natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efter at ostemassen er behandlet, kommes den i forme.
After processing, the curd is placed in cheese moulds.
Før eller under presningen anbringes der et kaseinmærke på osten, hvorpå i hvert tilfælde ostens navn (»Boerenkaas«) er angivet eventuelt suppleret med mælketype.
Before or during pressing a casein mark is put on the cheese bearing the name “Boerenkaas”, and possibly also the name of the type of milk.
Efter presningen og syrningen af osten saltes osten i en saltlage, der indeholder 18 til 22 % kogsalt (natriumchlorid).
After pressing and acidification over a number of hours, the cheese is soaked in a brine solution of 18 to 22 % common salt (sodium chloride).
Osten skal modnes i mindst 13 dage på bedriften efter den første fremstillingsdag ved mindst 12 °C.
The minimum ripening period on the farm is 13 days after the day on which processing began at a temperature of at least 12 °C.
»Boerenkaas« skal for at opnå tilstrækkelig karakteristisk smag videremodnes i bedriftens modningsrum eller i ostehandelen.
To obtain its fully characteristic flavour, “Boerenkaas” is left to ripen further in the ripening room on the farm or on the cheese merchant’s premises.
Modningsprocessens længde varierer fra nogle få uger til over et år.
The length of the ripening process varies from a few weeks to over a year.
»Boerenkaas« er en ost, der på bedriften fremstilles af rå mælk fra køer, geder, får eller bøfler.
“Boerenkaas” is a cheese made on the farm from raw milk from cattle, goats, sheep or buffalo.
Mindst halvdelen af mælken skal komme fra landmandens egen besætning.
At least half of the milk must come from the farm’s own herd.
Der må højst købes ekstra mælk fra to andre producenter, og den opkøbte mængde må tilsammen ikke overstige landmandens egen produktion.
Milk may be bought in from no more than two other dairy farms, but the total quantity bought in may not be greater than the farm’s own production.
Oversigt over karakteristiske egenskaber ved »Boerenkaas« og krav til dens sammensætning
Summary of characteristic properties and composition of “Boerenkaas”
»Goudse Boerenkaas«
“Goudse Boerenkaas”
»Leidse Boerenkaas«
“Leidse Boerenkaas”
»Edammer Boerenkaas«
“Edammer Boerenkaas”
»Boerenkaas (van geitenmelk)«, »Boerenkaas (van schapenmelk)«, »Boerenkaas (van buffelmelk)«
“Boerenkaas (van geitenmelk)”, “Boerenkaas (van schapenmelk)”, “Boerenkaas (van buffelmelk)”
Råvare
Raw material
komælk
cow’s milk
gedemælk, fåremælk, bøffelmælk
goat’s milk, sheep’s milk, buffalo milk
Form
Shape
Gouda-formet (flad cylinder med runde kanter)
Gouda-shaped (flat cylinder with rounded edges)
Leiden-formet (flad cylinder med skarpe kanter)
Leiden-shaped (flat cylinder with sharp edges)
kugle- eller brødformet
ball- or loaf-shaped
Skorpe
Rind
hvidgul skorpe, evt. med ostecoating
white to yellow rind, if required with cheese coating
rød skorpe, evt. med ostecoating
red rind, if required with cheese coating
Konsistens
Texture
fast til blød og smørbar
firm to soft and malleable
fast til hård, skærbar
firm to hard, sliceable
blød til fast eller hård, skærbar
soft to firm or hard, sliceable
Huldannelse
Hole formation
regelmæssig i hele osten, huldiameter 2 til ca. 15 mm, ingen revner (på over 1 cm)
regular throughout the cheese, hole diameter from 2 to approx. 15 mm; no cracks (longer than 1 cm)
begrænset antal små huller fremkommet under produktionen, regelmæssigt fordelt i hele osten, huldiameter 1-3 mm, ingen revner
limited number of small holes created during production, regular throughout the cheese, hole diameter from 1 to 3 mm; no cracks
begrænset antal små huller, regelmæssigt fordelt i hele osten, huldiameter 2 til ca. 8 mm, ingen revner
