natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Yderligere ikke-identificerende klassificering af elementære strømme for ressourcer fra jordniveau
Additional, non-identifying classification of "Resources from ground" elementary flows
Afsnit 2.1.3.1
Chapter section 2.1.3.1
Anbefales for både teknisk og ikke-teknisk målgruppe: Yderligere ikke-identificerende klassificering af emissioner
Recommended for both technical and non-technical target audience: additional, non-identifying classification of emissions
Afsnit 2.1.3.2
Chapter section 2.1.3.2
Klassificering af produktstrømme, affaldsstrømme og processer på øverste niveau
Top-level classification of Product flows, Waste flows, and Processes
Afsnit 2.2
Chapter section 2.2
Klassificering af produktstrømme, affaldsstrømme og processer på andet niveau (i forhold til forudgående klassificering på øverste niveau)
Second-level classifications of Product flows, Waste flows, and Processes (for preceding top-level classification)
Feltet "Base name"
“Base name” field
Afsnit 3.2
Chapter section 3.2
Feltet "Treatment, standards, routes"
“Treatment, standards, routes” name field
Feltet "Mix type and location type"
“Mix type and location type” name field
Feltet "Quantitative flow properties"
“Quantitative flow properties” name field
Eksempel på identifikation af nomenklatur og egenskaber for specifikke strømme
Example of Identifying Appropriate Nomenclature and Properties for Specific Flows
Råvarer, input: råolie (regel 2, 4 og 5)
Raw material, Input: Crude oil (Rules 2, 4, 5)
Angiv kategori af elementære strømme efter afsendende/modtagende delmiljø:
Specify "elementary flow category" by the issuing / receiving environmental compartment:
Eksempel: Ressourcer – Ressourcer fra jordniveau
Example: Resources - Resources from ground
Yderligere differentiering af afsendende/modtagende delmiljøer
Further differentiation of issuing / receiving environmental compartments
Eksempel: Ikke-vedvarende energiressourcer fra jordniveau
Example: Non-renewable energy resources from ground
Yderligere ikke-identificerende klassificering af elementære strømme for ressourcer fra jordniveau
Additional, non-identifying classification for "Resources from ground" elementary flows
Eksempel: Ikke-vedvarende energiressourcer fra jord (f.eks. "Råolie; 42,3 MJ/kg nedre brændværdi")
Example: Non-renewable energy resources from ground (e.g. "Crude oil; 42.3 MJ/kg net calorific value")
Datasæt for strøm: Råolie: 42,3 MJ/kg nedre brændværdi
Flow dataset: Crude oil: 42.3 MJ/kg net calorific value
Ref.: http://lca.jrc.ec.europa.eu/lcainfohub/datasets/html/flows/fe0acd60-3ddc-11dd-a6f8-0050c2490048_02.01.000.html
Ref: http://lca.jrc.ec.europa.eu/lcainfohub/datasets/html/flows/fe0acd60-3ddc-11dd-a6f8-0050c2490048_02.01.000.html
Emission, output: Eksempel: Kuldioxid (regel 2, 4 og 9)
Emission, output: Example: Carbon Dioxide (Rules 2, 4, 9)
Angiv kategorier af elementære strømme efter afsendende/modtagende delmiljø:
Specify "elementary flow categories" by issuing / receiving environmental compartment:
Eksempel: Emissioner – Emissioner til luft – Emissioner til luft, uspecificerede
Example: Emissions – Emissions to air - Emissions to air, unspecified
Eksempel: "Emission til luft, DE"
Example: “Emission to air, DE”
Yderligere ikke-identificerende klassificering af emissioner
Additional, non-identifying classification of emissions
Eksempel: Uorganiske kovalente forbindelser (f.eks. "Kuldioxid, fossilt", "Kulmonoxid", "Svovldioxid", "Ammoniak" osv.)
Example: Inorganic covalent compounds (e.g. "Carbon dioxide, fossil", "Carbon monoxide", "Sulphur dioxide", "Ammonia", etc.)
