natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tilgange baseret på analogiseringer [24] på grundlag af relaterede stoffers kemiske struktur og egenskaber med henblik på at forudsige bestanddelens toksicitet, gruppering af stoffer og non-testdata fra QSAR-modelresultater.
read-across [24] approaches, based on the chemical structure and properties of related substances in order to predict the toxicity of the ingredient, grouping of substances, and non-testing data from QSAR model outputs.
På grundlag af oplysninger fra alle tilgængelige kilder og under hensyntagen til oplysningernes kvalitet kan sikkerhedseksperten vurdere sandsynligheden for skadelige virkninger hos mennesker ved hjælp af en »bevisvægt«-tilgang (»weight of evidence«) [25].
Based on data obtained from all available sources, and taking into account the quality of the data, the safety assessor can evaluate the likelihood of adverse effects in humans through the ‘weight of evidence’ approach [25].
Adgangen til fyldestgørende data er en forudsætning for en tilfredsstillende risikovurdering.
A prerequisite for a proper risk assessment is the availability of adequate data.
Yderligere oplysninger om dette spørgsmål kan findes i retningslinjerne for udarbejdelse af sikkerhedsdossierer til indgivelse til Den Videnskabelige Komité for Forbrugersikkerhed, som fremgår af komitéens retningslinjer.
For additional support on this matter, one may consult the guidance for the preparation of safety dossiers for submission to the Scientific Committee for Consumers Safety (SCCS), set out by the Committee itself in its Notes of Guidance.
Retningslinjerne indeholder oplysninger om stoffer, der kræver godkendelse, dvs. farvestoffer, konserveringsmidler og UV-filtre, eller som på anden måde giver anledning til bekymring, men betingelserne heri kan være nyttige i forbindelse med sikkerhedsvurdering af alle stoffer, der anvendes i kosmetiske produkter.
Though these Notes of Guidance are provided for substances where an authorisation is needed, i.e. for colorants, preservatives and UV filters, or which otherwise raise concern, the requirements they set out may be helpful for the safety assessment of all substances used in cosmetic products.
Derudover fokuserer et afsnit i de seneste retningslinjer på sikkerhedsvurdering af færdige kosmetiske produkter [26].
In addition, a section of the most recent Notes of Guidance focuses on the safety assessment of finished cosmetic products [26].
Den toksikologiske profil kan indeholde oplysninger om en række forskellige endpoints.
The toxicological profile may address a number of different endpoints.
Den endelige beslutning om, hvilke endpoints der er relevante, træffes af sikkerhedseksperten for de enkelte kosmetiske produkter, idet der tages højde for eksponering, anvendelse af produktet, stoffets fysisk-kemiske egenskaber, erfaringer med stofferne osv. [27].
A final decision about which endpoints are relevant is made by the safety assessor on a case-by-case basis, taking into account exposure, use of the product, the physico-chemical characteristics of the substances, experience with the substances, etc. [27].
Der bør også lægges vægt på lokale virkninger (f.eks. irritation og fototoksicitet), når det er relevant.
Attention should also be paid to local effects (e.g. irritation and photo-toxicity), when relevant.
Hvis et bestemt endpoint ikke betragtes som relevant, skal det begrundes.
Where a certain endpoint is considered to be not relevant, this should be justified.
Endpoints, der kan være relevante for den toksikologiske profil:
Endpoints that may be relevant for the toxicological profile are:
akut toksicitet via relevante eksponeringsveje
acute toxicity via relevant routes of exposure;
lokalirritation og ætsning
irritation and corrosivity;
hudirritation og hudætsning
skin irritation and skin corrosivity;
irritation af slimhinderne (øjenirritation)
mucous membrane irritation (eye irritation);
hudsensibilisering
skin sensitisation;
absorption gennem huden
dermal/percutaneous absorption;
toksicitet ved gentagen dosis (sædvanligvis 28- eller 90-dagesundersøgelser) [28]
repeated dose toxicity (normally 28- or 90-day studies) [28];
mutagenicitet/genotoksicitet
mutagenicity/genotoxicity;
carcinogenicitet
carcinogenicity;
reproduktionstoksicitet
reproduction toxicity;
toksikokinetik (ADME-undersøgelser)
toxicokinetics (ADME studies);
fotoinduceret toksicitet.
photo-induced toxicity;
Med henblik på passende endpoints bør de mest relevante koncentrationer eller niveauer, hvor der ikke observeres skadelige virkninger (No Observed Adverse Effect Levels — NOAEL) eller de laveste niveauer for observerede negative effekter (Lowest Observed Adverse Effect Levels — LOAEL) identificeres med henblik på videre anvendelse i risikokarakteriseringsprocessen.
