natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU-erhvervsgrenen hævdede ligeledes, at Kommissionens resultater er i modstrid med resultaterne af en procedure vedrørende udligningstold på eksporten af visse stålvarer fra Indien, som det amerikanske handelsministerium havde foretaget, og hvor der var blevet konstateret langt højere subsidier.
The Union industry also argued that the Commission findings contradict a US Department of Commence (US DOC) finding in a recent countervailing proceedings concerning certain steel exports from India where much higher subsidies were found.
Det bør dog bemærkes, at disse resultater vedrører en anden vare og dækker en anden undersøgelsesperiode.
However, it should be noted that this finding relates to a different product and cover a different investigation period.
Derfor afvises denne påstand.
Consequently, this argument is hereby rejected.
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 26-28 i forordningen om midlertidig told.
In the absence of any other comments, recitals 26 to 28 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
Duty entitlement passbook scheme (DEPBS)
En række parter hævdede, at DEPBS ikke bør betragtes som et udligningsberettiget subsidie, da formålet med ordningen er at udligne tolden på import.
Several parties argued that the DEPBS should not be considered as a countervailable subsidy, since the purpose of the scheme is to offset customs duties on imports.
Som det fremgår af betragtning 38 i forordningen om midlertidig told, kan denne ordning ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), da den ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse).
As explained in recital 38 of the provisional Regulation this scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation since it does not conform to the rules laid down in Annex I item (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) to the basic Regulation.
En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råvarer.
In particular, an exporter is under no obligation to actually consume the goods imported free of duty in the production process and the amount of credit is not calculated in relation to actual inputs used.
Desuden findes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råvarer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om betaling af for høje importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), og bilag II og III.
Moreover, there is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of item (i) of Annex I, and Annexes II and III to the basic Regulation.
Endelig er en eksportør berettiget til DEPBS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råvarer.
Lastly, an exporter is eligible for the DEPBS benefits regardless of whether it imports any inputs at all.
Selv eksportører, der køber alle deres råvarer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råvarer, er således stadig berettiget til fordelene ved DEPBS.
Thus, even exporters which procure all of their inputs locally and do not import any goods which can be used as inputs are still entitled to benefit from the DEPBS.
Disse påstande afvises derfor.
Therefore, these arguments are hereby rejected.
En af parterne hævdede, at i tilfælde af salg af DEPB-licensen lå den faktiske salgspris under licensens værdi, og fordelen var derfor mindre.
In case of sales of the DEPB licence, one party argued that the actual selling price was below the licence value and therefore the benefit was less.
I den forbindelse skal det bemærkes, at fordelen under denne ordning blev beregnet på grundlag af størrelsen af den kredit, der ydes under licensen, uanset om licensen blev anvendt til udligning af tolden på import, eller om licensen rent faktisk blev solgt.
In this regard, it should be noted that the benefit under this scheme was calculated on the basis of the amount of credit granted in the licence regardless of whether the licence was used to offset customs duties on imports or whether the licence was actually sold.
Det konkluderes, at et eventuelt salg af en licens til en pris, der ligger under den pålydende værdi, er en rent forretningsmæssig beslutning, som ikke ændrer ved størrelsen af den fordel, der ydes under denne ordning.
It is considered that any sale of a licence at a price less the face value is a pure commercial decision which does not alter the amount of benefit received under this scheme.
Denne påstand afvises derfor.
Therefore, this argument is hereby rejected.
Desuden hævdede en anden part, at selv hvis DEPBS blev betragtet som udligningsberettiget, burde fordelen under denne ordning ikke baseres på eksportværdien, men snarere den faktiske brug af DEPB-licensen.
One party further argued that even if the DEPBS was considered countervailable, the benefit received under the scheme should not be based on export value, but rather the actual use of the DEPB licence.
I den forbindelse bør der mindes om, at i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 beregnedes det udligningsberettigede subsidiebeløb udtrykt ved den fordel, som det blev konstateret, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden.
In this respect, it should be recalled that in accordance with Articles 3(2) and 5 of the basic Regulation, the amount of countervailable subsidies was calculated in terms of benefit conferred on the recipient, which is found to exist during the IP.
I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, der foretages en eksporttransaktion under denne ordning.
In this regard, it was considered that the benefit is conferred on the recipient at the point of time when an export transaction is made under this scheme.
På dette tidspunkt er det sandsynligt, at de indiske myndigheder giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i).
At that moment, the Government of India (GOI) is liable to forego the customs duties, which constitutes a financial contribution within the meaning of Article 3(1)(a)(i) of the basic Regulation.