Ref.: http://lca.jrc.ec.europa.eu/lcainfohub/datasets/html/flows/fe0acd60-3ddc-11dd-af54-0050c2490048_02.01.000.html
Ref: http://lca.jrc.ec.europa.eu/lcainfohub/datasets/html/flows/fe0acd60-3ddc-11dd-af54-0050c2490048_02.01.000.html
Produktstrøm: Eksempel: T-shirt (Regel 10-17)
Product flow: Example: T-shirt (Rules 10-17)
Klassificering af produktstrømme, affaldsstrømme og processer på øverste niveau:
Top-level classification for Product flows, Waste flows, and Processes:
Eksempel: "System"
Example: “System”
Klassificering af produktstrømme, affaldsstrømme og processer på andet niveau (i forhold til forudgående klassificering på øverste niveau)
second-level classifications for Product flows, Waste flows, and Processes (for preceding top-level classification):
Eksempel: "Tekstiler, møbler og andre indretningsartikler"
Example: “Textiles, furniture and other interiors”
Feltet "Base name":
“Base name” field:
Eksempel: "Base Name: Hvid polyesterskjorte"
Example: “Base Name: White polyester T-shirt”
Feltet "Treatment, standards, routes":
“Treatment, standards, routes” name field:
Eksempel:" “
Example:“ ”
Feltet “Mix type and location type”:
“Mix type and location type” name field:
“Produktionsmiks, på salgssted”
“Production mix, at point of sale”
Feltet "Quantitative flow properties":
“Quantitative flow properties” name field:
Eksempel: "160 g polyester"
Example: “160 grammes polyester”
Navngivningskonvention for strømme og processer.
naming convention of flows and processes.
<"Base name"; "Treatment, standards, routes"; "Mix type and location type"; "Quantitative flow properties">.
<“Base name”; “Treatment, standards, routes”; “Mix type and location type”; “Quantitative flow properties”>.
Eksempel: "Hvid polyesterskjorte; produkt miks på salgssted; 160 g polyester".
Example: “White polyester T-shirt; product mix at point of sale; 160 grammes polyester”
Håndtering af multifunktionalitet i forbindelse med genanvendelse
Dealing with Multi-functionality in Recycling Situations
Det er især udfordrende at arbejde med produkters multifunktionalitet, når et eller flere af disse produkter genanvendes eller energiudnyttes, da systemerne i det tilfælde ofte er ganske komplekse.
Dealing with multi-functionality of products is particularly challenging when reuse, recycling or energy recovery of one (or more) of these products is involved as the systems tend to get rather complex.
Den samlede oprettede ressourceforbrugs- og emissionsprofil (profilværdi) pr. enhedsanalyse kan estimeres ved hjælp af formlen nedenfor, som:
The overall resulting Resource Use and Emissions Profile (RUaEP) per unit of analysis can be estimated using the formula provided below, which:
gælder for både open loop-genanvendelse [117] og closed loop-genanvendelse [118]
is applicable for both open-loop [117] and closed-loop [118] recycling;
kan omfatte genbrug af det undersøgte produkt, hvis det er relevant (modelleres på samme måde som genanvendelse)
if relevant/applicable, and can accommodate re-use of the product being assessed. This is modelled in the same manner as recycling;
kan omfatte downcycling, dvs. evt. forskelle i kvaliteten mellem det sekundære materiale (dvs. det genanvendte eller genbrugte materiale) og det primære materiale (dvs. nyfremstillet materiale), hvis det er relevant
if relevant/applicable, can accommodate downcycling, i.e. any differences in quality between the secondary material (i.e. recycled or reused material) and the primary material (i.e. virgin material);
kan omfatte energiudnyttelse, hvis det er relevant.
if relevant/applicable, can accommodate energy recovery;
Hvis det er muligt, bør parametrene bestemmes på grundlag af data vedrørende de processer, der faktisk er involveret.
Whenever feasible, these should be determined based on data associated with the actual processes involved.
Dette er dog ikke altid muligt, og data skal evt. indhentes fra andre kilder. Bemærk, at forklaringen af hver betingelse i formlen nedenfor indeholder en anbefaling med hensyn til, hvordan og hvor manglende data kan findes.