For the appropriate endpoints, the most relevant concentrations or No Observed Adverse Effect Levels (NOAEL) or Lowest Observed Adverse Effect Levels (LOAEL) should be identified for further use in the risk characterisation process.
Yderligere oplysninger om endpointspecifikke data og fortolkningen heraf kan findes i Endpoint specific guidance [29], som er udarbejdet af Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) med henblik på gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 [30] om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH).Når det gælder visse kosmetiske bestanddele af f.eks. mineralsk, animalsk, vegetabilsk og bioteknologisk oprindelse (se også stoffer med ukendt eller variabel formel, komplekse reaktionsprodukter og biologiske materialer eller UVCB-stoffer i REACH) [31], bør identificeringen heraf tage behørig højde for kilde, proces, involverede organismer osv. med henblik på evalueringen af deres toksikologiske profil.
Additional information regarding endpoint specific data and their interpretation can be found in the endpoint specific guidance [29] prepared by the European Chemical Agency (ECHA) for the implementation of Regulation (EC) No 1907/2006 of the European Parliament and of the Council [30] on Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals (REACH).For some cosmetic ingredients e.g. of mineral, animal, botanical and biotechnological origin (see also Substances of Unknown or Variable composition, Complex reaction products or Biological materials or ‘UVCB substances’ under REACH) [31], their identification should carefully address source, process, organisms involved, etc., in order to evaluate their toxicological profile.
Hvis visse farer ikke kan håndteres i tilstrækkeligt omfang, eller hvis der fortsat er tvivl om oplysningernes pålidelighed, kan der tilføjes yderligere usikkerhedsfaktorer, eller der kan være behov for at indsamle yderligere data.
If certain hazards cannot be sufficiently addressed, or if doubts remain regarding the robustness of the data, additional uncertainty factors may be introduced or additional data may need to be generated.
Hensyntagen til alle væsentlige absorptionsveje
Consideration of all the significant routes of absorption
Oral, dermal og inhalativ eksponering er potentielt relevante eksponeringsveje for kosmetiske produkter.
Dermal, oral and inhalation routes of exposure are potentially relevant for human exposure to cosmetic products.
Det er afgørende at beregne den systemiske eksponering for at sammenligne den med det relevante NOAEL.
It is essential to calculate the systemic exposure in order to compare it with the relevant NOAEL.
Forholdet mellem disse to defineres som sikkerhedsmarginen, der indikerer, hvorvidt produktet kan betragtes som sikkert eller ej (se også afsnit 3.8.4 ff.).
The ratio between these two is defined as the margin of safety, which is an indicator of whether the product can be considered safe or not (see also section 3.8.4 and following).
Absorption kan afgøre et stofs biotilgængelighed og er afgørende for at beregne sikkerhedsmarginen.
Absorption is linked to the bioavailability of a substance, and is essential for calculating the margin of safety.
Den systemiske eksponering kan beregnes som:
Systemic exposure can be calculated as:
Systemisk eksponeringsdosis [32]SED
Systemic exposure dose [32]SED
ekstern eksponering
External exposure
Absorption kan forekomme ad flere eksterne veje: dermal, oral og ved indånding.
Absorption can occur through several external routes: dermal, oral and inhalation.
Hvis den tilsigtede eksponeringsvej for produktet ikke er den samme som den eksponeringsvej, der ligger til grund for sikkerhedsdata, bør der overvejes en »route-to-route«-ekstrapolation mellem de pågældende eksponeringsveje.
If the intended exposure for the cosmetic product is not in line with the route of exposure in the safety data, route-to-route extrapolation should be considered.
Absorption ved eksponering gennem huden
Absorption after dermal exposure
Hudens absorption [33] af et stof i et produkt afhænger både af iboende faktorer (f.eks. logPow, molekylvægt) og stoffets adfærd i produktet.
The dermal absorption [33] of a substance in a product is dependent on both intrinsic factors (e.g. LogPow, molecular weight) and its behaviour in the vehicle.
Den menneskelige huds absorption af et stof kan vurderes ved at anvende data fra eksisterende in vivo-dyreundersøgelser og in vitro-forsøg på dyrs og menneskers hud.
Dermal in vivo human absorption of a substance can be estimated using the data from existing in vivo animal studies and in vitro studies on animal and human skin.
Når der ikke findes tilgængelige data, og der ikke kan fastsættes en absorptionsgrad ved at anvende en videnskabeligt gyldig in silico-metode eller standardabsorptionsgrader, bør der anvendes en værdi for det værst tænkelige scenario på 100 % til beregning af den systemiske eksponering [34].