Når en virksomhed ved, at den vil modtage et subsidie under DEPBS, er virksomheden gunstigere stillet, fordi den kan tilbyde lavere priser på grund af subsidierne.
By virtue of the fact that a company is aware that it will receive a subsidy under DEPBS, the company is in a more advantageous position, because it can reflect the subsidies through offering lower prices.
Det er imidlertid eksporttidspunktet og ikke den efterfølgende anvendelse, der er afgørende for at fastslå, at der er indrømmet en fordel, fordi en eksportør med sådanne rettigheder allerede er bedre stillet finansielt set.
The moment of export is decisive in order to establish conferral of a benefit, not the subsequent usage, because an exporter already with such vested right is ‘better off’ in financial terms.
Denne påstand afvises derfor.
Consequently, this claim is hereby rejected.
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende denne ordning, bekræftes konklusionerne i betragtning 29-41 i forordningen om midlertidig told.
In the absence of any other comments concerning this scheme, recitals 29 to 41 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen)
Advance authorisation scheme (AAS)
En af parterne hævdede, at AAS burde betragtes som en toldgodtgørelsesordning, fordi de importerede materialer anvendes til produktion af varer, som eksporteres.
One party argued that the AAS should be considered as a duty drawback system, because the imported materials are used to produce exported goods.
Som svar på denne påstand blev det i grundforordningens betragtning 54 forklaret, at den underordning, der blev benyttet i den aktuelle sag, ikke kan betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii).
In reply to this argument, it was explained in recital 54 of the provisional Regulation that the sub-scheme used in the present case cannot be considered permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Den overholder ikke reglerne i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse).
It does not conform to the rules laid down in Annex I item (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) to the basic Regulation.
De indiske myndigheder anvendte ikke en verifikationsordning eller -procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev brugt råvarer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4), samt for substitutionsgodtgørelsesordningers vedkommende grundforordningens bilag III, del II, punkt 2).
The GOI did not effectively apply a verification system or a procedure to confirm whether and in what amounts inputs were consumed in the production of the exported product (Annex II(II)(4) to the basic Regulation and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III(II)(2) to the basic Regulation).
Det konkluderes også, at standard input-/outputnormerne (SION-normerne) for den pågældende vare ikke var tilstrækkeligt præcise, og at SION-normerne ikke i sig selv kan anses for at være et system til verifikation af det faktiske forbrug, fordi disse standardnormer er udformet således, at de indiske myndigheder ikke med tilstrækkelig præcision kan kontrollere, hvilke mængder råvarer der er forbrugt i produktionen til eksport.
It is also considered that the standard input-output norms (SIONs) for the product concerned were not sufficiently precise and that themselves cannot constitute a verification system of actual consumption because the design of those standard norms does not enable the GOI to verify with sufficient precision what amounts of inputs were consumed in the export production.
De indiske myndigheder foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råvarer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3).
In addition, the GOI did not carry out a further examination based on actual inputs involved, although this would normally need to be carried out in the absence of an effectively applied verification system (Annex II(II)(5) and Annex III(II)(3) to the basic Regulation).
Underordningen er derfor udligningsberettiget, og påstanden afvises.
The sub-scheme is therefore countervailable, and the argument is hereby rejected.
Hvad angår beregningen af subsidiebeløbet og i modstrid med en af parternes påstande, skulle AAS-fordele, der indrømmes andre varer end den pågældende vare, tages i betragtning ved fastsættelsen af den udligningsberettigede fordels størrelse.
Regarding the calculation of the subsidy amount, and contrary to the submission by one party, AAS benefit generated by other than the product concerned had to be considered when establishing the amount of countervailable benefit.
Der er ingen forpligtelse under AAS, der begrænser brugen af fordelen til toldfri import af råvarer knyttet til en bestemt vare.
No obligation exists under AAS which limits the use of the benefit to the importation of duty-free input material linked to a particular product.
Den pågældende vare kan derfor drage fordel af alle de AAS-fordele, der indrømmes.
Consequently, the product concerned can benefit from all AAS benefit generated.
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende denne ordning, bekræftes konklusionerne i betragtning 42-58 i forordningen om midlertidig told.
In the absence of any other comments concerning this scheme, recitals 42 to 58 of the provisional Regulation are hereby confirmed
Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for investeringsgoder)
Export promotion capital goods scheme (EPCGS)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende denne ordning, bekræftes konklusionen i betragtning 59 i forordningen om midlertidig told.
