natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ved afgørelse af 4. august 2011 [4] meddelte Kommissionen den tyske forbundsregering, at den seks måneders frist, jf. artikel 114, stk. 6, tredje, tredje afsnit, i TEUF, som omtales i første afsnit, til at godkende eller forkaste de nationale bestemmelser vedrørende de fem grundstoffer (bly, arsen, kviksølv, barium og antimon) samt nitrosaminer og nitroserbare stoffer, som Tyskland meddelte den 2. marts 2011, jf. artikel 114, stk. 4, forlænges frem til den 5. marts 2012.
By Decision of 4 August 2011 [4], the Commission informed the German Federal Government that, pursuant to Article 114(6), third subparagraph, TFEU, the period of 6 months referred to in its first subparagraph to approve or reject the national provisions concerning the five elements (lead, arsenic, mercury, barium and antimony), as well as for nitrosamines and nitrosatable substances, notified by Germany on 2 March 2011, pursuant to Article 114(4), is extended until 5 March 2012.
Kommissionen besluttede ved afgørelse af 4. august 2011, at Tysklands anmodning om tilladelse til at opretholde sine nationale bestemmelser for de fem grundstoffer bly, arsen, kviksølv, barium og antimon samt for nitrosaminer og nitroserbare stoffer er antagelig.
The Commission considered, in its Decision of 4 August 2011, that the application submitted by Germany with a view to obtaining authorisation to maintain its national provisions on the five elements: lead, arsenic, mercury, barium and antimony, as well as for nitrosamines and nitrosatable substances is admissible.
I henhold til artikel 114 i TEUF skal Kommissionen sikre, at alle betingelser, der giver en medlemsstat mulighed for at anvende de i denne artikel hjemlede undtagelsesbestemmelser, er opfyldt.
In accordance with the provisions of Article 114 of the TFEU, the Commission has to assure that all conditions enabling a Member State to avail of the possibilities of derogation provided for in this Article are met.
Kommissionen skal kontrollere, hvorvidt de meddelte bestemmelser er begrundet i de i artikel 36 omtalte vigtige behov eller i behov vedrørende miljøet eller arbejdsmiljøet.
The Commission has to verify whether the provisions notified are justified by the major needs of protection referred to in Article 36, or relating to the environment or working environment.
Desuden skal Kommissionen, når den anser indførelsen af sådanne nationale bestemmelser for begrundet, kontrollere, hvorvidt disse nationale bestemmelser er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og om de udgør en hindring for det indre markeds funktion.
In addition, the Commission has to verify whether or not these measures, when justified, are a means of arbitrary discrimination or a disguised restriction on trade between the Member States, and whether or not they constitute an obstacle to the functioning of the internal market.
Den tyske forbundsregering har anvendt beskyttelsen af folkesundheden som grundlag for sin anmodning.
The German Federal Government has based its request on the need of protection of human health.
Som støtte for denne anmodning har de tyske myndigheder fremlagt detaljerede begrundelser, herunder videnskabelige undersøgelser af sundhedsvirkningerne af de pågældende stoffer fra BfR.
In support of this request, the German authorities provided detailed justification including scientific studies on the health assessment of the concerned substances from the BfR.
Ved fastsættelse af grænseværdierne benyttede man de skønnede fødeindtag for voksne som grundlag.
To set up limit values, estimated food intakes for adults were used as a basis.
Man formodede, at børn med en skønnet kropsvægt på op til 12 kg ville have et indtag på højst 50 % af voksnes indtag, og at migrationen fra legetøj højst ville udgøre 10 %.
It was assumed that children, with an estimated body weight up to 12 kg, would have an intake of maximum 50 % of the adults’ intake, and that leaking from toys should not contribute more than 10 %.
Direktivet blev vedtaget i 2009 og afløste direktiv 88/378/EØF og betød en modernisering af de gældende juridiske rammer for kemikalier, idet man tog hensyn til de nyeste videnskabelige resultater, der forelå på tidspunktet for revisionen.
The Directive, adopted in 2009, replaced Directive 88/378/EEC and modernised the legal framework applicable to chemicals, by taking into account the latest scientific evidences available at the time of the revision.
Da de tolerable daglige indtag fastslås gennem videnskabelige undersøgelser, og videnskaben kan udvikle sig, har lovgiveren taget højde for mulighederne for at ændre disse grænser, når der foreligger nye videnskabelige resultater.
Those ingestion limits were supported by the Scientific Committee on Health and Environmental Risks (SCHER) in its opinion entitled ‘Risks from organic CMR substances in toys’ adopted on 18 May 2010. As the tolerable daily intakes are established by scientific studies, and science may evolve, the Legislator has foreseen the possibility to amend these limits when new scientific evidence is made available.
