natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I direktivets artikel 5, stk. 7, hedder det: »TSI’erne hindrer ikke medlemsstaterne i at træffe afgørelse om at anvende infrastrukturen til trafik med køretøjer, der ikke er omfattet af TSI’erne.«
Article 5(7) of the Directive says ‘the TSIs shall not be an impediment to decisions by the Member States concerning the use of infrastructures for the movement of vehicles not covered by the TSIs’.
Ved projektering af en ny eller opgradering af en eksisterende konventionel strækning, skal der derfor tages hensyn til alle tog, som kan få tilladelse til at køre på strækningen.
Therefore, when designing a new or upgraded conventional line, consideration should be given to all trains which may be authorised on the line.
Det er ikke hensigten, at de grænseværdier, der er fastlagt i denne TSI, skal håndhæves som de normale projekteringsværdier.
The limiting values set out in the present TSI are not intended to be imposed as usual design values.
Projekteringsværdierne skal dog ligge inden for de grænser, der er fastlagt i denne TSI.
However the design values must be within the limits set out in this TSI.
De funktionelle og tekniske specifikationer for delsystemet og dets grænseflader, der er beskrevet i afsnit 4.2 og 4.3, kræver kun anvendelse af bestemte teknologier eller tekniske løsninger, hvor det er strengt nødvendigt for interoperabiliteten i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.
The functional and technical specifications of the subsystem and its interfaces, described in Sections 4.2 and 4.3, do not impose the use of specific technologies or technical solutions, except where this is strictly necessary for the interoperability of the trans-European conventional rail network.
Men innovative interoperabilitetsløsninger kan kræve nye specifikationer og/eller nye vurderingsmetoder.
But innovative solutions for interoperability could require new specifications and/or new assessment methods.
Med henblik på at muliggøre teknologisk innovation skal disse specifikationer og vurderingsmetoder udvikles via den proces, der er beskrevet i afsnit 6.2.3.
In order to allow technological innovation, these specifications and assessment methods shall be developed by the process described in Section 6.2.3.
Direktivets bilag I (punkt 1.1) giver mulighed for at underdele det konventionelle jernbanenet i kategorier.
Annex I (1.1) to the Directive recognises that the conventional rail network may be subdivided into different categories.
Denne TSI definerer et sæt »TSI-strækningskategorier« for at sikre, at interoperabiliteten kan gennemføres på en omkostningseffektiv måde.
In order to deliver interoperability cost-effectively this TSI defines ‘TSI categories of line’.
TSI'ens funktionelle og tekniske specifikationer er forskellige for de forskellige TSI-strækningskategorier.
The functional and technical specifications of this TSI vary according to the TSI categories of line.
De krav, delsystemet Infrastruktur skal opfylde, fastsættes for hver af følgende TSI-strækningskategorier i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.
The requirements to be met by the infrastructure subsystem are specified for each of the following TSI categories of line of the trans-European conventional rail system, as relevant.
Disse TSI-strækningskategorier kan benyttes til at kategorisere eksisterende strækninger hvis de relevante ydeevneparametre opfyldes i overensstemmelse med den nationale overgangsplan.
These TSI categories of line may be used for the classification of existing lines insofar the relevant performance parameters will be met in consistency with the national migration plan.
TSI-strækningskategorier for delsystemet Infrastruktur i det konventionelle jernbanesystem
TSI categories of line for the conventional rail infrastructure subsystem
Trafiktype
Types of traffic
Passagertrafik (P)
Passenger traffic (P)
Godstrafik (F)
Freight traffic (F)
Blandet trafik (M)
Mixed traffic (M)
Strækningstyper
Types of line
Ny TEN-hovedstrækning (IV)
New core TEN line (IV)
Opgraderet TEN-hovedstrækning (V)
Upgraded core TEN line (V)
Anden ny TEN-strækning (VI)
New other TEN line (VI)
Anden opgraderet TEN-strækning (VII)
Upgraded other TEN line (VII)
Bemærk, at hver af de ovenstående TSI-strækningskategorier omfatter de relevante knudepunkter i passagertrafikken og i godstrafikken samt forbindelsesstrækninger.
