natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hovedbegrundelsen for overgangsperioden var behovet for at beskytte de socioøkonomiske vilkår for landbrugsaktiviteter i kølvandet på indførelsen af det indre marked og overgangen til den fælles landbrugspolitik i Letland.
The main reason for the transitional period was the need to safeguard the socioeconomic conditions for agricultural activities following the introduction of the single market and the transition to the Common Agricultural Policy in Latvia.
Den skulle især imødegå de bekymringer, der var kommet til udtryk vedrørende de mulige konsekvenser for landbrugssektoren af liberaliseringen af erhvervelsen af landbrugsjord, fordi der ved tiltrædelsen var store forskelle i jordpriser og indkomster mellem Letland og EU-15 (Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige).
In particular, it aimed to meet concerns raised about the possible impact on the agricultural sector of liberalising the acquisition of agricultural land due to initial large differences in land prices and income compared with Belgium, Denmark, Germany, Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Portugal, Finland, Sweden and the United Kingdom (hereinafter the EU-15).
Et andet formål med overgangsperioden var at lette privatisering og overdragelse af landbrugsjord til landbrugerne.
The transitional period was also designed to ease the process of restitution and privatisation of agricultural land to farmers.
Kommissionen fremhævede allerede i sin rapport af 16. juli 2008 om revision af overgangsforanstaltningerne for erhvervelse af landbrugsejendom som fastsat i tiltrædelsestraktaten fra 2003 (i det følgende benævnt »midtvejsrapporten fra 2008«) betydningen af at gennemføre ovennævnte landbrugsreform inden udgangen af den fastsatte overgangsperiode [1].
In its Report of 16 July 2008 on the Review of the transitional measures for the acquisition of agricultural real estate set out in the 2003 Accession Treaty (hereinafter the ‘Mid-Term Review of 2008’), the Commission has already emphasised the importance of the completion of the above-mentioned agricultural reform by the end of the foreseen transitional period [1].
Ifølge de data, Eurostat råder over, er priserne på landbrugsjord i Letland lavere end priserne på landbrugsjord i resten af EU.
According to data available to Eurostat, agricultural land prices in Latvia are lower than the agricultural land prices in the EU.
Fuldstændig konvergens mht. salgspriserne på landbrugsjord var ikke forventet og blev heller ikke betragtet som en nødvendig forudsætning for at bringe overgangsperioden til ophør.
Complete convergence in agricultural land sales prices was neither expected nor seen as a necessary pre-condition for terminating the transitional period.
De udtalte forskelle i priserne på landbrugsjord mellem Letland og EU-15 kan dog være til hinder for en gradvis udvikling i retning af priskonvergens.
Nevertheless, the noticeable differences in agricultural land prices between Latvia and EU-15 are such that they can hinder smooth progress towards price convergence.
Det fremgår af dataene fra Eurostat, at der ligesom for priserne på landbrugsjord stadig er stor forskel mellem Letland og EU-15 i BNP pr. indbygger målt i købekraftsstandarder.
Similarly to the levels of agricultural land prices, the data from Eurostat show that the gap in per capita GDP in Purchasing power standards in Latvia and EU-15 still persists.
De nuværende priser på landbrugsjord i Letland er således høje i forhold til lettiske borgeres købekraft.
Thus, existing agricultural land prices in Latvia are high for the Latvian residents relative to their purchasing power.
Den lettiske landbrugssektors konkurrenceevne er desuden fortsat ringere end konkurrenceevnen i EU-15's landbrugssektor, og dette forværres af problemer med adgang til finansielle ressourcer og høje renter på erhvervskreditter til erhvervelse af landbrugsjord (15 % p.a. i 2009 i henhold til data fra de lettiske myndigheder).
The lower competitiveness of the Latvian agricultural sector compared to the agricultural sector in EU-15 also persists and the problem is compounded by difficulties in access to financial resources and by high interest rates applied to commercial credit lines for the acquisition of agricultural land (15 % per annum in 2009 according to data supplied by the Latvian authorities).
I henhold til data fra de lettiske myndigheder hidrørende fra State Land Service (Letlands matrikelstyrelse) er 37,7 % af Letlands samlede territorium pr. 1. januar 2010 landbrugsjord, mens skovarealer udgør 45,8 %.
Moreover, according to data supplied by the Latvian authorities based on the State Land Service of Latvia, as of 1 January 2010, the agricultural land constitutes 37,7 % of the country’s total territory, and forests areas cover 45,8 % of it.
