natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En elektrisk fare kan resultere i et elektrisk stød, der medfører bevidstløshed, og efterfølgende være årsag til en brand, som måske forårsager lungeskader hos den bevidstløse person som følge af indånding af røgen.
An electrical hazard may cause an electric shock with unconsciousness and, subsequently, a fire which may damage the lungs when the unconscious person inhales the smoke;
forbrugertype og -adfærd.
the type and behaviour of the consumer.
Et produkt, der er mærket med en advarsel, kan anvendes af en voksen forbruger, uden at denne kommer til skade, fordi forbrugeren indretter sig efter, hvordan produktet skal anvendes.
A product labelled with a warning message can be used, without harm, by an adult consumer, because the consumer adjusts to using the product.
Børn og andre sårbare forbrugere (jf. skema 1), der ikke kan læse eller forstå advarselsmærkningen, kan derimod komme meget alvorligt til skade.
On the other hand, a child or other vulnerable consumer (see table 1) who cannot read or understand the warning label may be very seriously injured.
Med henblik på at måle alvorligheden af (en) personskade(r) er det i skema 3 i disse retningslinjer vist, hvordan skader inddeles i fire kategorier afhængigt af deres reversibilitet, dvs. hvorvidt og i hvilket omfang helbredstilstanden kan genoprettes efter skaden.
To quantify the severity of injury(ies), table 3 in these guidelines shows how to classify injuries into four categories, depending on the reversibility of an injury, i.e. whether recovery from an injury is possible and to what extent.
Denne kategorisering er udelukkende ment som en vejledning, og en risikoanalytiker bør om nødvendigt ændre kategorien, idet det relevante angives i risikovurderingen.
This categorisation is for guidance only, and a risk assessor should change the category if necessary, and report it in the risk assessment.
Omfatter risikovurderingen flere skadesscenarier, klassificeres alvorligheden af hver enkelt personskade særskilt og gøres til en del af hele risikovurderingsproceduren.
Where several injury scenarios are considered in the risk assessment, the severity of each injury should be classified separately, and considered throughout the entire risk assessment process.
Eksempel: En forbruger bruger en hammer til at slå et søm i en væg.
An example: A consumer uses a hammer to knock a nail into a wall.
Hammerens hoved er for skrøbeligt (pga. forkert materialevalg) og går i stykker, og et af disse stykker rammer forbrugeren i øjet med tilstrækkelig kraft til at medføre blindhed.
The hammer head is too weak (due to incorrect material) and it breaks, one of the pieces flying into the eye of the consumer so hard that it causes blindness.
Skaden kategoriseres således som »øjenskader, fremmedlegeme i øje: permanent synstab (på ét øje)«, som er en niveau 3-skade i skema 3.
The injury is thus an ‘eye injury, foreign body in eye: permanent loss of sight (one eye)’, which is a level 3 injury in table 3.
»Sandsynligheden for skaden« er sandsynligheden for, at et skadesscenarie faktisk vil give sig udslag i en konkret personskade i et produkts forventede levetid.
The ‘probability of injury’ is the probability that injury scenario may indeed materialise during the expected lifetime of the product.
Det er ikke let at beregne denne sandsynlighed, men hvis et scenarie beskrives som en række trin, kan hvert af disse trin tildeles en sandsynlighed, hvorefter den samlede sandsynlighed for det pågældende scenarie kan beregnes ved at gange disse delsandsynligheder med hinanden.
This probability is not easy to estimate; but when a scenario is described in distinct steps, each step can be given a certain probability, and multiplying these partial probabilities together gives the overall probability of the scenario.
Denne trinvise fremgangsmåde burde gøre det lettere at beregne den samlede sandsynlighed.
This stepwise approach should make it easier to estimate the overall probability.
Hvis der udvikles mere end ét scenarie, må den samlede sandsynlighed naturligvis beregnes for hver enkelt af disse scenarier.
Of course, where several scenarios are developed, each scenario requires its own overall probability.
Beskrives et skadesscenarie imidlertid som ét enkelt trin, kan sandsynligheden for scenariet også kun bestemmes i ét samlet trin.
Where an injury scenario is nevertheless described in a single step, the probability of the scenario can also only be determined in a single overall step.
Der vil i dette tilfælde dog kun være tale om et løseligt skøn, som vil kunne blive udsat for alvorlig kritik og afstedkomme, at der sættes spørgsmålstegn ved risikovurderingen som helhed.
This would only be a ‘guesstimate’, however, which could be severely criticised and thus call the entire risk assessment into question.