I direktivet fastsætter man migrationsgrænser, mens de nationale værdier, som Tyskland ønsker, udtrykkes i biotilgængelighed.
The Directive establishes migration limits, while the national values Germany wants to maintain are expressed in bioavailability.
Biotilgængelighed defineres som den mængde kemikalier, der rent faktisk kommer ud af et stykke legetøj, og som kan optages af den menneskelige krop, men ikke nødvendigvis bliver det.
Bioavailability is defined as the amount of chemicals which actually comes out of a toy and can but may not necessarily be absorbed by the human body.
Migration defineres som den mængde kemikalier, der rent faktisk kommer ud af et stykke legetøj, og som rent faktisk optages af den menneskelige krop.
Migration is defined as the amount which actually comes out of a toy and is actually absorbed by the human body.
Kommissionen anerkender, at grænserne for biotilgængelighed, der blev fastsat i 1990, blev ændret til migrationsgrænser i standard EN 71-3 — Migration of certain elements.
The Commission acknowledges that the bioavailability limits set out in 1990 were transformed in migration limits in standard EN 71-3 — Migration of certain elements.
Men beregningerne, som blev foretaget med henblik på denne overgang, var tilnærmelsesvise.
However, calculations made for the purpose of this transformation were approximate.
Kommissionen bemærker, at standarderne ikke er obligatoriske, men anvendes frivilligt af industrien inden for rammerne af procedurerne for overensstemmelsesvurderinger, der er fastsat i lovgivningen.
The Commission notes that standards are not mandatory, but used on a voluntary basis by industry in the framework on the conformity assessment procedures set out in the legislation.
Desuden er man i øjeblikket i færd med at revidere standard EN 71-3 med henblik på at indføre en antagelse om overensstemmelse med de nye grænseværdier, der fastsættes i direktivet.
In addition, standard EN 71-3 is currently under revision in order to give presumption of conformity with the new limits values established in the Directive.
Sammenfattende tog man hensyn til forskellige videnskabelige overvejelser ved fastsættelsen af grænseværdierne i direktivet og i standard EN 71-3.
In conclusion, different scientific considerations were taken into account when establishing the limits under the Directive and under standard EN 71-3.
Grænseværdierne i direktivet er baseret på en konsekvent og gennemsigtig videnskabelig-toksikologisk metode, der har til formål at garantere sikkerheden, og kan derfor anses for mere hensigtsmæssige.
Those established under the Directive are based on a consistent and transparent scientific-toxicological approach to ensure safety, and can therefore be considered as more appropriate.
Arsen — generelle oplysninger
Arsenic — general information
Arsen er et metal, der forekommer naturligt i jordskorpen.
Arsenic is a metal naturally occurring in the earth’s crust.
Det forekommer i uorganiske og talrige organiske former, der ikke bare er forskellige med hensyn til deres fysiske og kemiske egenskaber, men også deres forekomst og toksicitet.
It occurs in inorganic and numerous organic forms that differ not only in their physical and chemical properties but also in their occurrence and toxicity.
Aktiviteter som minedrift, affaldsforbrænding og træbeskyttelse er de største kilder til arsen i miljøet.
Activities such as mining, waste incineration and wood preservation are the major source for arsenic in the environment.
Drikkevand og fødevarer (især fisk og skaldyr) er de vigtigste kilder til menneskers eksponering.
Drinking water and food (in particular seafood) are the main source of human exposure.
I legetøj finder man spor af arsen som følge af brugen af naturlige råmaterialer, som kan være naturligt forurenede.
In toys, traces of arsenic can be found due to the use of natural raw materials which may be naturally contaminated.
Arsen er særdeles toksisk for mennesker og kan beskadige centralnervesystemet og medføre en nedsættelse af de kognitive funktioner.
Arsenic is highly toxic for humans, and can impair the central nervous system, leading to a deterioration of the cognitive functions.
Forhøjet kronisk indtagelse af uorganisk arsen kan virke kræftfremkaldende.
Elevated chronic intake of inorganic arsenic may have carcinogenic effects.
Direktivets migrationsgrænser for arsen er baseret på det tolerable daglige indtag som defineret af Det Fælles FAO-WHO-ekspertudvalg for Fødevaretilsætningsstoffer (JECFA) i 1989, som anbefales af RIVM.
The migration limits for arsenic in the Directive are based on the tolerable daily intake established by the Joint Food and Agriculture Organisation/World Health Organisation Expert Committee on Food Additives (JECFA) in 1989, as recommended by RIVM.