In the absence of any comments concerning this scheme, recital 59 of the provisional Regulation is hereby confirmed.
Export Oriented Units Scheme (»EOUS«) (ordning for eksportorienterede virksomheder)
Export oriented units scheme (EOUS)
Før en række bemærkninger fra virksomheden i stikprøven, som havde status som EOU, behandles, bør der mindes om, at det er en afgørende forpligtelse for en EOU-virksomhed, jf. FT-policy 2004-2009 og FT-policy 2009-2014, at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, dvs. den samlede værdi af eksporten skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer i en referenceperiode (på fem år).
Before addressing a number of comments from the company in the sample which had the status of an EOU, it should be recalled that a crucial obligation of an EOU as set out in the FT-policy 2004-2009 and FT-policy 2009-2014 is to achieve net foreign exchange (NFE) earnings, that is in a reference period (5 years) the total value of exports has to be higher than the total value of imported goods.
I princippet kan alle virksomheder, der forpligter sig til at eksportere hele deres produktion af varer og tjenesteydelser, etableres under EOUS.
All enterprises which, in principle, undertake to export their entire production of goods or services may be set up under the EOUS.
Til gengæld er eksportorienterede virksomheder berettiget til de i grundforordningens betragtning 66 omhandlede fordele.
In return, export oriented units are entitled to a number of concessions listed under recital 66 of the provisional Regulation.
De er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
They are contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 4(4), first subparagraph, point (a) of the basic Regulation.
Det er en ufravigelig betingelse for at opnå fordelene, at en EOU-virksomhed har eksport som mål, jf. kapitel 6.1 i FT-policy 2009-2014.
The export objective of an EOU as set out in Chapter 6.1 of the FT-policy 2009-2014 is a conditio sine qua non to obtain the subsidies.
En EOU-virksomheds fordele er alle retligt betingede af eksportresultater.
The exemptions an EOU enjoys are all contingent in law upon export performance.
EOUS kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii).
The EOUS cannot be considered as a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt H), og bilag II, nr. i), (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse).
It does not conform to the strict rules laid down in Annex I (items (H) and (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) to the basic Regulation.
Det er desuden ikke blevet bekræftet, at de indiske myndigheder har en verifikationsordning eller -procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt told- eller omsætningsafgiftsfri råvarer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4, samt for substitutionsgodtgørelsesordningers vedkommende grundforordningens bilag III, del II, punkt 2).
In addition, it has not been confirmed that the GOI has a verification system or procedure in place to confirm whether and in what amounts duty and or sales tax free procured inputs were consumed in the production of the exported product (Annex II(II)(4) to the basic Regulation and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III(II)(2) to the basic Regulation).
Hensigten med den indførte kontrolordning er at overvåge forpligtelsen til at opnå nettoindtjening i udenlandsk valuta og ikke forbruget af import i forbindelse med fremstilling af eksportvarer.
The verification system in place aims at monitoring the NFE earning obligation and not the consumption of imports in relation to the production of exported goods.
Ifølge den part, som har status som EOU-virksomhed, kan en fordel kun være udligningsberettiget, hvis følgende to betingelser er opfyldt: i) der findes ikke noget kontrolsystem, og ii) der er ikke tale om eftergivelse af for store beløb.
In the view of the party with the status of an EOU, countervailability of any benefit is subject to two conditions: (i) lack of a verification system; and (ii) that there is excess remission.
Som svar herpå skal det fremhæves, at det er af afgørende betydning, at de indiske myndigheder påviser, at de har oprettet et effektivt kontrolsystem, som gør det muligt at fastslå, hvilke og hvor mange råvarer der forbruges i produktionsprocessen.
In reply to this, it should be noted that it is vital for the GOI to demonstrate that it has put in place a proper verification system to determine which inputs were consumed in the production process and in what amounts.
Fraværet af et effektivt kontrolsystem vil blive behandlet yderligere nedenfor.
The lack of a proper verification system will be further addressed below.
Spørgsmålet vedrørende eftergivelse af for store beløb er kun relevant i tilfælde, hvor det er blevet fastslået, at ordningen — i dette tilfælde EOUS — er en autoriseret toldgodtgørelsesordning, som opfylder kravene i grundforordningens bilag I, II og III.
Regarding the issue of excess remission, this is only relevant in a case where it has determined that a scheme, in this cases the EOUS, is a bona fide duty drawback scheme which fulfils the requirements of Annexes I, II and III to the basic Regulation.
Som forklaret ovenfor i betragtning 27 kan EOUS ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii).