When no measurement data are available and no absorption rate can be determined using a scientifically valid in silico method or default absorption rates, a worst case value of 100 % should be used for calculation of the systemic exposure [34].
Når MW > 500 Da, og logPow er mindre end – 1 eller højere end 4, kan der anvendes en værdi på 10 % for hudens absorption.
In case MW > 500 Da and log Pow is smaller than – 1 or higher than 4, a value of 10 % dermal absorption can be considered.
Absorption ved oral eksponering
Absorption after oral exposure
Når rimeligt forudseelig brug kan medføre indtagelse, bør den orale eksponeringsvej medtages i eksponeringsscenarierne.
When a reasonably foreseeable use can entail ingestion, the oral route should be included in the exposure scenarios.
Absorption ved indånding
Absorption after inhalation
For alle stoffer, der anvendes i spray, og visse typer pudder skal eksponering ved indånding tages i betragtning i forbindelse med fastsættelsen af den systemiske eksponering.
For all substances used in spray applications and some powders, the inhalation route is to be taken into consideration in determining the systemic exposure.
Derudover kan der også være mulighed for sekundær eksponering ved indånding, hvis det kosmetiske produkt indeholder flygtige stoffer, der kan indåndes utilsigtet ved direkte brug, f.eks. toluen i neglelak, forskellige stoffer i neglemodelleringsgelé osv.
In addition, there may also be a possibility of secondary inhalation exposure where cosmetic products contain volatile substances which can be inhaled unintentionally in the case of direct use, e.g. toluene in nail polish, various substances contained in nail modelling gels, etc.
Hensyntagen til systemiske virkninger og beregning af sikkerhedsmarginen
Consideration of systemic effects and calculation of the margin of safety
Sikkerhedsvurderingen af et produkt med hensyn til systemisk toksicitet afhænger i høj grad af data om de enkelte stoffer, eftersom der ikke vil være nogen oplysninger om systemisk toksicitet for det færdige kosmetiske produkt.
The safety assessment of a product for systemic toxicity is highly dependent on data on each substance, since there will be no data on systemic toxicity for the finished cosmetic product.
Risikokarakteriseringen involverer sædvanligvis en ekspertvurdering af de potentielle ikkekvantificerbare skadelige virkninger fulgt af en beregning af en usikkerhedsfaktor eller sikkerhedsmargin [35].
Risk characterisation usually involves an expert evaluation of the potential non-quantifiable adverse effects, followed by calculation of an uncertainty factor or margin of safety [35].
Beregningen afhænger af den systemiske eksponering for stoffet og dets toksikologiske parametre.
This calculation depends on the systemic exposure to the substance and its toxicological parameters.
Et eksempel, hvor det kunne være tilfældet, er tilstedeværelsen af et stof i det kosmetiske produkt på et lavt niveau, hvor det forventede (værst tænkelige) eksponeringsniveau ligger under TTC-værdierne [36].
An example where this could apply would be the presence of a substance in the cosmetic product at a low level, with the expected (worst case) exposure levels being below the appropriate threshold of toxicological concern (TTC) values [36].
Et andet eksempel kunne være brug af fødevarestoffer, for hvilke et langt højere uskadeligt indtagelsesniveau er kendt.
Another example could be the inclusion of food materials for which a much higher innocuous ingestion level is known.
Når kravet om beregning af sikkerhedsmarginen ikke kan overholdes, kan det være hensigtsmæssigt med en anden metode til at udtrykke den sikre dosis for de enkelte stoffer, hvis det er begrundet.
When the requirement to calculate the margin of safety cannot be met, a different way of expressing the safe dose for each substance may be appropriate, where justified.
Når der ikke findes et NOAEL, kan andre toksikologiske referenceværdier som No Observed Effect Level (NOEL), LOAEL, laveste niveau for observerede effekter (Lowest Observed Effect Level — LOEL), anvendes til at beregne sikkerhedsmarginen; Benchmark Dose (BMD) eller Virtually Safe Dose (VSD), som anvendes til at kvalificere og kvantificere en risiko på andre områder, kan anvendes i forbindelse med en vurdering af et kosmetisk produkts sikkerhed ved at sammenligne eksponeringen fra kosmetiske produkter med de pågældende referencedoser.
When a NOAEL is not available, other reference toxicology values such as No Observed Effect Level (NOEL), LOAEL, Lowest Observed Effect Level (LOEL), can be used to calculate the margin of safety; Benchmark Dose (BMD) or Virtually Safe Dose (VSD), used to qualify and quantify a risk in other fields, may be used in the context of cosmetic products safety assessment, provided a relationship with exposure is established, by comparing the exposure from cosmetics and these reference doses.