En mere gennemskuelig tildeling af sandsynligheder i et flertrinsscenarie er derfor at foretrække, især fordi de enkelte delsandsynligheder kan baseres på ubestridelig dokumentation.
A more transparent assignment of probabilities to a several-steps-scenario is therefore preferable, especially as the partial probabilities can be built on undisputable evidence.
Der opereres i disse retningslinjer med otte sandsynlighedsniveauer til klassificering af den samlede sandsynlighed: fra < 1/1000000 til > 50 % (jf. skema 4, venstre side).
These guidelines distinguish between 8 levels of probability to classify overall probability: from < 1/1000000 to > 50 % (see left-hand side of table 4).
Følgende eksempel med et hammerhoved, der går i stykker, da brugeren slår et søm i en væg, skal illustrere, hvordan hvert trin tildeles en sandsynlighed, og hvordan den samlede sandsynlighed klassificeres:
The following example of a hammer head that breaks when the user knocks a nail into a wall should illustrate how to assign a probability to each step, and how to classify overall probability:
Den lave brudstyrke er konstateret med en afprøvning, og med den oplyste svaghed sættes sandsynligheden for, at hammerhovedet går i stykker inden for hammerens i øvrigt forventede levetid, til 1/10.
The weakness was determined in a test, and with the reported weakness the probability of the hammer head breaking during the otherwise expected lifetime of the hammer is put at 1/10.
Et stykke af hammeren rammer brugeren, da hammeren går i stykker.
One of the pieces of the hammer hits the user when it breaks.
Stykket rammer brugeren i øjet.
The piece hits the user in the eye.
Øjnene vurderes at dække ca. 1/20 af hovedets areal, og sandsynligheden er derfor 1/20.
The eyes are considered to be about 1/20 of the area of the head, and therefore the probability is 1/20.
Ved at gange sandsynlighederne for ovennævnte trin med hinanden får man en samlet sandsynlighed for scenariet på 1/10 * 1/10 * 1/3 * 1/20 = 1/6000.
Multiplying the probabilities of the above steps together gives an overall probability for the scenario of 1/10 * 1/10 * 1/3 * 1/20 = 1/6000.
Dette kræver ganske stor erfaring, hvilket betyder, at det vil være hensigtsmæssigt at søge bistand hos personer med risikovurderingserfaring (jf. punktet »Lad andre efterprøve din risikovurdering« ovenfor).
This requires rather a lot of experience, thus suggesting that the assistance of persons experienced in risk assessment should be sought (see above in section ‘Let others check your risk assessment’).
Når produktet anvendes af mere sårbare forbrugere i et scenarie, vil det kunne være nødvendigt at opjustere den samlede sandsynlighed, fordi mere sårbare forbrugere lettere kommer til skade.
When the product is used by more vulnerable consumers in a scenario, the probability may have to be raised in general because more vulnerable consumers can be injured more easily.
Dette gælder først og fremmest børn, fordi de normalt ikke besidder den erfaring, der er nødvendig for at kunne træffe forebyggende foranstaltninger — tværtimod (jf. også punktet »Sårbare forbrugere« under afsnit 3.3).
This applies in particular to children, since children do not normally have the experience to take preventive action, on the contrary (see also ‘Vulnerable consumers’ in section 3.3).
I forbindelse med indberetning af ulykker, der passer ind i skadesscenariet, kan sandsynligheden for det pågældende scenarie øges.
When accidents have been reported that fit into the injury scenario, the probability for that scenario could increase.
I tilfælde, hvor der kun er indberettet få ulykker, eller hvor man slet ikke har kendskab til ulykker, vil det kunne være nyttigt at spørge producenten af produktet, om den pågældende har kendskab til ulykker eller skadelige virkninger forårsaget af produktet.
In cases where accidents have only rarely been reported, or are not known at all, it may be useful to ask the manufacturer of the product whether he is aware of any accident or adverse effect caused by the product.
Skal et forholdsvis stort antal betingelser være opfyldt, for at personskaden indtræffer, vil den samlede sandsynlighed for scenariet normalt være lavere.
When a fairly large number of conditions are needed for the injury to occur, the overall probability of the scenario would normally be lower.
Sandsynligheden kan øges, hvis betingelserne for, at skaden indtræffer, hurtigt vil være opfyldt.
When the conditions needed for the injury to occur are easily met, this may increase the probability.
Hvis resultaterne af afprøvningen af et produkt langt fra lever op til de relevante grænseværdier (fastsat i den relevante standard eller i lovgivningen), kan sandsynligheden for, at (scenariet med) personskaden indtræffer, være højere, end hvis produktet testes til at ligge tæt på grænseværdierne.