Note that passenger hubs, freight hubs and connecting lines are included in the above TSI categories of line, as appropriate.
For hver delstrækning offentliggøres det i infrastrukturregistret, hvilken TSI-strækningskategori det tilhører.
The TSI category of line for every section of track shall be published in the Register of Infrastructure.
Ydeevnen for strækningskategorierne i denne TSI, jf. afsnit 4.2.1, karakteriseres ved følgende ydeevneparametre:
The performance levels of the TSI categories of line defined in Section 4.2.1 are characterised by following performance parameters:
profil
gauge,
akseltryk
axle load,
strækningshastighed
line speed,
toglængde.
train length.
Ydeevnen for hver TSI-strækningskategori fremgår af tabel 3 herunder.
The performance levels for each TSI category of line are set out in Table 3 hereunder.
Ydeevneparametre for TSI-strækningskategorierne
Performance parameters for TSI categories of line
P = passagertrafik, F = godstrafik, M = blandet trafik Profil GA, GB og GC er defineret i EN 15273-3:2009 Bilag C.
= passenger traffic, (F) = freight traffic, (M) = mixed traffic, gauge GA, GB, GC are as defined in EN 15273-3:2009 Annex C.
Akseltryk
Axle load
Toglængde
Train length
Direktivets artikel 5, nummer 7, lyder:
Article 5(7) of Directive 2008/57/EC states:
»TSI’erne hindrer ikke medlemsstaterne i at træffe afgørelse om at anvende infrastrukturen til trafik med køretøjer, der ikke er omfattet af TSI’erne.«
‘The TSIs shall not be an impediment to decisions by the Member States concerning the use of infrastructures for the movement of vehicles not covered by the TSIs.’
Derfor kan nye og opgraderede strækninger projekteres sådan, at de også passer til større profiler, større akseltryk, større hastigheder og længere tog end specificeret.
It is therefore permissible to design new and upgraded lines such that they will also accommodate larger gauges, higher axle loads, greater speeds and longer trains than those specified.
Med behørig begrundelse i geografiske, bymæssige eller miljømæssige hensyn kan dele af strækningen projekteres til mindre hastigheder og/eller toglængder end anført i tabel 3.
It is permissible for specific locations on the line to be designed for line speed and/or train lengths less than those set out in Table 3, where duly justified to meet geographical, urban or environmental constraints.
Infrastrukturanlæg, der projekteres efter mindstekravene i denne TSI, giver ikke mulighed for at køre med maksimal hastighed og maksimalt akseltryk på én gang.
Infrastructure designed to the minimum requirements of this TSI does not provide the capability to meet both maximum speed and maximum axle load in combination.
Et sådant anlæg kan kun udnyttes med maksimal hastighed ved akseltryk under det maksimum, der er anført i tabel 3, og kun med maksimalt akseltryk ved hastigheder under det maksimum, der er anført i tabel 3.
The infrastructure is only capable of being exploited at maximum speed for axle loads less than the maximum set out in Table 3, and similarly the infrastructure is only capable of being exploited at maximum axle load for speeds less than the maximum set out in Table 3.
For hver delstrækning offentliggøres de faktiske ydeevneparametre i infrastrukturregistret.
The actual performance parameters for each section of track shall be published in the Register of Infrastructure.
De offentliggjorte oplysninger om akseltryk skal benytte EN- strækningskategorier og/eller -lokomotivklasser som defineret i EN 15528:2008, bilag A, J og K, i kombination med den tilladte hastighed.
The published information relating to axle load shall use EN line categories and/or locomotive classes defined in EN 15528:2008 Annexes A, J and K in combination with the permitted speed.
Hvis en delstrækning har større bæreevne end de specificerede EN-strækningskategorier og/eller –lokomotivklasser, kan der anføres supplerende oplysninger, der definerer bæreevnen.
If the load carrying capability of a section of track exceeds the range of EN line categories and or locomotive classes specified, then additional information defining the load carrying capability may be provided.
Om profilet skal det oplyses, om den opfylder kravene til profil GA, GB eller GC.
The published information relating to gauge shall state which of the gauges GA, GB or GC is provided.