limited number of holes, regular throughout the cheese, hole diameter from 2 to approx. 8 mm; no cracks
små huller regelmæssigt fordelt i hele osten eller lukket ostemasse
holes spread evenly throughout, distributed or closed body
efter 12 dage mellem 5,20 og 5,40
after 12 days between 5,20 and 5,40
efter 12 dage mellem 5,20 og 5,30
after 12 days between 5,20 and 5,30
efter 12 dage mellem 5,10 og 5,30
after 12 days between 5,10 and 5,30
Fedtindhold i tørstoffet (%)
Fat content in dry matter (%)
Fuldfed, mindst 48 %,
full fat, at least 48 %
30 %+, fedtindhold i tørstoffet over 30 % og under 35 %, eller 35 %+, fedtindhold i tørstoffet over 35 % og under 40 %
30 % +, fat content in dry matter more than 30 % but less than 35 %; or 35 % +, fat content in dry matter more than 35 % but less than 40 %
40 %+, fedtindhold i tørstoffet over 40 % og under 45 %
40 % +, fat content in dry matter more than 40 % but less than 45 %
mindst 45 %+
at least 45 % +
Maks. vandindhold
Max. moisture content
42,5 % (12 dage efter fremstillingen)
42,5 % (12 days after manufacture)
45 % (12 dage efter fremstillingen)
45 % (12 days after manufacture)
47 % (12 dage efter fremstillingen)
47 % (12 days after manufacture)
46 % (12 dage efter fremstillingen)
46 % (12 days after manufacture)
Salinitet (%)
Salt content (%)
0,4 % til højst 4 % salt i tørstoffet
0,4 % to a maximum of 4 % salt in the dry cheese
0,4 % til højst 5 % salt i tørstoffet
0,4 % to a maximum of 5 % salt in the dry cheese
Tilsætninger
Added ingredients
eventuelt kommen, korn, urter og/eller krydderier
possibly cumin, seeds, herbs and/or spices
kommen
cumin
eventuelt kommen
possibly cumin
eventuelt korn, urter og/eller krydderier
possibly seeds, herbs and/or spices
Minimumsmodningstid
Minimum length of ripening
13 dage fra første fremstillingsdag
13 days after first day of manufacture
Minimumsmodningstemperatur
Minimum ripening temperature
Phosphataseaktivitet
Phosphatase activity
normal værdi for rå mælk
normal level for raw milk
Indtil 1874 blev al mælk forarbejdet på gårdene.
Up to 1874 all milk was processed on the farm.
Derefter begyndte man efterhånden at forarbejde mælken industrielt.
After that, milk gradually began to be processed industrially.
Mælk til fremstilling af ost begyndte at blive pasteuriseret fra begyndelsen af det tyvende århundrede.
Milk used in cheese-making began to be pasteurised in the first few years of the 20th century.
Som følge af pasteuriseringen mistede den industrielt fremstillede ost sin karakter.
Pasteurisation meant that the character of dairy-made cheese was lost.
På gårdene blev man ved at fremstille ost af rå mælk efter den traditionelle metode.
On the farm, the traditional method of processing raw milk continued.
Ost, der fremstilles af rå mælk, får mere smag i kraft af de enzymer, der forekommer naturligt i mælken, især mælkelipase, og i kraft af den bakterieflora, der opstår i mælken under og efter malkningen. Smagen bliver fyldigere, kraftigere og skarpere.
As a result of enzymes naturally present in milk, i.e. milk lipase, and the presence of a bacteria flora that enters the milk during and after milking, the cheese made from this raw milk has more taste, described as fuller, stronger and tangier.
Mange forbrugere betragter denne smag som kendetegnende for »Boerenkaas« til forskel fra fabriksost.
For many consumers, this is what distinguishes the taste of “Boerenkaas” from “industrially made” cheese.
Smagen bliver stærkere, jo længere osten har været modnet.
The taste becomes stronger as ripening progresses.
I 1982 blev der fastsat nye regler med beslutning og dekret om osteprodukter på grundlag af landbrugskvalitetsloven.