When the test results of the product fail by a large margin to come within the limit values required (by the relevant standard or legislation), the probability of the injury (scenario) occurring may be higher than if the product performed close to the limit values.
»Sandsynligheden for skaden« er i dette tilfælde sandsynligheden for, at skadesscenariet faktisk bliver til virkelighed.
The ‘probability of injury’ in this instance is the probability that the injury scenario may actually happen.
Sandsynligheden er således ikke udtryk for befolkningens eksponering for et produkt generelt, beregnet ved f.eks. at konstatere, at der sælges så og så mange millioner enheder af produktet på markedet, og derefter tage i betragtning, at nogle få af disse produkter måske vil svigte.
Probability does not therefore describe the general exposure of the population to the product, calculated, for example, by considering the millions of product items sold on the market and then considering that a few of them might fail.
Overvejelser af denne art spiller imidlertid en rolle, når der skal træffes beslutning om de relevante risikoreducerende foranstaltninger (jf. afsnit 4).
Considerations of this kind do, however, play a role when determining the appropriate risk reduction measures (see section 4).
Ulykkesstatistikker, selv produktspecifikke statistikker, skal ligeledes anvendes med forsigtighed, når de bruges til at beregne sandsynlighed.
Also, accident statistics, even if product-specific, have to be considered with care when used for to estimate probability.
Omstændighederne ved en indberettet ulykke er måske ikke beskrevet tilstrækkelig udførligt, produktet kan have ændret sig med tiden, producenten kan være en anden osv.
The circumstances of the accident may not be reported in sufficient detail, the product may have changed over time, or the manufacturer may be different, and so on.
Dertil kommer, at mindre ulykker ikke nødvendigvis er blevet indberettet til de ansvarlige for indsamling af oplysninger til statistikkerne.
In addition, light accidents may not have been reported to those collecting the data for the statistics.
Ulykkesstatistikker kan dog under alle omstændigheder kaste lys over skadesscenarier og sandsynligheden for dem.
None the less, accident statistics can shed light on injury scenarios and their probability.
Når alvorligheden af og sandsynligheden for personskaden er fastlagt, om muligt med flere forskellige skadesscenarier, aflæses risikoniveauet i skema 4.
Once the severity of the injury and the probability have been determined, if possible for several injury scenarios, the risk level then needs to be looked up in table 4.
Skema 4 kombinerer alvorligheden af og sandsynligheden for skaden, og den højeste risiko er »den faktiske risiko« ved produktet.
Table 4 combines both the severity of the injury and the probability, and the highest risk is ‘the risk’ of the product.
Risici, der nødvendiggør særlige risikohåndteringsforanstaltninger, bør også indberettes med henblik på at sikre, at samtlige risici begrænses til et minimum.
Risks requiring specific risk management measures should also be reported, to ensure that all risks are reduced to a minimum.
Der opereres i disse retningslinjer med fire risikoniveauer: alvorlig, høj, middel og lav.
These guidelines distinguish between 4 levels of risk: serious, high, medium and low.
Når risikovurderingen er tilendebragt, vil den normalt blive brugt som grundlag for at beslutte, hvorvidt der er behov for foranstaltninger til at begrænse risikoen og derigennem forhindre skadelige virkninger på en forbrugers sundhed.
Once the risk assessment is complete it will normally be used to decide whether action needs to be taken to reduce the risk and thus prevent harm to a consumer’s health.
Selv om gennemførelse af foranstaltninger er et selvstændigt skridt i forhold til risikovurderingen, gennemgås nedenfor visse aspekter for at vise, hvordan der kunne følges op på identificerede risici.
Although action is separate from risk assessment, some points are raised here to illustrate the possible follow-up of identified risks.
Foranstaltninger som led i markedsovervågningen vil ofte omfatte kontakt mellem den kompetente myndighed og producenten, importøren eller distributøren.
Within market surveillance, action will often be taken in contact between the authority and the manufacturer, importer or distributor.
Dette kan gøre det lettere for myndigheden at afgøre, hvordan den pågældende risiko kan håndteres mest effektivt.
This can help the authority to determine the most effective and efficient way of managing the risk.
Er der tale om en alvorlig risiko ved et forbrugerprodukt, vil de risikoreducerende foranstaltninger kunne omfatte tilbagetrækning fra markedet eller tilbagekaldelse fra forbrugerne.
With a serious risk in a consumer product, measures to reduce the risk may include withdrawal from the market or recall.
Lavere risikoniveauer indebærer normalt mindre vidtgående foranstaltninger.
Lower levels of risk normally lead to less rigorous measures.