Den tyske forbundsregerings holdning
The position of the German Federal Government
Som begrundelse for deres anmodning henviser de tyske myndigheder til EFSA's undersøgelse [5] fra 2009, hvor man vurderer arsens sundhedsvirkninger.
To support their request, the German authorities refer to the 2009 EFSA study [5] assessing the arsenic effects on health.
Efter EFSA's mening er det tolerable daglige indtag, som JECFA fastsatte i 1989, ikke længere hensigtsmæssigt.
In EFSA’s opinion, the tolerable daily intake established by JECFA in 1989 is no longer appropriate.
Desuden konkluderede EFSA, at det ikke er muligt at fastsætte et tolerabelt dagligt indtag på grund af den videnskabelige usikkerhed.
In addition, EFSA concluded that no tolerable daily intake can be established due to scientific uncertainties.
De tyske myndigheder påpegede, at EFSA anbefaler, at man reducerer eksponeringen for arsen mest muligt, mens grænseværdierne for arsen i afskrabede materialer i direktivet blev hævet sammenlignet med grænseværdierne i standard EN 71-3.
The German authorities pointed out that EFSA recommends reducing as far as possible exposure to arsenic, while the limit values for arsenic in scraped-off materials in the Directive increased compared to the limits contained in standard EN 71-3.
Tyskland understreger endvidere, at legetøj er den vigtigste faktor for børns samlede eksponering for arsen næst efter fødevarer.
Also, Germany underlines that toys are the most significant contribution after food to the overall exposure of children to arsenic.
Sammenfattende anmoder Tyskland om at måtte opretholde nationale grænseværdier for arsen.
In conclusion, Germany requests maintaining national limits for arsenic.
Evaluering af den tyske forbundsregerings holdning
Evaluation of the position of the German Federal Government
Kommissionen blev gjort opmærksom på EFSA-undersøgelsen om arsen fra 2009 og betragtede den som nye videnskabelige resultater, der kan udløse en revision af grænseværdierne for arsen.
The Commission was made aware of the 2009 EFSA study on arsenic, and considered it as new scientific evidence which may trigger the revision of the arsenic limit values.
Undersøgelsen blev sendt til SCHER-udvalget.
The study was sent to the SCHER committee.
I sin udtalelse [6] bemærker SCHER, at EFSA ikke har afledt et tolerabelt dagligt indtag, men anvendt en risikobaseret værdi.
In its opinion [6], SCHER notes that EFSA has not derived a tolerable daily intake, but used a risk-based value.
SCHER har i tidligere udtalelser [7] konkluderet, at »arsen udviser et ikke-lineært dosis/responsforhold vedrørende kræft«.
SCHER concluded in previous opinions [7] that ‘arsenic shows a non-linear dose response regarding cancer’.
Ved hjælp af den nuværende lovbestemte grænseværdi for drikkevand (10 μg/l) og eksponering gennem fødevarer, som EFSA har defineret for den gennemsnitlige forbruger, konkluderer SCHER, at menneskets daglige eksponering for arsen er omkring 1 μg/kg kropsvægt pr. dag og ikke øger forekomsten af tumorer.
Using the present legal limit for drinking water (10 μg/L) and the food exposure defined by EFSA for the average consumer, SCHER concludes that the daily human exposure to arsenic is approximately 1 μg/kg body weight/day and does not increase tumour incidence.
Denne værdi kan bruges som et pragmatisk tolerabelt dagligt indtag, og børns eksponering via legetøj må ikke overstige 10 %.
This value can be used as a pragmatic tolerable daily intake, and exposure of children via toys should not exceed 10 %.
Værdien, som SCHER anvender i sine konklusioner, svarer til det tolerable daglige indtag, som anbefales af RIVM og anvendes i direktivet til at beregne arsens migration fra legetøj.
The value on which SCHER concluded corresponds to the tolerable daily intake recommended by RIVM and used to calculate migration of arsenic from toys in the Directive.
Derfor konkluderede Kommissionen, at grænseværdierne for arsen ikke burde ændres, idet man ikke fastsatte nye tolerable indtag, der kan sætte spørgsmålstegn ved det beskyttelsesniveau, der sikres gennem direktivet.
Therefore, the Commission concluded that the limit values for arsenic should not be amended, as no new tolerable intake, which may question the level of protection granted by the Directive, was established.
De meddelte grænseværdier er udledt af skønnede fødevareindtag, som blev fastsat i 1985, ikke af de doser, som EFSA anbefalede i 2009.