In 1982 new rules were laid down by the Decision and Decree on Cheese Products on the basis of the Agricultural Quality Act.
Disse regler vedrører ostens kvalitet, mælkens oprindelse og fremstillingsmetoden.
These rules cover cheese quality, the origin of the milk and the method of production.
Det relevante statslige mærke garanterer, at »Boerenkaas« er et gårdprodukt, der er fremstillet af rå mælk, som kun har været oplagret i kort tid, og som hovedsagelig stammer fra bedriftens egen besætning.
The related national mark guarantees that “Boerenkaas” is a farm product, and is made from raw milk which is kept for only a short time and comes mainly from the farm’s own herd.
Det foregående giver en fuldstændig beskrivelse af de anvendte råmaterialer og produktionsmetoden.
The foregoing clearly illustrates the specific character of the raw materials used and of the method of production.
Kravene i denne varespecifikation som beskrevet i afsnit 3.6 (Beskrivelse af produktionsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet i punkt 3.1 henviser til) og skemaet i afsnit 3.7 (Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet (artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1216/2007) gælder for »Boerenkaas« som en garanteret traditionel specialitet i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 509/2006.
The requirements of this specification, as described in section 3.6 (Description of the production method of the agricultural product or foodstuff to which the name under point 3.1 applies) and the table in section 3.7 (Character of the agricultural product or foodstuff (Article 3(3) of Regulation (EC) No 1216/2007)), apply to “Boerenkaas” as a traditional speciality guaranteed under Regulation (EC) No 509/2006.
På hver bedrift kontrolleres det en gang hver 6. til 8. uge, at der anvendes frisk, rå mælk (der er højst 40 timer gammel) til fremstilling af ost, og at kaseinmærket anvendes.
Every six to eight weeks each farm is inspected to ensure that fresh raw milk (not more than 40 hours old) is used in cheese-making and to check on use of the casein mark.
En gang om året undersøges det administrativt, hvilken bedrift den anvendte mælk stammer fra.
Once a year administrative checks are performed to verify from which farms the milk used comes.
Kontrollen med, at kravene til sammensætningen overholdes, vedrører fedtindholdet i tørstoffet samt vandindholdet og saltindholdet i tørstoffet.
Checks for compliance with the composition requirements cover the fat content in dry matter, moisture content and salt content in dry matter.
Disse parametre kontrolleres på samme tid hver 6. til 8. uge.
These parameters are checked at the same time once every six to eight weeks.
Derudover er formålet med kontrolproceduren at overvåge, at de øvrige karakteristiske egenskaber ved de forskellige typer »Boerenkaas«, der er nævnt i skemaet i afsnit 3.7, overholdes.
In addition, the inspection procedure is designed to check for compliance with the other characteristic properties of the various types of “Boerenkaas” given in the table in section 3.7.
Kontrollen af de karakteristiske egenskaber sker visuelt på samme tid hver 6. til 8. uge.
These checks on characteristic properties are carried out visually, also at the same time once every six to eight weeks.
Når produktionen af osten »Boerenkaas« er sæsonmæssig, udføres kontrollerne hver 6. til 8. uge i produktionsperioden.
Where “Boerenkaas” cheese production is seasonal, the checks are carried out once every six to eight weeks during the production period.
Hvis en virksomheds årlige produktion af »Boerenkaas« er under 25000 kg, udføres kontrollerne to gange årligt.«
Where annual “Boerenkaas” production in an undertaking is below 25000 kilograms, the checks are carried out twice a year.’.
undergruppe 1.3: — Ost
Class 1.3. Cheese
Med denne lovgivning blev der skabt mulighed for ud over komælk også at forarbejde gede-, fåre- og bøffelmælk.
This legislation also introduces the possibility of using milk from goats, sheep and buffalo in addition to cow’s milk.
Der blev også skabt mulighed for at lave ost af rå mælk med et lavere fedtindhold.
It also opens up the possibility of making cheese from raw milk with a lower fat content.
Kommissionens forordning (EF) nr. 978/2009
Commission Regulation (EC) No 978/2009
Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2009.
This Regulation shall enter into force on 21 October 2009.