I 2007 var 62 % af landbrugsjorden ejet af landbrugere, og 26,6 % var forpagtet.
In 2007 62 % of agricultural land was owned by farmers and 26,6 % of it was rented.
Landbrugsjord i Letland er allerede overvejende på private hænder, men processen med genindførelse af ejendomsretten og jordreformen i landdistrikterne er endnu ikke tilendebragt.
While agricultural land in Latvia is already predominantly in private hands, the process of restitution of ownership rights and the land reform in rural areas are still not completed.
Manglende klarhed med hensyn til ejendomsret er uvægerligt en hindring for handel med jord og konsolidering af landbrugsejendom.
The lack of clarity on property rights inevitably hinders land transactions and consolidation of agricultural estates.
Opsplittede jordarealer medvirker desuden til at forringe konkurrenceevnen og gør landbrugsbedrifterne mindre markedsorienterede.
Land fragmentation, in turn, further contributes to lower competitiveness and leads to less market-oriented farms.
I den sammenhæng viser data fra Eurostat, at selv om der sker en gradvis konsolidering af jordarealer, og det gennemsnitlige udnyttede landbrugsareal pr. bedrift i Letland steg fra 10 ha til 16 ha mellem 2001 og 2007, er dette tal fortsat lavere end i andre EU-medlemsstater som f.eks. Danmark, Tyskland og Sverige, hvor det i gennemsnit var på henholdsvis 60 ha, 46 ha og 43 ha i 2007.
In this context, Eurostat data show that, although gradual consolidation of land is ongoing and the average exploited agricultural area per farm in Latvia increased from 10 ha to 16 ha per farm between 2001 and 2007, the latter is still lower than in other EU Member States, such as Denmark, Germany and Sweden, where this average amounted to 60 ha, 46 ha and 43 ha respectively in 2007.
Den nylige verdensomspændende finansielle og økonomiske krise havde også negative virkninger for Letlands økonomi.
The recent global financial and economic crisis also had a negative impact on Latvia’s economy.
Den manglende efterspørgsel, der efterfulgtes af et kraftigt fald i priserne på landbrugsprodukter, på et tidspunkt, hvor råvarepriserne stadig lå på det høje 2008-niveau, forværrede yderligere de lettiske landbrugeres situation, som i forvejen var ufordelagtig, sammenlignet med landbrugerne i EU-15.
The lack of demand followed by a sharp reduction in purchase prices for agricultural products, at the time when the prices for raw materials remained at the high level of 2008, additionally aggravated the already disadvantaged position of Latvian farmers compared to farmers from EU-15.
Det kan på denne baggrund forventes, hvilket de lettiske myndigheder også gør, at ophævelsen af restriktionerne den 1. maj 2011 vil lægge pres på jordpriserne i Letland.
Against this background, it may be anticipated, as do the Latvian authorities, that the lifting of the restrictions on 1 May 2011 would exert pressure on the land prices in Latvia.
Følgelig er der risiko for alvorlig uro på det lettiske marked for landbrugsjord ved udløbet af overgangsperioden.
Therefore, a threat of serious disturbances on the Latvian agricultural land market upon the expiry of the transitional exists.
Der bør derfor indrømmes en forlængelse af overgangsperioden med tre år, jf. bilag VIII, kapitel 3, til tiltrædelsesakten fra 2003.
An extension by 3 years of the transitional period referred to in Chapter 3 of Annex VIII to the 2003 Act of Accession should therefore be granted.
For at kunne forberede markedet fuldt ud på liberaliseringen er det fortsat yderst vigtigt, selv under ugunstige økonomiske forhold, at sørge for bl.a. bedre kredit- og forsikringsfaciliteter for landbrugerne samt at gennemføre strukturreformen af landbruget i overgangsperioden som allerede fremhævet i midtvejsrapporten fra 2008.
In order to fully prepare the market for liberalisation, it continues to be of utmost importance, even amid adverse economic circumstances, to foster the improvement of factors such as credit and insurance facilities for farmers, and the completion of the agricultural structural reform during the transitional period, as already emphasised in the Mid-Term Review of 2008.
Da et åbent indre marked altid har været kernen i Europas velstand, forventes øget tilgang af udenlandsk kapital at medføre potentielle fordele, også for landbrugsmarkedet i Letland.
Since the open single market has always been at the heart of the European prosperity, an increased inflow of foreign capital would bring along potential benefits also for the agricultural market in Latvia.