Desuden skal oplysningerne omfatte andre profiler som defineret i EN 15273:2009, bilag D, når de er opfyldt i henhold til multinationale aftaler.
Additionally the published information shall include other gauges defined in EN 15273:2009 Annex D that are provided for multi-national agreements.
Oplysningerne kan også omfatte nationale profiler, der anvendes i indenlandsk trafik.
The published information may include national gauges that are provided for domestic use.
Delsystemet Infrastruktur karakteriseres ved følgende grundparametre, som er grupperet efter de aspekter, der er anført i afsnit 2.1:
The basic parameters characterising the infrastructure subsystem, grouped according to the aspects listed in Section 2.1, are:
Sporets tracéring:
Line layout:
Fritrumsprofil (4.2.4.1),
Structure gauge (4.2.4.1),
Sporafstand (4.2.4.2)
Distance between track centres (4.2.4.2),
Maksimale stigninger/fald (4.2.4.3)
Maximum gradients (4.2.4.3),
Mindste vandrette kurveradius (4.2.4.4)
Minimum radius of horizontal curve (4.2.4.4),
Mindste afrundingsradius (4.2.4.5)
Minimum radius of vertical curve (4.2.4.5),
Sporparametre:
Track parameters:
Nominel sporvidde (4.2.5.1)
Nominal track gauge (4.2.5.1),
Overhøjde (4.2.5.2)
Cant (4.2.5.2),
Rampestigningshastighed (4.2.5.3)
Rate of change of cant (as a function of time) (4.2.5.3),
Overhøjdeunderskud (4.2.5.4)
Cant deficiency (4.2.5.4),
Ækvivalent konicitet (4.2.5.5)
Equivalent conicity (4.2.5.5),
Skinnetværprofil for almindeligt sporstykke (4.2.5.6)
Railhead profile for plain line (4.2.5.6),
Skinnehældning (4.2.5.7)
Rail inclination (4.2.5.7),
Sporets stivhed (4.2.5.8)
Track stiffness (4.2.5.8),
Låseanordninger (4.2.6.1)
Means of locking (4.2.6.1),
Sporskifters geometri i drift (4.2.6.2)
In-service geometry of switches and crossings (4.2.6.2),
Maksimal længde af føringsløst stykke i faste krydsninger (4.2.6.3)
Maximum unguided length of fixed obtuse crossings (4.2.6.3),
Sporets evne til at optage lodrette belastninger (4.2.7.1)
Track resistance to vertical loads (4.2.7.1),
Sporets evne til at optage langsgående kræfter (4.2.7.2)
Longitudinal track resistance (4.2.7.2),
Sporets evne til at optage tværgående kræfter (4.2.7.3)
Lateral track resistance (4.2.7.3),
Nye broers evne til at optage trafikale belastninger (4.2.8.1)
Resistance of new bridges to traffic loads (4.2.8.1),
Ækvivalent lodret belastning ved nye jordkonstruktioner og virkninger i form af jordtryk (4.2.8.2)
Equivalent vertical loading for new earthworks and earth pressure effects (4.2.8.2),
Stabiliteten af nye konstruktioner over eller ved sporet (4.2.8.3)
Resistance of new structures over or adjacent to tracks (4.2.8.3),
Eksisterende broers og jordkonstruktioners evne til at optage trafikale belastninger (4.2.8.4)
Resistance of existing bridges and earthworks to traffic loads (4.2.8.4),
Fastlæggelse af grænseværdier for akutindgreb, fejlretning og vedligeholdelse (4.2.9.1)
Determination of immediate action, intervention, and alert limits (4.2.9.1),
Grænseværdi for akutindgreb ved vridning (4.2.9.2)
The immediate action limit for track twist (4.2.9.2),
Grænseværdi for akutindgreb ved variation i sporvidde (4.2.9.3)
The immediate action limit for variation of track gauge (4.2.9.3),
aa) Grænseværdi for akutindgreb ved afvigelse fra overhøjdens projekterede værdi (4.2.9.4)
(aa) The immediate action limit for cant (4.2.9.4),
bb) Driftsmæssig perronlængde (4.2.10.1)
(bb) Usable length of platforms (4.2.10.1),
cc) Perronbredde og perronkant (4.2.10.2)
(cc) Width and edge of platforms (4.2.10.2),
dd) Perronafslutning (4.2.10.3) ee) Perronhøjde (4.2.10.4)
(dd) End of platforms (4.2.10.3),
gg) Maksimal trykvariation i tunneller (4.2.11.1)