Hvis dette ikke er muligt, kan det pågældende stofs sikkerhed ikke vurderes.
Otherwise, the safety of a particular substance in a particular product cannot be demonstrated.
Ifølge de procedurer, der beskrives i SCCS's retningslinjer [37], kan sikkerhedsmarginen (Margin of Safety — MoS) for en specifik eksponeringsvej beregnes med følgende formel:
According to the procedures described in the SCCS Notes of Guidance [37], the margin of safety (MoS) for a specific route of exposure can be calculated using the following formula:
systemisk eksponeringsdosis SED
Systemic Exposure Dose SED
hvor den systemiske eksponeringsdosis (SED) opnås ved at kombinere den eksterne eksponering (mg/kg lgv/dag) med absorptionsgraden (typisk udtrykt som % eller μg/cm2), hyppighed og retentionsfaktorer.
where the Systemic Exposure Dose (SED) is obtained by combining the external exposure (mg/kg bw/day) with the absorption rate (typically expressed in % or μg/cm2), frequency and retention factors.
Det er generelt accepteret, at sikkerhedsmarginen bør være mindst 100, hvis et stof skal erklæres sikkert i det færdige produkt.
It is generally accepted that the margin of safety should be at least 100 to declare a substance safe for use in a finished product.
Ved ekstrapolering mellem eksponeringsveje bør den respektive biotilgængelighed ved de enkelte veje ideelt set tages i betragtning.
In the case of route-to-route extrapolation, the respective bioavailability via each route should ideally be taken into consideration.
Forudsætningen om 100 % oral biotilgængelighed kan føre til overvurdering af den systemiske eksponering i undersøgelser af toksicitet ved oral eksponering.
The assumption of 100 % oral bioavailability might overestimate the systemic exposure in a toxicity study via the oral route.
Det bør derfor, hvis der ikke foreligger data, antages, at ikke over 50 % af en oralt indgivet dosis er systemisk tilgængelig.
Therefore, in the absence of data, it should be assumed that not more than 50 % of an orally administered dose is systemically available.
Hvis oplysninger tyder på ringe oral biotilgængelighed, f.eks. hvis stoffet består af et dårligt opløseligt partikulært stof, kan det være mere hensigtsmæssigt at antage, at kun 10 % af den indgivne dosis er systemisk tilgængelig [38].
If there is evidence to suggest poor oral bioavailability, for example if the substance is a poorly soluble particulate, it may be more appropriate to assume that only 10 % of the administered dose is systemically available [38].
Når der er adgang til data om oral absorption, bør disse indgå i beregningerne.
Whenever oral absorption data are available, these should be included in the calculations.
Det NOAEL, der er valgt til beregningen af sikkerhedsmarginen, er hentet fra toksicitetsundersøgelser med gentagen dosering (subakut, subkronisk og/eller kronisk toksicitet, carcinogenicitet, teratogenicitet, reproduktionstoksicitet osv.).
The NOAEL chosen for calculating the margin of safety is taken from long-term repeated dose toxicity studies (sub-acute, sub-chronic, and/or chronic toxicity tests, carcinogenesis tests, teratogenesis tests, reproduction toxicity, etc.).
Den værdi, der anvendes, vil være det laveste NOAEL opnået i den mest relevante undersøgelse med hensyn til stoffets anvendelse, artsspecifik følsomhed osv.
The value used will be the lowest NOAEL obtained by the most pertinent study with respect to the conditions of use of the substance, to species sensitivity, etc.
Ud fra den fyldestgørende toksikologiske profil bør der fastsættes et NOAEL med hensyn til de systemiske virkninger.
From the complete toxicological profile, a NOAEL should be determined for the systemic effects.
Generelt vælges det laveste relevante NOAEL fra det mest relevante endpoint til beregning af sikkerhedsmarginen.
In general, the lowest relevant NOAEL of the most relevant endpoint is selected for calculating the margin of safety.
Beregningen af sikkerhedsmarginen udelukkende på grundlag af data vedrørende median letal dosis (LD50) udledt af tests for enkeltdosistoksicitet (frem for et NOAEL udledt af som minimum subakutte toksicitetstests) kan ikke anvendes som begrundelse for sikker brug.
The calculation of the margin of safety based only on Median Lethal Dose (LD50) data derived from single dose tests (instead of a NOAEL from at least sub-acute tests) cannot be used to justify safe use.
Hvis det klart kan påvises, at stoffet ikke er systemisk biotilgængeligt, er det ikke nødvendigt at beregne sikkerhedsmarginen.