Det vil i sådanne tilfælde kunne være tilstrækkeligt at mærke produktet med advarsler eller forbedre produktanvisningerne for at gøre produktet sikkert.
It may then be sufficient to add warning labels on the product or to improve the instructions to make the product safe.
Uanset risikoniveauet bør myndigheden således overveje, om der skal træffes foranstaltninger, og i givet fald hvilke.
Thus, whatever the level of risk, the authority should consider whether to take action, and if so, what action.
Der er imidlertid ikke nogen automatisk sammenkædning af risikoniveau og foranstaltninger.
Nevertheless, there is no automatic link from risk to action.
Der kan for et produkt, der frembyder flere »mindre end alvorlige« risici og dermed ikke en alvorlig samlet risiko, være behov for hasteforanstaltninger, fordi enhver af de pågældende risici ret hurtigt kan give sig udslag i konkrete hændelser.
When a product shows several less-than-serious risks, and its overall risk is thus not serious, urgent action may be necessary since any of the risks may materialise quite quickly.
Produktets risikomønster kan give formodning om manglende kvalitetskontrol i fremstillingsprocessen.
The pattern of risks in the product may indicate a lack of quality control in production.
Det er også vigtigt at tage hensyn til, i hvilket omfang befolkningen som helhed er udsat.
It is also important to take account of exposure of the population as a whole.
Hvis produktet findes på markedet i stort antal og derfor anvendes af mange forbrugere, kan selv en enkelt »mindre end alvorlig« risiko nødvendiggøre hurtig indgriben for at undgå skadelige virkninger på forbrugernes sundhed.
Where there are a large number of products on the market and the product is therefore used by a large number of consumers, even a single less-than-serious risk may require quick action to avoid adverse effects to the health of consumers.
»Mindre end alvorlige« risici kan også nødvendiggøre foranstaltninger, hvis det pågældende produkt vil kunne være årsag til dødsulykker, selv hvis sandsynligheden for sådanne ulykker er ekstremt lav.
Less-than-serious risks may also require action when the product concerned could cause fatal accidents, even though such accidents may be extremely unlikely.
Dette kunne være tilfældet med en lukkeanordning på drikkevareemballage, der kan løsrive sig og blive slugt af et barn, som bliver kvalt.
This could be the case with a fastening on a beverage container, which could come loose and be swallowed by a child, causing the child to choke to death.
Denne risiko vil kunne fjernes blot ved at ændre på lågets udformning, uden at der nødvendigvis vil være behov for andre foranstaltninger.
A simple change of design to the lid could eliminate the risk, and no further action might be required.
Der vil muligvis endda kunne indrømmes en overgangsperiode, hvor der kan sælges ud af produktet, såfremt risikoen for en dødsulykke virkelig er ekstremt lav.
Even a selling-off period may be granted if the risk of a fatal accident were indeed extremely small.
Andre potentielt risikorelevante aspekter er befolkningens opfattelse af risiko og mulige konsekvenser heraf, kulturelt og politisk følsomme spørgsmål og fremstillingen af risici i medierne.
Other risk-related aspects may be the public perception of risk and its likely consequences, cultural and political sensitivities and how it is portrayed in the media.
Disse aspekter kan være særlig relevante, når det drejer sig om sårbare forbrugere, især børn.
These aspects may be especially relevant when the consumers concerned are vulnerable, in particular children.
Det vil være op til den eller de nationale markedsovervågningsmyndigheder at afgøre, hvilke foranstaltninger der er behov for.
It will be up to the national market surveillance authority(ies) to determine what measures are required.
Foranstaltninger til imødegåelse af en risiko kan også afhænge af selve produktet og de »minimale risici, der er forenelige med produktets anvendelse, og som under hensyntagen til et højt beskyttelsesniveau […] anses for acceptable« [35].
Taking action to counteract a risk may also depend on the product itself and the ‘minimum risks compatible with the product’s use, considered to be acceptable and consistent with a high level of protection’ [35].
En sådan minimal risiko kan forventes at ville være meget lavere for legetøj, hvor børn er involveret, end for en kædesav, som er kendt for at frembyde så høj en risiko, at det er nødvendigt at bruge beskyttelsesudstyr for at holde risikoen på et håndterbart niveau.
This minimum risk will probably be much lower for toys, where children are involved, than for a chain-saw, which is known to be so high-risk that solid protective equipment is required to keep the risk at a manageable level.
Endelig kan det være nødvendigt at træffe foranstaltninger, selv om der slet ikke er nogen risiko, blandt andet hvis et produkt ikke overholder gældende forskrifter/lovgivning (f.eks. pga. ufuldstændig mærkning).