(gg) Maximum pressure variation in tunnels (4.2.11.1),
hh) Grænseværdier for støj og vibrationer samt dæmpningsforanstaltninger (4.2.11.2)
(hh) Noise and vibration limits and mitigation measures (4.2.11.2),
Beskyttelse mod elektrisk stød (4.2.11.3)
Protection against electric shock (4.2.11.3),
jj) Sikkerhed i jernbanetunneller (4.2.11.4)
(jj) Safety in railway tunnels (4.2.11.4),
kk) Effekter af sidevind (4.2.11.5)
(kk) Effect of crosswinds (4.2.11.5),
I. Driftsforskrifter
I. Provision for operation
ll) Afstandsmarkeringer (4.2.12.1)
(ll) Distance markers (4.2.12.1),
mm) Toilettømning (4.2.13.2)
(mm) Toilet discharge (4.2.13.2),
nn) Togvaskeanlæg (4.2.13.3)
(nn) Train external cleaning facilities (4.2.13.3),
oo) Vandpåfyldning (4.2.13.4)
(oo) Water restocking (4.2.13.4),
pp) Brændstofpåfyldning (4.2.13.5)
(pp) Refuelling (4.2.13.5),
qq) Elforsyningsanlæg (fremmednet) (4.2.13.6)
(qq) Electric shore supply (4.2.13.6).
Kravene til grundparametrene er beskrevet i følgende afsnit sammen med eventuelle særlige forhold, der tillades i hvert enkelt tilfælde for de pågældende parametre og grænseflader.
These requirements are described in the following paragraphs, together with any particular conditions that may be allowed in each case for the parameters and interfaces concerned.
Alle kravene i denne TSI's kapitel 4 gælder for strækninger, der er bygget med den europæiske standardsporvidde, som defineret i afsnit 4.2.5.1 for strækninger, der opfylder denne TSI.
All requirements of Chapter 4 of the present TSI are given for lines built with the standard European track gauge, as defined in paragraph 4.2.5.1 for lines complying with the present TSI.
Specifikationerne for overhøjde, rampestigningshastighed, overhøjdeunderskud, ryk og vridning finder anvendelse på strækninger med en nominel sporvidde på 1435 mm. For strækninger med en anden nominel sporvidde fastsættes grænseværdierne forholdsmæssigt ud fra den nominelle sporafstand.
The specifications for cant, rate of change of cant, cant deficiency, rate of change of cant deficiency and track twist are applicable to lines having a nominal track gauge of 1435 mm. For a line having another nominal track gauge, the limits on these parameters shall be established in proportion to the nominal distance between the rails.
Ved spor med flere køremuligheder finder kravene i denne TSI anvendelse særskilt for hvert skinneparring, der er projekteret til drift som særskilt spor.
In case of multi-rail track, requirements of this TSI are to be applied separately to each pair of rails designed to be operated as separate track.
Krav til strækninger, der repræsenterer særtilfælde, herunder strækninger, der er anlagt med en anden sporvidde, er beskrevet i afsnit 7.6.
Requirements for lines representing specific cases, including lines built to another track gauge, are described under Section 7.6.
Korte transitionssporstykker med anordninger, der muliggør overgang mellem forskellige nominelle sporvidder, er tilladt.
A short section of track with devices to allow transition between different nominal track gauges is permitted.
Overgangenes placering og type offentliggøres i infrastrukturregistret.
The location and type of transitions shall be published in the Register of Infrastructure.
Kravene gælder for delsystemet under normale driftsforhold.
Requirements are described for the subsystem under normal service conditions.
Eventuelle følger af, at der udføres sporarbejder, som kan gøre det nødvendigt at suspendere kravene til delsystemets ydeevne midlertidigt, behandles i afsnit 4.4.
Consequences, if any, of the execution of works, which may require temporary exceptions as far as the subsystem performance is concerned, are dealt with in Section 4.4.