The limits notified are derived from estimated food intakes established in 1985, not from the doses recommended by EFSA in 2009.
De tyske myndigheder erklærede endvidere, at grænseværdierne for arsen i afskrabede materialer (47 mg/kg materiale) steg sammenlignet med grænseværdierne i henhold til standard EN 71-3.
The German authorities further stated that the limits for arsenic in scraped-off materials (47 mg/kg of material) increased compared to the limits established in standard EN 71-3.
Kommissionen mener, at der blev anvendt forskellige videnskabelige overvejelser ved fastsættelsen af grænseværdierne i direktivet og i standard EN 71-3.
The Commission considers that different scientific considerations were taken into account when establishing the limits under the Directive and under standard EN 71-3.
Migrationsgrænserne for arsen i afskrabet legetøjsmateriale er baseret på det tolerable daglige indtag, som RIVM anbefalede i 2007, og på en formodning om, at bidraget fra legetøj ikke må overstige 5 %.
The migration limits for arsenic in scraped-off toy material are based on the tolerable daily intake recommended by RIVM in 2007, and on the assumption that contribution from toys should not exceed 5 %.
Denne procentdel blev ganget med den skønnede vægt af et barn (7,5 kg) og divideret med den skønnede mængde indtaget legetøjsmateriale (8 mg/kg for afskrabede materialer).
This percentage was multiplied by the estimated weight of a child (7,5 kg), and divided by the estimated quantity of toy material ingested (8 mg/kg for scraped off materials).
Derfor anser Kommissionen grænseværdierne i direktivet for mere hensigtsmæssige.
Thus, the Commission considers the limit values established in the Directive as more appropriate.
Tyskland understreger endvidere, at legetøj er den vigtigste faktor for børns samlede eksponering for arsen næstefter fødevarer.
Germany further underlines that toys are the most significant contribution after food to the overall exposure of children to arsenic.
Kommissionen bemærker, at i henhold til de foreliggende videnskabelige oplysninger [8] stammer det største bidrag til børns samlede eksponering for arsen næstefter fødevarer fra jord og behandlet træ.
The Commission notes that, based on scientific data available [8], soils and treated wood are the most significant contribution after food to the overall exposure of children to arsenic.
Men uanset de forskellige elementers konkrete bidrag til den samlede eksponering fandt lovgiveren, at bidraget fra legetøj ikke bør overskride 5 % af den samlede eksponering med henblik på at garantere sikkerheden.
However, regardless of the actual contributions from different compartments to the overall exposure, the Legislator considered that contribution from toys should not exceed 5 % of the overall exposure, in order to assure safety.
I lyset af ovenstående betragtninger finder Kommissionen, at de foranstaltninger, som Tyskland har meddelt vedrørende arsen, ikke kan anses for begrundede ud fra hensynet til et vigtigt behov for beskyttelse af menneskers sundhed.
In the light of the above considerations, the Commission is of the opinion that the measures notified by Germany with regard to arsenic can not be considered as justified on grounds of major need of protection of human health.
Antimon — generelle oplysninger
Antimony — general information
Antimon er et halvmetallisk kemisk grundstof, der forekommer i to former, metallisk og ikke-metallisk.
Antimony is a semi-metallic chemical element which can exist in two forms, namely metallic and non-metallic form.
Antimon forekommer naturligt i miljøet, men finder også vej til miljøet gennem flere industrielle anvendelser.
Antimony occurs naturally in the environment, but also enters the environment through several industrial applications.
Antimon bruges til fremstilling af visse typer af halvlederenheder som f.eks. dioder og infrarøde detektorer.
Antimony is used to make certain types of semi-conductor devices, such as diodes and infrared detectors.
Antimonlegeringer bruges ligeledes i bl.a. batterier, lavfriktionsmetaller, typemetal produkter og kabelbakker.
Antimony alloys are also used in batteries, low-friction metals, type metal and cable sheathing, among other products.
Antimonforbindelser anvendes ofte til at fremstille flammesikrede materialer og malinger.
Antimony compounds are used to make flame-proofing materials and paints.
Indånding af antimon kan forårsage irritation af øjne, hud og lunger.
Inhalation of antimony can cause irritation of the eyes, skin and lungs.
Længerevarende eksponering kan forårsage lungelidelser, hjerteproblemer, diarré, kraftigt opkast og sår.
Prolonged exposure can cause lung diseases, heart problems, diarrhoea, severe vomiting and ulcers.
I legetøj kan antimon anvendes som flammehæmmer.
In toys, antimony can be used as a flame retardant.
