natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Påtegnelsen af attesten til forudgående frigivelse giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. stk. 8.3 i EXIM-policy 04-09 (dvs. forhåndsautorisation for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige forbrugsafgifter).
The endorsement of the ARO entitles the indigenous supplier to the benefits of deemed exports as set out in paragraph 8.3 of the EXIM policy 04-09 (i.e. AAS for intermediate supplies/deemed export, deemed export drawback and refund of terminal excise duty).
Banken ugyldiggør autorisationen til direkte import for den værdi og de varemængder, der købes i landet i stedet for at blive importeret.
The authorisation will be invalidated by the bank for direct import, only in respect of the value and volume of items being sourced indigenously instead of importation.
Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. stk. 8.3 i EXIM-policy 04-09 (dvs. forhåndsautorisation for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige forbrugsafgifter).
The indigenous supplier will be entitled to deemed export benefits as set out in paragraph 8.3 of the EXIM policy 04-09 (i.e. AAS for intermediate supplies/deemed export, deemed export drawback and refund of terminal excise duty).
Det blev fastslået, at den eksportør, der samarbejdede i undersøgelsesperioden, kun opnåede indrømmelser i henhold til to underordninger i forbindelse med den pågældende vare, nemlig i) ALS/AAS for fysisk eksport og ii) ALS for mellemleverancer.
It was established that during the RIP two cooperating exporters availed of benefits from two of the sub-schemes above, linked to the product concerned, i.e. (i) ALS/AAS physical exports and (ii) ALS for intermediate supplies.
Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge, om de resterende uudnyttede underordninger er udligningsberettigede.
It was therefore not necessary to establish the countervailability of the remaining sub-schemes.
Efter indførelsen af den endelige udligningstold, som gælder på nuværende tidspunkt, har GOI modificeret den verifikationsordning, der anvendes på forhåndsautorisationsordningen (ALS/AAS).
Following the imposition of the definitive countervailing duty currently in force, the GOI modified the verification system applicable to ALS/AAS.
Det betyder, at en indehaver af en forhåndsautorisation af hensyn til GOI’s kontrol er retligt forpligtet til at føre »korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af toldfrit importerede varer/varer købt på hjemmemarkedet« i et nærmere angivet format (kapitel 4.26, 4.30 og tillæg 23 til HOP I 04-09), dvs. et register over det faktiske forbrug.
For verification purposes by the Indian authorities, an Advance Authorisation holder is legally obliged to maintain ‘a true and proper account of consumption and utilisation of duty-free imported/domestically procured goods’ in a specified format (chapters 4.26, 4.30 and Appendix 23 HOP I 04-09), i.e. an actual consumption register.
Dette regnskab skal revideres af en ekstern statsautoriseret revisor, som udsteder en attest om, at de foreskrevne regnskaber og relevante bogføringer er undersøgt, og at de oplysninger, der er afgivet i henhold til tillæg 23, er sande og korrekte i enhver henseende.
This register has to be verified by an external chartered accountant/cost and works accountant who issues a certificate stating that the prescribed registers and relevant records have been examined and the information furnished under Appendix 23 is true and correct in all respects.
Dog gælder disse bestemmelser kun for forhåndsautorisationer udstedt den 13. maj 2005 eller senere.
Nevertheless, the aforesaid provisions apply only to Advance Authorisations issued on or after 13 May 2005.
Indehavere af forhåndsautorisationer eller forhåndslicenser udstedt før denne dato skal følge de tidligere gældende verifikationsbestemmelser, dvs. føre korrekt og behørigt regnskab over forbrug i henhold til licens og anvendelse af importerede varer i det i bilag 18 specificerede format (kapitel 4.30 og tillæg 18 til HOP I 02-07).
For all Advance Authorisations or Advance Licenses issued before that date, holders are requested to follow the previously applicable verification provisions, i.e. to keep a true and proper account of licence-wise consumption and utilisation of imported goods in the specified format of Appendix 18 (chapter 4.30 and Appendix 18 HOP I 02-07).
For så vidt angår de underordninger, der er anvendt af den eneste samarbejdende eksporterende producent i undersøgelsesperioden, dvs. fysisk eksport og transaktioner ligestillet med eksport, fastsætter GOI den mængde og værdi, som importtilladelsen og eksportforpligtelsen vedrører, og dette fremgår af autorisationen.
In regard to the sub-schemes used during the RIP by the two exporting producers in the sample, i.e. physical exports and intermediate supplies, both the import allowance and the export obligation are fixed in volume and value by the GOI and are documented on the licences.
Den mængde import, der er tilladt i henhold til denne ordning, fastsættes af GOI på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (»SION«).
The volume of imports allowed under this scheme is determined by the GOI on the basis of standard input-output norms (SIONs).
Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af licensen (24 måneder med mulighed for to forlængelser på hver 6 måneder).
The export obligation must be fulfilled within a prescribed time frame after issuance of the licence (24 months with two possible extensions of 6 months each).
Den indiske regering hævdede, at den havde et ordentligt verifikationssystem for ordningen i henhold til tillæg 23 til HOP I 04-09, og at der ikke blev eftergivet et for stort beløb i forbindelse med anvendelsen af ALS-ordningen/AAS-ordningen.