Der kan indføres særlige teknologier som f.eks. kurvestyring for at øge de konventionelle togs ydeevne.
The performance levels of conventional trains can be enhanced by adopting specific systems, such as vehicle body tilting.
Særlige vilkår for kørsel med sådanne tog kan tillades, hvis de ikke medfører begrænsninger for tog, der ikke er udstyret med sådanne systemer.
Special conditions are permitted for running such trains, provided they do not entail restrictions for other trains not equipped with such systems.
Hvis der gælder sådanne særlige vilkår, skal det fremgå af infrastrukturregistret.
The Register of Infrastructure shall record if such special conditions apply.
De særlige vilkår skal være offentligt tilgængelige.
The special conditions shall be publically available.
Alle TSI-strækningskategorier
All TSI categories of line
Fritrumsprofilet skal fastsættes på grundlag af profilet i denne TSI's tabel 3.
The structure gauge shall be set on the basis of the gauge set out in Table 3 of this TSI.
Fritrumsprofilet beregnes ved hjælp af den kinematiske metode i overensstemmelse med kravene i EN 15273-3:2009, kapitel 5, 7 og 10 samt bilag C.
Calculations of the structure gauge shall be done using the kinematic method in accordance with the requirements of Chapters 5, 7, 10 and the Annex C of EN 15273-3:2009.
For elektrificerede strækninger med køreledningssystem er strømaftagerprofilerne fastsat i energi-TSI'en for konventionelle tog.
Where overhead electrification is provided, the pantograph gauges are set out in the CR ENE TSI.
Sporafstanden skal fastsættes på grundlag af profilet i denne TSI's tabel 3.
The distance between track centres shall be set on the basis of the gauge set out in Table 3 of this TSI.
Hvor det er relevant, skal den mindste sporafstand også fastsættes under hensyntagen til aerodynamiske virkninger.
Where appropriate the minimum distance between track centres shall also take into account aerodynamic effects.
Reglerne for, hvordan og ved hvilken sporafstand der skal tages hensyn til aerodynamiske virkninger, er et udestående punkt.
The rules for taking account of aerodynamic effects, and the distance between track centres at which aerodynamic effects need to be taken into account, are an open point.
Den mindste sporafstand offentliggøres i infrastrukturregistret for hver delstrækning.
The minimum distance between track centres of a section of line shall be published in the Register of Infrastructure.
TSI-strækningskategori IV-P og VI-P
TSI categories of line IV-P and VI-P
Der tillades stigninger/fald på op til 35 mm/m på hovedspor i projekteringsfasen, hvis følgende »rammekrav« overholdes:
Gradients as steep as 35 mm/m are permitted for main tracks at the design phase provided the following ‘envelope’ requirements are observed:
det glidende gennemsnitlige stigningsforhold over 10 km er højst 25 mm/m
the slope of the moving average profile over 10 km is less than or equal to 25 mm/m,
det længste sporstykke med kontinuert stigning/fald på 35 mm/m er højst 6 km.
the maximum length of continuous 35 mm/m gradient does not exceed 6 km.
Stigning/fald på spor ved passagerperroner må højst være 2,5 mm/m, der forudsættes anvendt til regelmæssig til- og frakobling af passagervogne.
Gradients of tracks through passenger platforms shall not be more than 2,5 mm/m, where passenger carriages are intended to be regularly attached or detached.
TSI-strækningskategorier IV-F, IV-M, VI-F og VI-M
TSI categories of line IV-F, IV-M, VI-F and VI-M
Der tillades maksimale stigninger/fald på op til 12,5 mm/m på hovedspor i projekteringsfasen.
Maximum gradients as steep as 12,5 mm/m are permitted for main tracks at the design phase.
På op til 3 km lange sporstykker tillades maksimalt stigning/fald på 20 mm/m.
For sections up to 3 km the maximum gradient of 20 mm/m is permitted.
På op til 0,5 km lange sporstykker tillades maksimalt stigning/fald på 35 mm/m på steder, hvor togene ikke standser og starter under normal drift.
For sections up to 0,5 km the maximum gradient of 35 mm/m is permitted in locations, where trains are not intended to stop and start in normal operation.