Som fremhævet i midtvejsrapporten fra 2008 kan udenlandske investeringer i landbrugssektoren desuden have væsentlige langsigtede virkninger for tilførsel af kapital og knowhow, for den måde, hvorpå markedet for jord fungerer, og for landbrugets produktivitet.
As emphasised in the Mid-Term Review of 2008, foreign investment in the agriculture sector would also have important long-term effects on the provision of capital and know-how, on the functioning of land markets and on agricultural productivity.
Den gradvise lempelse af restriktionerne for udenlandsk ejerskab i løbet af overgangsperioden vil også kunne bidrage til at forberede markedet på fuld liberalisering.
The progressive loosening of the restrictions on foreign ownership during the transitional period would also contribute to preparing the market for full liberalisation.
Af hensyn til retssikkerheden og for at undgå et juridisk tomrum i Letlands nationale retssystem efter udløbet af den nuværende overgangsperiode bør denne afgørelse træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
For the purpose of legal certainty and in order to avoid a legal vacuum in the national legal system of Latvia after the expiry of the current transitional period, this Decision should enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Union,
Overgangsperioden for erhvervelse af landbrugsjord i Letland, jf. bilag VIII, kapitel 3, til tiltrædelsesakten fra 2003, forlænges indtil den 30. april 2014.
The transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Latvia referred to in Chapter 3 of Annex VIII to the 2003 Act of Accession shall be extended until 30 April 2014.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 2011.
Done at Brussels, 7 April 2011.
KOM(2008) 461 endelig af 16.7.2008.
COM(2008) 461 final, 16 July 2008.
I henhold til tiltrædelsesakten fra 2003 kan Letland i syv år fra tiltrædelsesdatoen indtil den 30. april 2011 på de deri fastsatte betingelser opretholde forbud mod erhvervelse af landbrugsjord for fysiske og juridiske personer fra andre EU-medlemsstater, som hverken er etableret i eller har en lokal filial eller repræsentation i Letland.
The 2003 Act of Accession provides that Latvia may maintain in force, under the conditions laid down therein, for a 7-year period following the accession, expiring on 30 April 2011, prohibitions on the acquisition of agricultural land by natural and legal persons from other EU Member States who are neither established nor registered nor having a branch or an agency in Latvia.
Dette er en midlertidig undtagelse fra princippet om fri bevægelighed for kapital, som er sikret ved artikel 63-66 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
This is a temporary exception to the free movement of capital as guaranteed by Articles 63 to 66 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet »rullende materiel — støj« i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog
concerning the technical specifications of interoperability relating to the subsystem ‘rolling stock – noise’ of the trans-European conventional rail system
under henvisning til henstilling fra Det Europæiske Jernbaneagentur (ERA/REC/02-2010/INT) af 30. marts 2010 og
Having regard to the recommendation of the European Railway Agency (No ERA/REC/02-2010/INT) of 30 March 2010,
Ifølge artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 881/2004 [2] skal Det Europæiske Jernbaneagentur (»Jernbaneagenturet«) sikre, at de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI’erne) er tilpasset de tekniske fremskridt, markedsudviklingen og de samfundsmæssige krav, og foreslå Kommissionen de ændringer i TSI’erne, som det finder nødvendige.
Article 12 of Regulation (EC) No 881/2004 of the European Parliament and of the Council [2] requires that the European Rail Agency (hereinafter ‘the Agency’) shall ensure that the technical specifications for interoperability (hereinafter referred to as ‘TSIs’) are adapted to technical progress and market trends and to the social requirements and propose to the Commission the amendments to the TSIs which it considers necessary.
Ved beslutning K(2007) 3371 af 13. juli 2007 udstedte Kommissionen et rammemandat til Jernbaneagenturet, hvori det fik til opgave at varetage visse opgaver i medfør af Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog [3] og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog [4].
By Decision C(2007)3371 of 13 July 2007, the Commission gave a framework mandate to the Agency to perform certain activities under Council Directive 96/48/EC of 23 July 1996 on the interoperability of the trans-European high-speed rail system [3] and Directive 2001/16/EC of the European Parliament and of the Council of 19 March 2001 on the interoperability of the trans-European conventional rail system [4].
Med udgangspunkt i dette rammemandat fik Jernbaneagenturet til opgave at udføre en begrænset revision af TSI’en for det konventionelle jernbanesystem vedrørende »rullende materiel — støj« (støj-TSI’en), som blev vedtaget ved Kommissionens beslutning 2006/66/EF [5].