However, this may not always be possible / feasible and data may have to be found elsewhere (please notice that the explanation provided hereafter for each term of the formula contains a recommendation on how/where to find missing data).
Profilværdien pr. analyseenhed [120] beregnes ved hjælp af følgende formel:1 – R1
The RUaEP per unit of analysis [120] is calculated with the following formula:1 – R1
Denne formel kan opdeles i 5 blokke:
The abovementioned formula can be divided into 5 blocks:
De læses på følgende måde (de forskellige parametre forklares i detaljer nedenfor):
These are interpreted as follows (the different parameters are explained in detail hereafter):
repræsenterer profilværdien fra anskaffelse og forbehandling af nyfremstillet materiale.
represents the RUaEP from virgin material acquisition and pre-processing.
repræsenterer profilværdien for inputtet af genanvendt materiale og er proportional med den andel af materialeinput, der er genanvendt i et forudgående system.
represents the RUaEP associated to the recycled material input and is proportional to the fraction of material input that has been recycled in a previous system.
repræsenterer profilværdien for den genanvendelsesproces (eller genbrugsproces), som kreditten for det undgåede input af nyfremstillet materiale (med indregning af downcycling) fratrækkes.
represents the RUaEP from the recycling (or re-use) process from which the credit from avoided virgin material input (accounting for any eventual downcycling) are subtracted.
repræsenterer profilværdien for den energiudnyttelsesproces, som kreditten for de undgåede emissioner som følge af den substituerede energikilde fratrækkes.
represents the RUaEP arising from the energy recovery process from which the avoided emissions arising from the substituted energy source have been subtracted.
specifikke emissioner og forbrugte ressourcer (pr. analyseenhed) som følge af anskaffelse og forbehandling af nyfremstillet materiale.
specific emissions and resources consumed (per unit of analysis) arising from the acquisition and pre-processing of virgin material.
Hvis kun closed loop-genanvendelse finder sted: E*V = EV
If only closed-loop recycling takes place: E*V = EV
Hvis kun open loop-genanvendelse finder sted: E*V = E’V repræsenterer input af nyfremstillet materiale, der henviser til det nyfremstillede materiale, som faktisk er substitueret gennem open loop-genanvendelse.
If only open-loop recycling takes place: E*V = E’V represents the input of virgin material that refers to the actual virgin material substituted through open-loop recycling.
Hvis denne information ikke er tilgængelig, opstilles der forudsætninger med hensyn til, hvilket nyfremstillet materiale der substitueres, eller der anvendes gennemsnitsdata, der indhentes fra de kilder til generiske data, der er anført i afsnit 5.8.
If this information is not available, assumptions should be made as to what virgin material is substituted, or average data should be used which should be sourced according to the sources of generic data listed in section 5.8.
Hvis denne information ikke er tilgængelig, anvendes generiske data, der indhentes fra de kilder til generiske data, der er anført i afsnit 5.8.
If this information is not available, generic data should be used which should be sourced according to the sources of generic data listed in section 5.8.
Hvis kun closed-loop-genanvendelse finder sted: E*D = E D
If only closed-loop recycling takes place: E*D = ED
Hvis kun open-loop-genanvendelse finder sted: E*D = E’D repræsenterer bortskaffelsen af materialet, hvorfra det genanvendte indhold tages.
If only open-loop recycling takes place: E*D = E’D represents the disposal of the material where the recycled content is taken from.
Hvis disse oplysninger ikke er tilgængelige, bør der fastlægges forudsætninger for, hvordan dette materiale vil blive bortskaffet, hvis det ikke bliver genanvendt.
If this information is not available, assumptions should be made as how this material would have been disposed if it was not recycled.
R2 skal derfor tage højde for manglende effektivitet i indsamlings- og genanvendelsesprocesserne (eller genbrugsprocesserne) (0=<R2=<1).
R2 shall therefore take into account the inefficiencies in the collection and recycling (or reuse) processes (0=<R2=<1).