TSI-strækningskategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F og VII-M
TSI categories of line V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F and VII-M
Der specificeres ikke værdier for opgraderede strækninger, da stigninger/fald her er bestemt af den pågældende stræknings oprindelige anlæg.
No values are specified for upgraded lines, as gradients are determined by the original construction of the line concerned.
Stigninger/fald på depotspor til henstilling af rullende materiel må højst være 2,5 mm/m, medmindre der træffes særlige forholdsregler for at hindre det rullende materiel i at rulle væk.
Gradients of stabling tracks intended for parking rolling stock shall not be more than 2,5 mm/m unless specific provision is made to prevent the rolling stock from running away.
Længdeprofilet med stigningsforhold og knækpunkter, hvor stigningsforholdet ændres, offentliggøres i infrastrukturregistret.
Gradients and locations of changes in gradient shall be published in the Register of Infrastructure.
For depotspor kræves der kun offentliggørelse i infrastrukturregistret af stigninger/fald på over 2,5 mm/m.
In the case of stabling tracks, gradients need to be published in the Register of Infrastructure only when they exceed 2,5 mm/m.
Den mindste vandrette kurveradius, der benyttes i projekteringen, skal vælges under hensyntagen til den konkrete dimensionsgivende hastighed for kurven.
The minimum design radius of horizontal curve shall be selected with regard to the local design speed of the curve.
Depotspor og sidespor skal have en projekteret vandret kurveradius på mindst 150 m.
For stabling tracks or sidings the minimum horizontal design curve radius shall not be less than 150 m.
For sporstykker langs perroner er den mindste vandrette kurveradius fastsat i TSI'en om forholdene for bevægelseshæmmede.
The minimum radius of horizontal curve through platforms is set out in the PRM TSI.
Modvendte kurver (undtagen modvendte kurver på rangerområder, hvor vogne rangeres enkeltvis) med radier på mellem 150 og 300 m skal projekteres efter EN 13803-2:2006, afsnit 8.4, for at hindre, at puffere exer.
Reverse curves (other than reverse curves in marshalling yards where wagons are shunted individually) with radii in the range from 150 m up to 300 m shall be designed in accordance to EN 13803-2:2006 Section 8.4 to prevent buffer locking.
Radius for den mindste vandrette kurve på en delstrækning offentliggøres i infrastrukturregistret.
The radius of the smallest horizontal curve of a section of line shall be published in the Register of Infrastructure.
Afrundingskurver (undtagen for nedløbsrampers knækpunkter) skal have en radius på mindst 600 m på en bakkekam og 900 m i en bakkedal.
The radius of vertical curves (except for humps in marshalling yards) shall be at least 600 m on a crest or 900 m in a hollow.
Afrundingskurver for nedløbsrampers knækpunkter skal have en radius på mindst 250 m på en bakkekam og 300 m i en bakkedal.
For humps in marshalling yards the radius of vertical curves shall be at least 250 m on a crest or 300 m in a hollow.
Den europæiske standard for nominel sporvidde er 1435 mm.
European standard nominal track gauge shall be 1435 mm.
Den nominelle sporvidde på en strækning offentliggøres i infrastrukturregistret.
The nominal track gauge for a line shall be published in the Register of Infrastructure.
Den projekterede overhøjde for spor langs perroner på banegårde må ikke være større end 110 mm.
The design cant on tracks adjacent to station platforms shall not exceed 110 mm.
Den største overhøjde på en strækning offentliggøres i infrastrukturregistret.
The highest cant on a section of line shall be published in the Register of Infrastructure.
TSI-strækningskategorier IV-P, V-P, VI-P og VII-P
TSI categories of line IV-P, V-P, VI-P and VII-P
Den projekterede overhøjde begrænses til 180 mm.
The design cant shall be limited to 180 mm.
TSI-strækningskategorier IV-F, IV-M, V-F, V-M, VI-F, VI-M, VII-F og VII-M
TSI categories of line IV-F, IV-M, V-F, V-M, VI-F, VI-M, VII-F and VII-M
Den projekterede overhøjde begrænses til 160 mm.
The design cant shall be limited to 160 mm.