When the absence of bioavailability can be clearly demonstrated, the calculation of the margin of safety is not necessary.
I givet fald skal de mulige lokale virkninger på hud eller slimhinder stadig tages i betragtning.
In these cases the possible local effects on skin or mucous membranes should still be considered.
Visse af stoffets eller produktets egenskabers indvirkning på den toksikologiske profil
Impact on the toxicological profile of certain characteristics of the substances or the product
Partikelstørrelsen og denne fordelingskurve kan have indflydelse på et stofs toksicitet.
The particle size and its distribution curve can have an influence on the toxicity of a substance.
Når det ikke kan udelukkes, at disse elementer har indflydelse på det færdige produkts sikkerhed, skal de tælles med i produktets fysisk-kemiske egenskaber og tages med i betragtning ved sikkerhedsvurderingen.
When it cannot be excluded that they have an impact on the safety of the finished product, they should be included among its physico-chemical characteristics, and be taken into account during the safety assessment.
Der bør tages højde for de seneste videnskabelige udtalelser om emnet (SCENIHR, SCCS) [39].b) Urenheder i stofferne og råvarerne
The most recent scientific opinions on the subject should be followed (SCENIHR, SCCS) [39].(b) Impurities in the substances and raw materials
Urenheder kan have betydelig indvirkning på et stofs generelle toksicitet.
Impurities can have a major impact on the overall toxicity of any substance.
Det er vigtigt at kontrollere et stofs urenhedsprofil, for at undgå eller i det mindste vurdere eventuelle yderligere risici som følge af urenhederne.
It is important to check the impurities profile of a substance to avoid, or at least assess, any additional risk from the impurities.
Når der ikke foreligger sikkerhedsdata fra toksikologiske undersøgelser, kan tærskelværdien for, hvornår et stof anses for toksikologisk problematisk (threshold of toxicological concern — TTC) [40], være et nyttigt værktøj til at vurdere sikkerheden i forbindelse med visse urenheder.I de toksikologiske undersøgelser, der anvendes til at vurdere et stofs toksikologiske profil, bør den profil for stoffets renhed og urenheder, der er anvendt i de disse undersøgelser, beskrives.
In the absence of safety data from toxicological studies, the threshold of toxicological concern (TTC) [40] might be a useful tool for assessing the safety of certain impurities.When toxicological studies are used to characterise the toxicological profile of a substance, the purity and impurities profile of the substance used in the toxicological studies should be described.
Hvis de batches, der reelt anvendes i det kosmetiske produkts udformning, ikke har sammenlignelig urenhedsprofil, skal forskellene vurderes.
If the batches actually used in the formulation of the cosmetic product do not have a comparable impurity profile, the differences need to be assessed.
Anvendelse af analogiseringer bør dokumenteres og begrundes
Use of read-across should be substantiated and justified
Der findes flere tilgange til analogiseringsteknikken.
Several approaches exist for the read-across technique.
Anvendelsen af denne teknik bør dokumenteres og begrundes behørigt.
The use of this technique should be substantiated and justified.
Identificering af informationskilder
Identification of the sources of information
Opstillingen af den toksikologiske profil kræver et minimum af oplysninger om det stof, der skal vurderes.
The determination of the toxicological profile requires a minimum of information on the substance to be evaluated.
Disse oplysninger kan hentes fra toksikologiske undersøgelser.
This information can be collected from toxicological studies.
Hvis der findes data om erfaringer fra mennesker, skal der tages højde for disse.
If data from human experience exist, they should be taken into account.
Andre værktøjer som kvantitative relationer mellem struktur og aktivitet (QSAR) eller bridging giver kun skøn af toksiciteten, og bevisvægten bør dokumenteres og begrundes.
Other tools such as quantitative structure-activity relationship (QSAR) or bridging approaches are only estimations of toxicity, and the weight of evidence should be substantiated and justified.
Følgende informationskilder bør tages i betragtning:
The following sources of data should be taken into consideration:
sikkerheds- og kvalitetsoplysninger, der måtte være opbevaret hos de respektive leverandører af råvarerne i formuleringen, og som leverandøren bør dele med producenten af det kosmetiske produkt.
Safety and quality data which may be on file with the respective suppliers of the raw materials in the formulation, and which the supplier should share with the manufacturer of the cosmetic product.
Det er et vigtigt element i adgangen til relevante data som belæg for, at de enkelte kosmetiske bestanddele i den endelige produktudformning er sikre
This is an important element in considering the availability of relevant data to demonstrate the safety of each cosmetic ingredient in the final product formulation;