LHV nedre brændværdi [f.eks. J/kg] for det materiale i produktet, der er anvendt til energiudnyttelse.
LHV Lower Heating Value [e.g. J/kg] of the material in the product that is used for energy recovery.
Denne værdi bør bestemmes ved hjælp af en hensigtsmæssig laboratoriemetode.
This should be determined with an appropriate laboratory method.
XER skal derfor tage højde for manglende effektivitet i energiudnyttelsesprocessen (0=<XER<1).
XER shall therefore take into account the inefficiencies of the energy recovery process (0=<XER<1).
Qs kvalitet af primært materiale, dvs. kvaliteten af det nyfremstillede materiale (se Bemærk nedenfor).
Qp quality of the primary material, i.e. the quality of the virgin material (see note below).
Bemærk: Qs/Qp er et forhold uden dimension, der bruges til at anslå evt. forskelle i kvaliteten mellem det sekundære materiale og det primære materiale ("downcycling").
Note: Qs/Qp is a dimensionless ratio taken as an approximation for any differences in quality between the secondary material and the primary material (“downcycling”).
I overensstemmelse med beslutningshierarkiet ved multifunktionalitet (se afsnit 5.10) vurderes muligheden for at identificere et relevant underliggende fysisk forhold som grundlag for kvalitetskorrektionsforholdet (den begrænsende faktor er afgørende).
Following the EF multi-functionality hierarchy (see section 5.10), the possibility of identifying a relevant, underlying physical relationship as a basis for the quality correction ratio will be assessed (the limiting factor shall be determining).
Hvis det ikke er muligt, anvendes et andet forhold, f.eks. økonomisk værdi.
If this is not possible, some other relationship shall be used, for example, economic value.
I det tilfælde antages det, at prisen på primære materialer i forhold til prisen på sekundære materialer kan overføres til kvaliteten.
In this case, the prices of primary versus secondary materials are assumed to serve as a proxy for quality.
I en sådan situation svarer Qs/Qp til forholdet mellem markedsprisen på det sekundære materiale (Qs) og markedsprisen på det primære materiale (Qp).
In such a situation, Qs/Qp would correspond to the ratio between the market price of the secondary material (Qs) and the market price of the primary material (Qp).
Markedspriser på primære og sekundære materialer kan findes på internettet [125].
Market prices of primary and secondary materials can be found in online sources [125].
De kvalitetsforhold, der skal overvejes i forbindelse med primære og sekundære materialer, skal angives i reglerne for en produktkategoris miljøaftryk.
The quality aspects to be considered for the primary and secondary material shall be specified in the PEFCR.
Vejledning i redegørelse for emissioner som følge af direkte ændringer i arealanvendelse med betydning for klimaændringer
Guidance on accounting for Direct Land Use Change emissions relevant for climate change
Dette bilag indeholder vejledning om, hvordan der gøres rede for drivhusgasemissioner, som er forårsaget af direkte ændringer i arealanvendelse, og som bidrager til klimaændringer.
This Annex gives guidance on the accounting of greenhouse gas emissions related to direct land use change contributing to climate change.
Indvirkningen på klimaet er resultatet af biogene CO2-emissioner og -optag forårsaget af ændringer i kulstoflagre og af biogene og ikke-biogene CO2-, N2O- og CH4-emissioner (f.eks. afbrænding af biomasse).
The impact on climate is a result of biogenic CO2 emissions and removals caused by carbon stock changes, and biogenic and non-biogenic CO2, N2O and CH4 emissions (e.g. biomass burning).
Biogene emissioner er resultatet af afbrænding (forbrænding) eller nedbrydning af biogene materialer, spildevandsrensning og biologiske kilder i jord og vand (herunder CO2, CH4 og N2O), mens biogene optag svarer til optagelsen af CO2 ved fotosyntese.
Biogenic emissions include those resulting from the burning (combustion) or degradation of biogenic materials, wastewater treatment and biological sources in soil and water (including CO2, CH4 and N2O), while biogenic removals correspond to the uptake of CO2 during photosynthesis.