As already explained in recital 27 above, the EOUS cannot be considered as a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Denne part understregede desuden, at EOUS har karakter af en automatisk ordning, som muliggør toldfri import af råvarer med henblik på eksport af færdigvarer.
The party further underlined the default character of the EOU system as one that allows duty-free imports of raw material for exports of finals goods.
Den pågældende part hævdede, at EOUS kan sidestilles med den særlige toldprocedure, der kaldes proceduren for aktiv forædling, og ikke toldgodtgørelse.
The party argued that the EOU system may be assimilated with the special customs procedure of inward processing relief, not duty drawback.
Denne part hævdede, at uanset om disse to ordninger teoretisk set giver det samme resultat (eksport af varer indeholdende råvarer, for hvilke der ikke opkræves told ved import), er der betydelige forskelle mellem dem.
It claimed that irrespective of whether the outcome of these two systems is theoretically the same (export of goods that incorporate raw materials for which duty upon importation is foregone), there are substantial differences between them.
Til støtte for påstanden hævdede den pågældende part, at eksportøren under en toldgodtgørelsesordning kan gøre krav på en godtgørelse for told på råvarer, der indgår i færdigvarerne.
In support for the claim, the party argued that in a duty drawback system, the exporter has the right to claim the refund or duties for raw material incorporated in the final goods.
Under proceduren for aktiv forædling er eksportøren fritaget for importtold, men er retligt forpligtet til at betale told på færdigvarer, der sælges på hjemmemarkedet.
In the inward processing system, the exporter is exempted from any import duty but has the legal obligation to pay duty for any final goods sold domestically.
Den pågældende part hævdede, at der ikke kan være tale om eftergivelse af for store beløb under sidstnævnte ordning.
The party argued that there cannot be any excess remission under the latter system.
Som svar herpå skal det først og fremmest bemærkes, at det kun kan fastslås, om der har været tale om eftergivelse af for store beløb, hvis der findes en kontrolordning for overvågning af forbruget af importvarer set i forhold til produktionen af eksportvarer.
In reply to this, it should first of all be noted that it can only be determined whether excess payment has taken place in cases where there is a verification system in place aiming to monitor the consumption of imports in relation to the production of exported goods.
Hvad angår den pågældende parts påstand om, at EOU ikke er en toldgodtgørelsesordning, skal det bemærkes, at det af fodnote 2 til grundforordningens bilag I klart fremgår, at »eftergivelse eller godtgørelse« i grundforordningen omfatter hel eller delvis fritagelse for eller udsættelse af importafgifter.
Regarding the party’s claim that the EOU is not a duty drawback scheme, it should be noted that footnote 2 of Annex I to the basic Regulation clearly stipulates that for the purpose of the basic Regulation ‘remission or drawback’ includes the full or partial exemption or deferral of import charges.
Det bør stå klart, at den grundlæggende tanke bag toldgodtgørelses- eller fritagelsesordninger er den samme, dvs. at importtold på import af råvarer enten ikke skal betales eller godtgøres, såfremt de pågældende råvarer anvendes til fremstilling af varer, som efterfølgende eksporteres.
It should be clear that the basic concept applying to duty drawback refund or exemption schemes are the same, i.e. that import duties on imports of raw materials are either not payable or refundable on the condition that such raw materials are used in the manufacture of products, which are consequently exported.
Sluttelig bør det stå klart, at EOUS skal opfylde kravene i grundforordningens bilag I, II og III, hvis det skal fastslås, om ordningen kan betragtes som en autoriseret toldgodtgørelsesordning.
Finally, it should be clear that, in order to determine whether the EOUS is to be considered as a bona fide duty drawback scheme, it has to meet the requirements of Annexes I, II and III to the basic Regulation.
Den pågældende part hævdede endvidere, at en EOU-virksomhed er underkastet et effektivt kontrolsystem og yderligere kontroltiltag i forbindelse med både eksport og hjemmemarkedssalg.
The party further claimed that an EOU is subject to a proper verification system and further verification steps regarding both its export and domestic sales.
Den pågældende part hævdede, at det ikke blot var relevant at tage udenrigshandelspolitikken og procedurehåndbogen, som fastsætter love og procedurer for EOU, i betragtning.
It claimed that not only the foreign trade policy (FTP) and the Handbook of procedures (HOP), which establishes the laws and procedures to EOU, were relevant.
Det bør også undersøges, om der findes et rimeligt og effektiv kontrolsystem i medfør af andre indiske love og bestemmelser.
It should also be investigated whether there are other Indian laws and Regulations in place which establish a reasonable and effective verification system.