded from this calculation.
Dette kan gøres ved at optælle de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil sikre mellem dens gennemførelsesdato og den 31. december 2020.
This may be done by counting the savings each individual action will achieve between its implementation date and 31 December 2020.
Alternativt kan medlemsstaterne anvende en anden metode, der skønnes at opnå mindst samme totale mængde besparelser.
Alternatively, Member States may adopt another method that is estimated to achieve at least the same total quantity of savings.
Ved anvendelse af andre metoder skal medlemsstaterne sikre, at den samlede mængde energibesparelser, der beregnes med disse andre metoder, ikke overstiger den mængde energibesparelser, der ville have været resultatet af beregningen, når man optæller de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil sikre mellem dens gennemførelsesdato og den 31. december 2020.
When using other methods, Member States shall ensure that the total amount of energy savings calculated with these other methods does not exceed the amount of energy savings that would have been the result of their calculation when counting the savings each individual action will achieve between its implementation date and 31 December 2020.
Medlemsstaterne skal i deres første nationale energieffektivitetshandlingsplan i henhold til bilag XIV i dette direktiv beskrive i detaljer, hvilke andre metoder de har brugt, og hvilke foranstaltninger der er blevet truffet til at sikre dette bindende beregningskrav, og
Member States shall describe in detail in their first National Energy Efficiency Action Plan according to Annex XIV to this Directive, which other methods they have used and which provisions have been made to ensure this binding calculation requirement; and
identifikation af potentialet for yderligere højeffektiv kraftvarmeproduktion, herunder fra renovering af udstyret på eksisterende og opførelse af nye elproduktions- og industrianlæg eller andre anlæg, der frembringer spildvarme
identification of the potential for additional high-efficiency cogeneration, including from the refurbishment of existing and the construction of new generation and industrial installations or other facilities generating waste heat;
identifikation af potentialet for energieffektivitet i fjernvarme- og fjernkøleinfrastruktur
identification of energy efficiency potentials of district heating and cooling infrastructure;
De i artikel 24, stk. 1, nævnte årsrapporter giver basis for overvågning af de fremskridt, der er gjort i forhold til de nationale mål for 2020.
The annual reports referred to in Article 24(1) provide a basis for the monitoring of the progress towards national 2020 targets.
Medlemsstaterne påser, at rapporterne som minimum indeholder følgende oplysninger:
Member States shall ensure that the reports include the following minimum information:
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/28/EU
Directive 2012/28/EU of the European Parliament and of the Council
om visse tilladte anvendelser af forældreløse værker
on certain permitted uses of orphan works
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 53, stk. 1, artikel 62 og artikel 114,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 53(1), 62 and 114 thereof,
Offentligt tilgængelige biblioteker, uddannelsesinstitutioner og museer samt arkiver, film- eller lydarvsinstitutioner og public service radio- og fjernsynsforetagender, der er etableret i medlemsstaterne, er i færd med at gennemføre en omfattende digitalisering af deres samlinger med det formål at skabe europæiske digitale biblioteker.
Publicly accessible libraries, educational establishments and museums, as well as archives, film or audio heritage institutions and public-service broadcasting organisations, established in the Member States, are engaged in large-scale digitisation of their collections or archives in order to create European Digital Libraries.
De bidrager til bevaring og formidling af den europæiske kulturarv og spiller en vigtig rolle i etableringen af europæiske digitale biblioteker som Europeana.
They contribute to the preservation and dissemination of European cultural heritage, which is also important for the creation of European Digital Libraries, such as Europeana.
Teknologi til massedigitalisering af trykt materiale og til søgning og indeksering øger bibliotekssamlingernes forskningsværdi.
Technologies for mass digitisation of print materials and for search and indexing enhance the research value of the libraries' collections.
Oprettelsen af store onlinebiblioteker letter brugen af elektroniske søge- og opdagelsesværktøjer, som åbner nye kilder til opdagelser for forskere og akademikere, der ellers måtte nøjes med mere traditionelle, analoge søgemetoder.
Creating large online libraries facilitates electronic search and discovery tools which open up new sources of discovery for researchers and academics who would otherwise have to content themselves with more traditional and analogue search methods.
At fremme fri udveksling af viden og innovation på det indre marked er et vigtigt mål for Europa 2020-strategien som beskrevet i Kommissionens meddelelse om Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; et af flagskibsinitiativerne i denne strategi er udviklingen af en digital dagsorden for Europa.
The need to promote free movement of knowledge and innovation in the internal market is an important component of the Europe 2020 Strategy, as set out in the Communication from the Commission entitled 'Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth', which includes as one of its flagship initiatives the development of a Digital Agenda for Europe.
Som det fremgår af Kommissionens meddelelse om den digitale dagsorden for Europa, går et af nøgletiltagene i den digitale dagsorden ud på at skabe et retsgrundlag, der kan lette digitalisering og formidling af værker og andre frembringelser, der er beskyttet af ophavsret eller beslægtede rettigheder, og hvis rettighedshavere ikke kan identificeres, eller hvis rettighedshavere, selv om de er identificeret, ikke er lokaliseret — såkaldte »forældreløse værker«.