Under the terms of this framework mandate, the Agency was requested to perform the limited revision of the conventional rail TSI on Rolling stock – Noise (hereinafter ‘TSI Noise’), adopted by Commission Decision 2006/66/EC [5].
Det er ikke alle medlemsstater, der har et referencespor, hvis brug er obligatorisk i forbindelse med støj-TSI’en, og medlemsstaterne kan ikke pålægges at etablere et referencespor.
A reference track whose use is mandatory under TSI Noise is not available in every Member State, and the Member States cannot be obliged to create one.
Det har forhindret ensartede betingelser for alle aktører i EU og har medført finansielle byrder, der er højere end forventet i forhold til den oprindelige beslutning.
This has prevented the development of a level playing field for all actors in the European Union and has created the financial burden which is higher than foreseen in the original Decision.
Kommissionen og Jernbaneagenturet har modtaget en række meddelelser om problemer med tilgængeligheden af referencespor, prøvemetoderne og prøveomkostningerne.
Numerous problems regarding the availability of reference track, the test methods and the test costs have been signalled to the Commission and to the Agency.
Med nærværende afgørelse agter Kommissionen at afklare ansvarsfordelingen med hensyn til referencesporet, at tillade prøver på andre spor, hvor det samtidig sikres, at der indsamles og registreres sammenlignelige data til brug ved en kommende revision af TSI’en, at mindske byrderne i forbindelse med dokumentation af overholdelsen for små serier af køretøjer og at inkludere de seneste udviklinger for så vidt angår ISO EN 3095-standarden.
With the present Decision the Commission intends to clarify responsibilities with regard to the reference track, allow testing on non-reference track while assuring a proper collection and recording of comparable data for a future TSI revision, reduce the burden of proof compliance for small batches of vehicles and include the latest developments with regard to ISO EN 3095 standard.
Støjgrænserne og anvendelsesområdet er uændrede.
The noise limits and the scope will remain unchanged.
Denne afgørelse er derfor kun en begrænset revision af støj-TSI’en og foregriber ikke en fuldstændig revision af støj-TSI’en som fastsat i TSI’ens afsnit 7.
This Decision therefore constitutes only a limited revision of TSI Noise and does not compromise a full revision of TSI Noise as provided in Section 7 of the TSI.
Af klarheds- og tydelighedshensyn er det bedst at erstatte beslutning 2006/66/EF i dens helhed.
For the sake of clarity and simplicity, it is better to replace Decision 2006/66/EC as a whole.
Beslutning 2006/66/EF bør derfor ophæves.
Decision 2006/66/EC should therefore be repealed.
Bestemmelserne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 29, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF —
The measures provided for in this Decision are in conformity with the opinion of the Committee established in accordance with Article 29(1) of Directive 2008/57/EC,
Hermed vedtages den tekniske specifikation for interoperabilitet (herefter benævnt »TSI’en«) vedrørende delsystemet »rullende materiel — støj« i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, jf. artikel 6, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF, som beskrevet i bilaget.
The revised version of the Technical Specification for Interoperability (hereinafter referred to as ‘the TSI’) relating to subsystem ‘rolling stock – noise’ of the trans-European conventional rail system referred to in Article 6(1) of Directive 2008/57/EC, as set out in the Annex, is adopted.
TSI’en finder anvendelse på rullende materiel i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, jf. definitionen i bilag I til direktiv 2008/57/EF.
The TSI shall apply to the rolling stock of the trans-European conventional rail system as defined in Annex I to Directive 2008/57/EC.
Den gælder for nyt og nuværende rullende materiel i overensstemmelse med bilagets afsnit 7.
It shall apply to new and existing rolling stock as set out in Section 7 of the Annex.
Medlemsstaterne underretter Kommissionen om aftaler, der indeholder krav om grænser for støjemission, senest seks måneder efter denne afgørelses ikrafttræden, medmindre notificeringen allerede er sket i medfør af beslutning 2006/66/EF.
Where agreements contain requirement relating to noise emission limits, Member States shall notify them to the Commission within 6 months of the entry into force of this Decision, provided they were not already notified under Decision 2006/66/EC.