Ikke-biogene emissioner er alle emissioner, der er resultatet af ikke-biogene kilder, f.eks. fossile materialer, mens ikke-biogene optag svarer til den CO2, der fjernes fra atmosfæren af en ikke-biogen kilde (WRI og WBCSD 2011b).
Non-biogenic emissions correspond to all emissions resulting from non-biogenic sources, such as fossil-based materials, while non-biogenic removals correspond to the CO2 that is removed from atmosphere by a non-biogenic source (WRI and WBCSD 2011b).
Ændringer i arealanvendelse kan klassificeres som direkte eller indirekte.
Changes in land use might be classified as being direct or indirect:
Direkte ændringer i arealanvendelse opstår, når en arealtype omlægges til en anden inden for et unikt arealdække, så der muligvis opstår ændringer i det pågældende areals kulstoflager, men som ikke fører til ændringer i andre systemer.
Direct Land Use Changes (dLUC) occur as the result of a transformation from one land use type into another, which takes place in a unique land cover, possibly incurring changes in the carbon stock of that specific land, but not leading to a change in another system.
Indirekte ændringer i arealanvendelse opstår, når en vis omlægning af arealanvendelsen medfører ændringer uden for systemgrænserne, dvs. for andre typer arealanvendelse.
Indirect Land Use Changes (iLUC) occur when a certain transformation in land use induces changes outside the system boundaries, i.e. in other land use types.
Figur 6 viser skematisk både direkte og indirekte ændringer i arealanvendelse i forbindelse med produktion af biobrændsel.
Figure 6 shows the schematic representation of both direct and indirect land use changes related to biofuel production.
Skematisk oversigt over direkte og indirekte ændringer i arealanvendelse [tilpasset fra (CE Delft 2010].
Schematic representation of direct and indirect land use changes [adapted from (CE Delft 2010)]
Direkte ændring i arealanvendelse
Direct land use change
Naturligt eller næsten naturligt
Natural or close-to-natural land
Dyrket system
Cultivated system
Produktion af
Biofuel production
Indirekte ændring i
Indirect land use change
Udvidelse af dyrket system
Cultivated system expansion
Resten af dette bilag fokuserer på direkte ændringer i arealanvendelse, da PEF kun kræver, at dette tages i betragtning og ikke gør det muligt at tage indirekte ændringer arealanvendelse i betragtning (se afsnit 5.4.4)
The remaining of this annex focuses on direct land use changes as the PEF does only require to consider this and does not allow to consider indirect land use (see section 5.4.4)
DEL 1: REFERENCER FOR BEREGNINGERNE AF EMISSIONER SOM FØLGE AF DIREKTE ÆNDRINGER I AREALANVENDELSE
SECTION 1: REFERENCES FOR THE CALCULATIONS OF DIRECT LAND USE CHANGE EMISSIONS
Kommissionens afgørelse K(2010)3751 opstiller retningslinjer for beregning af kulstoflagre i jorden, for så vidt angår referencearealanvendelsen og den faktiske arealanvendelse.
The Commission Decision C(2010)3751 provides guidelines for the calculation of land carbon stocks for the reference land use and the actual land use.
Afgørelsen indeholder værdier for kulstoflagre for fire forskellige kategorier af arealanvendelse: dyrkede arealer, flerårige afgrøder, græsarealer og skovarealer.
The Decision provides values for carbon stock for four different land use categories: cropland and perennial crops, grassland and forest land.
Når der er tale om ændringer i arealanvendelsen inden for disse kategorier skal retningslinjerne i Kommissionens afgørelse K(2010)3751 følges.
For land use changes in these categories, the Commission Decision C(2010)3751 guidelines shall be followed.
Hvis der imidlertid er tale om emissioner som følge af omlægning til andre kategorier af arealanvendelse såsom vådområder, bebyggede områder og andre arealanvendelser (f.eks. bar jord, sten og is), der ikke er omfattet af afgørelsen, følges i stedet "IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories" (IPCC, 2006).