Creating a legal framework to facilitate the digitisation and dissemination of works and other subject-matter which are protected by copyright or related rights and for which no rightholder is identified or for which the rightholder, even if identified, is not located — so-called orphan works — is a key action of the Digital Agenda for Europe, as set out in the Communication from the Commission entitled 'A Digital Agenda for Europe'.
Dette direktiv er rettet mod det specifikke problem vedrørende den retlige fastlæggelse af status som forældreløst værk og dens konsekvenser i forhold til de godkendte brugere og tilladte anvendelser af værker eller fonogrammer, der anses for forældreløse værker.
This Directive targets the specific problem of the legal determination of orphan work status and its consequences in terms of the permitted users and permitted uses of works or phonograms considered to be orphan works.
Ophavsret er det økonomiske grundlag for den kreative industri, da den fremmer innovation, skabertrang, investeringer og produktion.
Copyright is the economic foundation for the creative industry, since it stimulates innovation, creation, investment and production.
Massedigitalisering og formidling af værker er således et middel til beskyttelse af den europæiske kulturarv.
Mass digitisation and dissemination of works is therefore a means of protecting Europe's cultural heritage.
Ophavsret er et vigtigt værktøj til at sikre, at den kreative sektor belønnes for sit arbejde.
Copyright is an important tool for ensuring that the creative sector is rewarded for its work.
Rettighedshaveres eneret til reproduktion af deres værker og andre beskyttede frembringelser og tilrådighedsstillelse heraf for almenheden, som harmoniseret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet [3], nødvendiggør forudgående samtykke fra rettighedshaveren til digitalisering og tilrådighedsstillelse for almenheden af et værk eller en anden beskyttet frembringelse.
The rightholders' exclusive rights of reproduction of their works and other protected subject-matter and of making them available to the public, as harmonised under Directive 2001/29/EC of the European Parliament and of the Council of 22 May 2001 on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society [3], necessitate the prior consent of rightholders to the digitisation and the making available to the public of a work or other protected subject-matter.
Når der er tale om forældreløse værker, er det ikke muligt at indhente et sådant forudgående samtykke til reproduktion eller tilrådighedsstillelse for almenheden.
In the case of orphan works, it is not possible to obtain such prior consent to the carrying-out of acts of reproduction or of making available to the public.
Forskellige fremgangsmåder i medlemsstaterne for anerkendelse af status som forældreløst værk kan frembyde hindringer for det indre markeds funktion og for anvendelsen af og adgang på tværs af grænserne til forældreløse værker.
Different approaches in the Member States to the recognition of orphan work status can present obstacles to the functioning of the internal market and the use of, and cross-border access to, orphan works.
Sådanne forskellige fremgangsmåder kan også føre til begrænsninger i den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser med kulturelt indhold.
Such different approaches can also result in restrictions on the free movement of goods and services which incorporate cultural content.
Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre gensidig anerkendelse af denne status, da dette vil give adgang til forældreløse værker i alle medlemsstater.
Therefore, ensuring the mutual recognition of such status is appropriate, since it will allow access to orphan works in all Member States.
Det er nødvendigt at indføre en fælles fremgangsmåde for, hvordan status som forældreløst værk og de tilladte anvendelser af forældreløse værker fastslås, for at skabe retssikkerhed på det indre marked for offentligt tilgængelige bibliotekers, uddannelsesinstitutioners og museers samt arkivers, film- eller lydarvsinstitutioners og public service radio- og fjernsynsforetagenders anvendelse af forældreløse værker.
In particular, a common approach to determining the orphan work status and the permitted uses of orphan works is necessary in order to ensure legal certainty in the internal market with respect to the use of orphan works by publicly accessible libraries, educational establishments and museums, as well as by archives, film or audio heritage institutions and public-service broadcasting organisations.
Filmværker eller audiovisuelle værker og fonogrammer i public service radio- og fjernsynsforetagenders arkiver, som er produceret af disse foretagender, omfatter forældreløse værker.
Cinematographic or audiovisual works and phonograms in the archives of public-service broadcasting organisations and produced by them include orphan works.
I betragtning af radio- og fjernsynsforetagendernes særlige stilling som producenter af fonogrammer og audiovisuelt materiale og behovet for at begrænse fænomenet forældreløse værker i fremtiden bør der fastsættes en skæringsdato for anvendelsen af dette direktiv på værker og fonogrammer i radio- og fjernsynsforetagendernes arkiver.
Taking into account the special position of broadcasters as producers of phonograms and audiovisual material and the need to adopt measures to limit the phenomenon of orphan works in the future, it is appropriate to set a cut-off date for the application of this Directive to works and phonograms in the archives of broadcasting organisations.
Filmværker og audiovisuelle værker samt fonogrammer i public service radio- og fjernsynsforetagenders arkiver, som er produceret af disse foretagender, bør i forbindelse med dette direktiv betragtes som omfattende filmværker og audiovisuelle værker samt fonogrammer, som er bestilt af dem til deres eller andre koproducerende public service radio- og fjernsynsforetagenders eksklusive anvendelse.
Cinematographic and audiovisual works and phonograms contained in the archives of public-service broadcasting organisations and produced by them, should for the purposes of this Directive be regarded as including cinematographic and audiovisual works and phonograms which are commissioned by such organisations for the exclusive exploitation by them or other co-producing public-service broadcasting organisations.