Følgende typer aftaler notificeres:
The agreements to be notified shall be:
nationale aftaler mellem medlemsstaterne og jernbanevirksomheder eller infrastrukturforvaltere, som enten er indgået for en begrænset periode eller på ubestemt tid, og som er nødvendige, fordi den omhandlede trafikforbindelse har en meget specifik eller lokal karakter
national agreements between the Member States and railway undertakings or infrastructure managers, agreed on either a permanent or a temporary basis and necessitated by the very specific or local nature of the intended transport service;
Procedurerne for vurdering af overensstemmelse og anvendelsesegnethed og for EF-verifikation som anført i afsnit 6 i bilaget til denne afgørelse skal bygge på de moduler, der er fastlagt i Kommissionens afgørelse 2010/713/EU [6].Artikel 4
The procedures for assessment of conformity, suitability for use and EC verification set out in Section 6 of the Annex to this Decision shall be based on the modules defined in Commission Decision 2010/713/EU [6].Article 4
Kommissionen forbereder revisionen og ajourføringen af denne TSI og fremsætter passende anbefalinger til det udvalg, der er omhandlet i artikel 29 i direktiv 2008/57/EF (»RIS-udvalget«), med henblik på at tage hensyn til den teknologiske udvikling eller samfundsmæssige krav, jf. proceduren i afsnit 7.2 i bilaget til denne afgørelse.
The Commission shall prepare the review and update of this TSI and make appropriate recommendations to the Committee referred to in Article 29 of Directive 2008/57/EC (‘RIS Committee’) in order to take account of developments in technology or social requirements, in accordance with the procedure set out in point 7.2 of the Annex to this Decision.
Beslutning 2006/66/EF ophæves.
Decision 2006/66/EC is repealed.
Bestemmelserne heri finder dog fortsat anvendelse i forbindelse med videreførelse af projekter godkendt i henhold til den TSI, der findes som bilag til nævnte beslutning, og — medmindre ansøgeren anmoder om, at nærværende afgørelse anvendes — projekter vedrørende nye køretøjer og fornyelse eller opgradering af et eksisterende køretøj, som på datoen for meddelelsen af denne afgørelse befinder sig på et fremskredent udviklingsstade eller er omfattet af en kontrakt, der er under udførelse.
Its provisions shall however continue to apply in relation to the maintenance of projects authorised in accordance with the TSI annexed to that Decision and, unless the applicant requests to apply this Decision, to projects for a new vehicle and for the renewal or upgrading of an existing vehicle which are at an advanced stage of development or the subject of a contract in course of performance at the date of notification of the present Decision.
Den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet «rullende materiel — støj« i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog
Technical specifications of interoperability relating to the subsystem ‘rolling stock – noise’ of the trans-European conventional rail system
Definition af delsystem/anvendelsesområde
Definition of subsystem/scope
Brændstof- eller eldrevne tog
Self propelling thermal or electric trains
Brændstof- eller eldrevne lokomotiver
Thermal or electric traction units
Personvogne
Passenger carriages
Godsvogne, herunder køretøjer til transport af lastvogne
Freight wagons, including vehicles designed to carry lorries
Mobilt udstyr til bygning og vedligeholdelse af jernbaneinfrastruktur (arbejdskøretøjer)
Mobile railway infrastructure construction and maintenance equipment
Støj fra lokomotiver, togsæt, personvogne og arbejdskøretøjer
Noise emitted by locomotives, multiple units, coaches and OTMs.
Indvendig støj i lokomotiver, togsæt og personvogne udstyret med et førerrum
Interior noise of locomotives, multiple units and coaches fitted with a cab
Verifikationsmetoder, der er specifikke for støjaspekterne af rullende materiel
Verification methods specific to noise aspects of rolling stock
Enheder, som kræver EF-certificering i forhold til TSI’en for rullende materiel for højhastighedstog (TSI HS RST)og denne TSI
Units requiring EC certification against the HS RST TSI and against this TSI
Undtagelser for nationale, bilaterale, multilaterale eller internationale aftaler
Exceptions for national, bilateral, multilateral or multinational agreements
Fornyelse eller opgradering af eksisterende godsvogne
Renewal or upgrading of existing freight wagons
Fornyelse eller opgradering af lokomotiver, togsæt, personvogne og arbejdsmaskiner
Renewal or upgrading of locomotives, multiple units, coaches and OTMs
TILLÆG A: DEFINITION AF REFERENCESPORET
APPENDIX A: REFERENCE TRACK DEFINITION
TILLÆG B: BEREGNINGSMETODE VED SMÅ AFVIGELSER
APPENDIX B: SMALL DEVIATION CALCULATION METHOD
TILLÆG C: MÅLEDETALJER VEDRØRENDE MÅLING AF STATIONÆR STØJ
APPENDIX C: MEASUREMENT DETAILS FOR STATIONARY NOISE MEASUREMENTS