De tyske myndigheder bemærkede en forhøjelse af grænseværdierne for antimon i afskrabede legetøjsmaterialer som fastsat direktivet sammenlignet med grænseværdierne i standard EN 71-3.
The German authorities noted an increase in the limit values for antinomy in scrapped-off toy materials, as established in the Directive, when compared to the limits contained in standard EN 71-3.
Selv om Tyskland er enig i, at der ikke forventes negative virkninger for menneskers sundhed som følge af grænseværdierne i direktivet, anses denne forhøjelse for unødvendig.
Although Germany agrees that no adverse effects on human health are expected from the limits set out in the Directive, this increase is considered as unnecessary.
Derfor anmoder Tyskland om at måtte opretholde nationale grænseværdier.
Therefore Germany requests maintaining national limits.
Som tidligere anført er Kommissionen af den mening, at grænseværdierne i henhold til direktivet er mere hensigtsmæssige, eftersom de er baseret på en konsekvent og gennemsigtig videnskabelig-toksikologisk metode, der har til formål at garantere sikkerheden.
As previously stated, the Commission holds the opinion that the limit values established under the Directive are more appropriate, since they are based on a consistent and transparent scientific-toxicological approach to assure safety.
Migrationsgrænserne for antimon i afskrabet legetøjsmateriale er baseret på det tolerable daglige indtag, som WHO [9] afledte i 2009, og som RIVM anbefalede i 2007, og på en formodning om, at bidraget fra legetøj ikke må overstige 10 %.
The migration limits for antimony in scraped-off toy material are based on the tolerable daily intake derived by the WHO [9] in 2003 and recommended by RIVM in 2007, and on the assumption that contribution from toys should not exceed 10 %.
Denne procentdel blev ganget med den skønnede vægt af et barn (7,5 kg) og divideret med den skønnede mængde indtaget legetøjsmateriale (8 mg/kg for afskrabede materialer).
This percentage was multiplied by the estimated weight of a child (7,5 kg), and divided by the estimated quantity of toy material ingested (8 mg/kg for scraped-off materials).
Derfor anser Kommissionen grænseværdierne i direktivet for mere hensigtsmæssige.
Thus, the Commission considers the limit values established in the Directive to be more appropriate.
Kommissionen anerkender desuden, at Tyskland i sin begrundelse medgiver, at der ikke ventes nogen negativ indvirkning på menneskers sundhed med de grænseværdier for antimon, der fastsættes i direktivet.
In addition, the Commission acknowledges that Germany, in the justification brought forward, admits that no adverse effect on human health is expected from the limit values for antimony as established in the Directive.
Kommissionen bemærker endvidere, at Tyskland ikke har fremlagt beviser for, at direktivet ikke sikrer et hensigtsmæssigt beskyttelsesniveau for børn, eller at de tyske foranstaltninger vil sikre en bedre beskyttelse.
The Commission notes furthermore that Germany did not provide any evidence demonstrating that the Directive does not offer an appropriate level of protection to children, nor that the German measures would assure a higher level of protection.
I lyset af ovenstående betragtninger finder Kommissionen, at de foranstaltninger, som Tyskland har meddelt vedrørende antimon, ikke kan anses for begrundede ud fra hensynet til et vigtigt behov for beskyttelse af menneskers sundhed.
In the light of the above considerations, the Commission is of the opinion that the measures notified by Germany with regard to antimony can not be considered as justified on grounds of major need of protection of human health.
Barium — generelle oplysninger
Barium — general information
Andre bariumsalte som bariumklorid og bariumnitrat er imidlertid letopløselige i vand.
Other barium salt such as barium chloride and barium nitrate, however, readily dissolves in water.
Barium forekommer i overfladevand og drikkevand (naturlig forekomst).
Barium is present surface water and drinking water (natural occurrence).
Bariumindholdet i drikkevandet afhænger af de regionale geokemiske forhold.
The barium content in drinking water depends on regional geochemical conditions.
Fødevarer indeholder også barium.
Food also contains barium.
Indtagelse af barium kan forårsage forhøjet blodtryk, maveirritation og muskelsvaghed samt skader på lever, nyrer, hjerte og milt.
Ingestion of barium can cause increased blood pressure, stomach irritation, and muscle weakness, damage to the liver, kidney, heart, and spleen.
Barium har kun få industrielle anvendelser.
Barium has few industrial applications.
Eftersom barium forekommer naturligt i miljøet, kan der findes spor af barium i legetøj, når de fremstilles af naturlige råmaterialer.
As barium naturally occurs in the environment, traces of barium can be found in toys when manufactured with natural raw materials.