However, for emissions from the conversion to other land use categories such as wetlands, settlements and other land uses (e.g. bare soil, rock and ice), not included in the Decision, the IPCC 2006 Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories (IPCC, 2006) shall be followed.
For frigivelse og optagelse af CO2 forårsaget af direkte ændringer i arealanvendelse skal IPCC's seneste CO2-emissionsfaktorer anvendes, jf. Kommissionens afgørelse K(2010)3751, medmindre der foreligger mere nøjagtige og specifikke data.
For the release and uptake of CO2 caused by direct land use change, the use of the most recent IPCC CO2 emission factors shall be used as referred to in the Commission Decision C(2010)3751, unless more accurate, specific data are available.
Andre emissioner forårsaget af ændret arealanvendelse (f.eks. NO3-udslip til vand, emissioner fra afbrænding af biomasse, jorderosion osv.) bør måles eller modelleres i det enkelte tilfælde eller ved hjælp af anerkendte kilder.
Other emissions as a result of land use change (e.g. NO3 losses to water, emissions from biomass burning, soil erosion, etc.) should be measured or modelled for the particular case or using authoritative sources.
DEL 2: PRAKTISK VEJLEDNING IFØLGE PAS 2050:2011
SECTION 2: PRACTICAL GUIDANCE ACCORDING TO PAS 2050:2011
Når det gælder praktisk vejledning i specifikke spørgsmål (f.eks. i tilfælde, hvor den tidligere arealanvendelse er ukendt), anbefales det at bruge PAS 2050:2011 (BSI 2011) (i overensstemmelse med "European Food Sustainable Consumption and Production Roundtable" (Food SCP) og den offentliggjorte ENVIFOOD-protokol).
For practical guidance on specific issues (e.g. in case previous land use is unknown), the application of PAS 2050:2011 (BSI 2011) is recommended (in coherence with the European Food Sustainable Consumption and Production Roundtable (Food SCP) and the published ENVIFOOD Protocol).
PAS 2050:2011 suppleres af PAS2050-1 (BSI 2012) til vurdering af drivhusgasemissioner fra vugge til dør (fra råvareudvinding til produktion) i livscyklussen for gartneriprodukter.
The PAS 2050:2011 is supplemented by the PAS2050-1 (BSI 2012), for the assessment GHG emissions from the cradle-to-gate (from raw material extraction to manufacturing) stages of the life cycle of horticultural products.
PAS 2050-1:2012 tager højde for de emissioner og optag, der opstår ved dyrkning af gartneriafgrøder, og supplerer PAS 2050:2011 (men erstatter den ikke).
PAS 2050-1:2012 takes into account the emissions and removals involved in the cultivation of a horticultural crop product and supplements (not substitutes) PAS 2050:2011.
I henhold til PAS 2050:2011 (BSI 2011) kan der identificeres tre særskilte situationer (og respektive retningslinjer), afhængigt af om der foreligger oplysninger om produktionsstedet og den tidligere arealanvendelseskategori:
Following PAS 2050:2011 (BSI 2011), three distinct situations (and respective guidelines) can be identified, depending on the availability of information about the location of production and the previous land use category:
“Produktionsland og tidligere arealanvendelse er kendt: Drivhusgasemissioner fra ændringer af arealanvendelse fra en tidligere arealanvendelse til den nuværende anvendelse kan måske findes i bilag C, fra PAS 2050:2011 (BSI 2011). For de emissioner, der ikke er opført i bilag C, bør IPCC's retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser anvendes” (BSI 2011).
“Country of production and previous LU are known: GHG emissions from LUC from a previous land use into the current one might be found in Annex C, from the PAS 2050:2011 (BSI 2011). For the emissions not listed in Annex C, the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories should be used” (BSI 2011).
“Produktionsland er kendt, og tidligere arealanvendelse er ukendt: Drivhusgasemissioner skal være et skøn over de gennemsnitlige emissioner fra ændringen af arealanvendelse for den pågældende afgrøde i det land” (BSI 2011).
“Country of production is known and previous LU is unknown: GHG emissions shall be the estimate of LUC average emissions for that crop in that country” (BSI 2011).