Kommissionens forordning (EF) nr. 979/2009
Commission Regulation (EC) No 979/2009
om tildelingskoefficienten for udstedelse af de importlicenser, der er ansøgt om fra 1. til 7. oktober 2009 for sukkerprodukter under visse toldkontingenter, og suspension af indsendelse af ansøgninger om sådanne licenser
fixing the allocation coefficient for the issuing of import licences applied for from 1 to 7 October 2009 for sugar products under certain tariff quotas and suspending submission of applications for such licences
under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 891/2009 af 25. september 2009 om åbning og forvaltning af visse fællesskabstoldkontingenter for sukker [3], særlig artikel 5, stk. 2, og
Having regard to Commission Regulation (EC) No 891/2009 of 25 September 2009 opening and providing for the administration of certain Community tariff quotas in the sugar sector [3], and in particular Article 5(2) thereof,
De mængder, der er ansøgt om i de licensansøgninger, som er indsendt til myndighederne fra 1. til 7. oktober 2009 i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009, overstiger den disponible mængde under løbenummer 09.4320.
Quantities covered by applications for import licences submitted to the competent authorities from 1 to 7 October 2009 in accordance with Regulation (EC) No 891/2009, exceed the quantity available under order number 09.4320.
Under disse omstændigheder bør der i henhold til forordning (EF) nr. 1301/2006 fastsættes en tildelingskoefficient for den licens, der skal udstedes for løbenummer 09.4320.
In these circumstances, an allocation coefficient for licences to be issued regarding order number 09.4320 should be fixed in accordance with Regulation (EC) No 1301/2006.
Indsendelse af yderligere ansøgninger for det pågældende løbenummer bør i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009 suspenderes indtil produktionsårets udgang —
Submission of further applications for licences for that order number should be suspended until the end of the marketing year, in accordance with Regulation (EC) No 891/2009,
De mængder, der er ansøgt om importlicenser for efter forordning (EF) nr. 891/2009 fra 1. til 7. oktober 2009, multipliceres med den tildelingskoefficient, som er fastsat i bilaget til denne forordning.
The quantities for which import licence applications have been lodged under Regulation (EC) No 891/2009 from 1 to 7 October 2009 shall be multiplied by the allocation coefficients set out in the Annex to this Regulation.
Indsendelse af yderligere licensansøgninger, der svarer til de i bilaget anførte løbenumre, suspenderes indtil udgangen af produktionsåret 2009/10.
Submission of further applications for licences, which correspond to the order numbers indicated in the Annex, shall be suspended until the end of the marketing year 2009/10.
EUT L 254 af 26.9.2009, s. 82.
OJ L 254, 26.9.2009, p. 82.
»CXL-indrømmelsessukker«
CXL Concessions Sugar
Produktionsåret 2009/10
2009/10 marketing year
Ansøgninger indsendt fra 1.10.2009 til 7.10.2009
Applications lodged from 1.10.2009 to 7.10.2009
Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger.
Not applicable: no licence application has been sent to the Commission.
Type
Country
Yderligere ansøgninger
Further applications
Alle tredjelande
Any third countries
Suspenderet
Suspended
»Balkan-sukker«
Balkans Sugar
Serbien, Montenegro og Kosovo [3]
Serbia, Montenegro and Kosovo [3]
»Undtagelsesvis import af sukker og import af industrisukker«
Exceptional import sugar and industrial import sugar
Undtagelsesvis import
Exceptional
Import af industrisukker
Industrial
Ikke relevant: De ansøgte mængder overstiger ikke de disponible mængder, og ansøgningerne imødekommes fuldt ud.
Not applicable: the applications do not exceed the quantities available and are fully granted.
Som fastlagt ved FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 af 10. juni 1999.
Kosovo under United Nations Security Council Resolution 1244/1999.