Finally, even if there is no risk, action may be necessary, for example, when a product is non-compliant with the applicable regulation/legislation (e.g. incomplete markings).
Sammenfattende kan det konkluderes, at der ikke er nogen automatik i overgangen fra risiko til foranstaltninger.
In conclusion, there is no automatic link from risk to action.
Overvågningsmyndighederne vil tage hensyn til en række faktorer, herunder de ovenfor beskrevne.
Surveillance authorities will take account of a range of factors such as those indicated above.
Proportionalitetsprincippet skal altid indgå i beslutningsgrundlaget, og foranstaltningerne skal være effektive.
The principle of proportionality always has to be considered, and action has to be effective.
Beskriv produktet og faren ved det.
Describe the product and its hazard.
Beskriv produktet entydigt.
Describe the product unambiguously.
Knytter faren sig til produktet som helhed eller kun en (adskillelig) del af produktet?
Does the hazard concern the entire product or only a (separable) part of the product?
Frembyder produktet kun én fare?
Is there only one hazard within the product?
Er der flere farer?
Are there several hazards?
Vejledende henvises til skema 2.
See table 2 for guidance.
Registrer, hvilke(n) standard(er) eller lovgivning produktet er omfattet af.
Identify the standard(s) or legislation applicable to the product.
Fastlæg, hvilken type forbruger du vil lade være omfattet af dit skadesscenarie for det farlige produkt.
Identify the type of consumer you want to include in your injury scenario with the hazardous product.
Lad dit første skadesscenarie omfatte den påtænkte bruger og den påtænkte anvendelse af produktet.
Start with the intended user and the intended use of the product for your first injury scenario.
Inddrag andre forbrugere (jf. skema 1) og anvendelser til yderligere scenarier.
Take other consumers (See table 1) and uses for further scenarios.
Beskriv et skadesscenarie, hvori den eller de produktfarer, du har valgt, er årsag til (en) skade(r) eller (en) skadelig(e) virkning(er) på den valgte forbrugers sundhed.
Describe an injury scenario in which the product hazard(s) you have selected causes an injury(ies) or adverse health effect(s) to the consumer you selected.
Beskriv trinnene, der fører til den eller de pågældende personskader, klart og kortfattet og uden for mange detaljer (»den korteste vej til en personskade«/»den kritiske vej til en personskade«).
Describe the steps to the injury(ies) clearly and concisely, without exaggerating the details (‘shortest path to injury’, ‘critical path to injury’).
Hvis dit scenarie indebærer flere samtidige skader, inkluderes de alle i det samme scenarie.
If there are several concurrent injuries in your scenario, include them all in that same scenario.
Tag ved beskrivelsen af skadesscenariet hensyn til anvendelsens hyppighed og varighed og graden af genkendelse af de(n) pågældende fare(r) blandt forbrugerne samt til, om der er tale om en sårbar forbruger (især børn), og til beskyttelsesudstyr, forbrugerens adfærd i tilfælde af en ulykke, forbrugerens kulturelle baggrund og andre faktorer, som efter din mening er vigtige for risikovurderingen.
When you describe the injury scenario, consider the frequency and duration of use, hazard recognition by the consumer, whether the consumer is vulnerable (in particular children), protective equipment, the consumer’s behaviour in the case of an accident, the consumer’s cultural background, and other factors that you consider important for the risk assessment.
Jf. vejledningen i afsnit 3.3 og skema 2.
See section 3.3 and table 2 for guidance.
Bestem alvorligheden af personskaden.
Determine the severity of the injury.
Bestem alvorlighedsgraden (1 til 4) af skaden på forbrugeren.
Determine the level of severity (1 to 4) of the injury to the consumer.
Hvis forbrugeren pådrager sig flere skader i dit skadesscenarie, bestem da alvorligheden af alle disse skader tilsammen.
If the consumer suffers from several injuries in your injury scenario, estimate the severity of all those injuries together.
Jf. vejledningen i skema 3.
See table 3 for guidance.
Bestem sandsynligheden for skadesscenariet.
Determine the probability of the injury scenario.
Tildel hvert trin i dit skadesscenarie en sandsynlighed.
Assign a probability to each step of your injury scenario.
Beregn den samlede sandsynlighed for dit skadesscenarie ved at gange sandsynlighederne med hinanden.
Multiply the probabilities to calculate the overall probability of your injury scenario.
Jf. vejledningen i skema 4, venstre side.
See left-hand side of table 4 for guidance.
Bestem risikoniveauet.
Determine the risk level.