Kommissionens forordning (EF) nr. 980/2009
Commission Regulation (EC) No 980/2009
om forbud mod fiskeri efter pighaj i EF-farvande i ICES-afsnit III a fra fartøjer, der fører svensk flag
establishing a prohibition of fishing for spurdog/dogfish in EC waters of ICES zone IIIa by vessels flying the flag of Sweden
DGS — Pighaj (Squalus acanthias)
DGS — Spurdog/dogfish (Squalus acanthias)
EF-farvande i III a
EC waters of IIIa
24. september 2009
24 September 2009
Kommissionens forordning (EF) nr. 981/2009
Commission Regulation (EC) No 981/2009
om forbud mod fiskeri efter tunge i ICES-afsnit IIIa og EF-farvande i IIIb, IIIc og IIId fra fartøjer, der fører svensk flag
establishing a prohibition of fishing for common sole in ICES zone IIIa, EC waters of IIIb, IIIc and IIId by vessels flying the flag of Sweden
SOL — Tunge (Solea solea)
SOL — Common sole (Solea solea)
Kommissionens forordning (EF) nr. 982/2009
Commission Regulation (EC) No 982/2009
Denne forordning træder i kraft den 22. oktober 2009.
This Regulation shall enter into force on 22 October 2009.
Kommissionens forordning (EF) nr. 983/2009
Commission Regulation (EC) No 983/2009
om henholdsvis godkendelse og afvisning af visse sundhedsanprisninger af fødevarer, der henviser til en reduceret risiko for sygdom og til børns udvikling og sundhed
on the authorisation and refusal of authorisation of certain health claims made on food and referring to the reduction of disease risk and to children’s development and health
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1924/2006 af 20. december 2006 om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer [1], særlig artikel 17, stk. 3, og
Having regard to Regulation (EC) No 1924/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on nutrition and health claims made on foods [1], and in particular Article 17(3) thereof,
Forordning (EF) nr. 1924/2006 foreskriver ligeledes, at lederne af fødevarevirksomheder kan sende ansøgninger om godkendelse af sundhedsanprisninger til en medlemsstats kompetente nationale myndighed.
Regulation (EC) No 1924/2006 also provides that applications for authorisations of health claims may be submitted by food business operators to the national competent authority of a Member State.
Den kompetente nationale myndighed skal videresende ansøgningerne til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), i det følgende benævnt »autoriteten«.
The national competent authority is to forward applications to the European Food Safety Authority (EFSA), hereinafter referred to as the Authority.
Efter at have modtaget en ansøgning skal autoriteten straks underrette de øvrige medlemsstater og Kommissionen herom og desuden afgive udtalelse om den pågældende sundhedsanprisning.
Following receipt of an application the Authority is to inform without delay the other Member States and the Commission of the application, and to deliver an opinion on a health claim concerned.
Den 19. august 2008 modtog Kommissionen og medlemsstaterne syv udtalelser fra autoriteten om ansøgninger om godkendelse af sundhedsanprisninger.
On 19 August 2008, the Commission and the Member States received seven opinions on applications for health claim authorisation from the Authority.
Den 22. september 2008 modtog Kommissionen og medlemsstaterne én udtalelse fra autoriteten om en ansøgning om godkendelse af en sundhedsanprisning.
On 22 September 2008, the Commission and the Member States received one opinion on an application for health claim authorisation from the Authority.
Den 22. oktober 2008 modtog Kommissionen og medlemsstaterne otte udtalelser fra autoriteten om ansøgninger om godkendelse af sundhedsanprisninger.
On 22 October 2008, the Commission and the Member States received eight opinions on applications for health claim authorisation from the Authority.
Den 31. oktober 2008 modtog Kommissionen og medlemsstaterne fem udtalelser fra autoriteten om ansøgninger om godkendelse af sundhedsanprisninger.
On 31 October 2008, the Commission and the Member States received five opinions on applications for health claim authorisation from the Authority.
Den 14. november 2008 modtog Kommissionen og medlemsstaterne to udtalelser fra autoriteten om ansøgninger om godkendelse af sundhedsanprisninger.
On 14 November 2008, the Commission and the Member States received two opinions on applications for health claim authorisation from the Authority.
Seks af udtalelserne vedrørte ansøgninger om anprisninger af en reduceret risiko for sygdom, som omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1924/2006, og 1 udtalelser vedrørte ansøgninger om sundhedsanprisninger, der henviser til børns udvikling og sundhed, som omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1924/2006.
Six opinions were related to applications for reduction of disease risk claims, as referred to in Article 14(1)(a) of Regulation (EC) No 1924/2006, and seventeen opinions were related to applications for health claims referring to children’s development and health, as referred to in Article 14(1)(b) of Regulation (EC) No 1924/2006.
I mellemtiden er én ansøgning om godkendelse af en sundhedsanprisning blevet trukket tilbage af ansøgeren, mens en anden ansøgning om godkendelse af en sundhedsanprisning vil blive gjort til genstand for yderligere beslutningstagning.
Meanwhile one application for health claim authorisation was withdrawn by the applicant and one application for health claim authorisation will be subject to a further decision.
Som opfølgning på en ansøgning, som UNILEVER PLC (Det Forenede Kongerige) og UNILEVER N.V. (Nederlandene) indgav i henhold til artikel 14, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1924/2006, skulle autoriteten afgive udtalelse om en sundhedsanprisning vedrørende virkningerne af phytosteroler på kolesterolindholdet i blodet og risikoen for koronar hjertesygdom (spørgsmål nr. EFSA-Q-2008-085) [2].
Following an application from Unilever PLC (United Kingdom) and Unilever NV (Netherlands), submitted pursuant to Article 14(1)(a) of Regulation (EC) No 1924/2006, the Authority was required to deliver an opinion on a health claim related to the effects of Plant sterols on blood cholesterol and the risk of coronary heart disease (Question No EFSA-Q-2008-085) [2].
Den af ansøgeren foreslåede anprisning havde følgende ordlyd: »Det er bevist, at phytosteroler sænker/reducerer kolesterolindholdet i blodet væsentligt.
The claim proposed by the applicant was worded as follows: ‘Plant sterols have been proven to lower/reduce blood cholesterol significantly.
Risikoen for (koronar) hjertesygdom reduceres bevisligt, når kolesterolindholdet i blodet sænkes«.
Blood cholesterol lowering has been proven to reduce the risk of (coronary) heart disease’.
På grundlag af de fremlagte oplysninger konkluderede autoriteten, at der kunne fastslås en årsagssammenhæng mellem indtag af phytosteroler og den anpriste virkning.
On the basis of the data presented, the Authority concluded that a cause and effect relationship was established between the consumption of plant sterols and the claimed effect.
Anprisningen bør, med en ændret formulering, anses for at opfylde kravene i forordning (EF) nr. 1924/2006, navnlig forordningens artikel 14, stk. 1, litra a), og bør optages på fællesskabslisten over tilladte anprisninger.
Subject to a revised wording the claim should be considered as complying with the requirements of Regulation (EC) No 1924/2006 and in particular Article 14(1)(a) thereof, and it should be included in the Community list of permitted claims.
Som opfølgning på en ansøgning, som McNeil Nutritionals indgav i henhold til artikel 14, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1924/2006, skulle autoriteten afgive udtalelse om en sundhedsanprisning vedrørende virkningerne af phytostanolestere på kolesterolindholdet i blodet og risikoen for koronar hjertesygdom (spørgsmål nr. EFSA-Q-2008-118) [3].
Following an application from McNeil Nutritionals, submitted pursuant to Article 14(1)(a) of Regulation (EC) No 1924/2006, the Authority was required to deliver an opinion on a health claim related to the effects of plant stanol esters on blood cholesterol and the risk of coronary heart disease (Question No EFSA-Q-2008-118) [3].
Den af ansøgeren foreslåede anprisning havde følgende ordlyd: »Ved aktivt at sænke/reducere LDL-kolesterolet (med op til 14 % på to uger via blokering for optagelsen af kolesterol) reducerer phytostanolestere risikoen for (koronar) hjertesygdom«.
The claim proposed by the applicant was worded as follows: ‘By actively lowering/reducing LDL-cholesterol (by up to 14 % within 2 weeks, by blocking cholesterol absorption,) plant stanol esters reduce the risk of (coronary) heart disease’.