The GOI alleged that it had a proper verification system for the scheme according to Appendix 23 of the HOP I 04-09, and that no excess remissions occurred in application of ALS/AAS.
Det blev fremført, at ordningen derfor ikke var udligningsberettiget.
It was argued that therefore the scheme was not countervailable.
Der blev ikke forelagt nye beviser til støtte for disse påstande, og påstanden afvises derfor på baggrund af, at det blev konkluderet, at ingen af underordningerne kan betragtes som tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og bilag II og III til grundforordningen, fordi der ikke fandtes et ordentligt verifikationssystem.
No new evidence was provided support these allegations and therefore this argument is rejected in the light of the findings that neither of the sub-schemes be considered as permissible duty drawback systems or substitution drawback systems within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) and Annexes II and III to the basic Regulation, as there was no proper verification system.
I henhold til bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3, i grundforordningen, kan det, hvis det konstateres, at der ikke foreligger et sådant system, desuden kræves, at eksportlandet foretager en yderligere undersøgelse med henblik på at fastslå, om der har været tale om for store betalinger.
Furthermore, according to Annex II(II)(5) and Annex III(II)(3) to the basic Regulation, where it has been found that there is no proper verification system, this may be overcome by carrying out a further examination by the exporting country to prove whether an excess payment occurred.
Da der ikke blev foretaget en sådan undersøgelse før kontrolbesøget, og det ikke blev bevist, at der ikke var tale om for store betalinger, afvises påstandene.
As no such examinations were carried out before the verification visits, as well as it was not proven that no excess payments were received, the arguments are rejected.
Fritagelsen for importafgifter er et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 2, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra GOI, der har medført en fordel for den undersøgte eksportør.
The exemption from import duties is a subsidy within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) and Article 2(2) of the basic Regulation, i.e. a financial contribution of the GOI which conferred a benefit upon the exporters.
Desuden er forhåndsautorisationer for fysisk eksport og forhåndsautorisationer for transaktioner ligestillet med eksport retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).
In addition, ALS/AAS physical exports and ALS for intermediate supply are clearly contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til disse ordninger.
Without an export commitment a company cannot obtain benefits under these schemes.
Ingen af de to underordninger, der blev benyttet i den aktuelle sag, kan betragtes som tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii).
Neither of the two sub-schemes used in the present case, ALS/AAS physical exports and ALS for intermediate supply, can be considered as permissible duty drawback systems or substitution drawback systems within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Hvad angår den eksporterende producent, der anvendte forhåndsautorisationer for transaktioner, fremgik det af undersøgelsen, at det nye verifikationssystem som er fastsat af de indiske myndigheder, ikke var blevet afprøvet i praksis, eftersom licenserne ikke var blevet afsluttet på verifikationstidspunktet, hvorfor det ikke var blevet kontrolleret i henhold til EXIM-reglerne.
As regards the exporting producer that used AAS, the investigation established that the new verification requirements stipulated by the Indian authorities had not yet been tested in practice since the licenses had not been closed by the time of verification, and therefore had not been verified according to the rules prescribed by the EXIM policy.
Virksomheden kunne derfor ikke dokumentere, at der ikke var sket en for stor eftergivelse under den pågældende licens.
Therefore, that company could not prove that no excess remission was incurred under that particular licence.
Det samlede toldbeløb, der blev sparet i forbindelse med importen under denne licens, betragtes således som et subsidie.
The whole amount of duties saved on imports made under that licence shall therefore be deemed a subsidy.
SION’erne kan ikke betegnes som en verifikationsordning for faktisk forbrug, eftersom materialer importeret toldfrit i henhold til autorisationer/licenser med forskellige SION’er er blandet sammen i produktionsprocessen for en eksportvare.
The SIONs themselves cannot be considered a verification system of actual consumption, since duty-free input materials imported under authorisations/licenses with different SION yields are mixed in the same production process for an exporting good.
Endvidere foretog GOI ikke eller har endnu ikke fuldført en effektiv kontrol på grundlag af et korrekt register over det faktiske forbrug.
Furthermore, an effective control done by the GOI based on a correctly kept actual consumption register either did not take place or has not yet been completed.
GOI foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om dette normalt ville være nødvendigt, når der ikke fandtes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3).
In addition, the GOI did not carry out a further examination based on actual inputs involved, although this would normally need to be carried out in the absence of an effectively applied verification system (Annex II(II)(5) and Annex III(II)(3) to the basic Regulation).
Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, er den udligningsberettigede fordel eftergivelsen af den samlede importafgift, der normalt skal betales ved import af råmaterialer.
In the absence of a permitted duty drawback system or substitution drawback system, the countervailable benefit is the amount of total remitted import duties normally due upon importation of inputs.
Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende overvågningsprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet gælder derfor den normale regel om, at det er de ubetalte afgifter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget.
Thus, if an absence of an adequate monitoring process is established, the above exception for drawback schemes is not applicable and the normal rule of the countervailing of the amount of (revenue forgone) unpaid duties, rather than any purported excess remission, applies.
Tværtimod skal den ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), kun fastslå, at der foreligger tilstrækkelige beviser for, at det verifikationssystem, der angiveligt anvendes, ikke er hensigtsmæssigt.
To the contrary, according to Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation it only has to establish sufficient evidence to refute the appropriateness of an alleged verification system.
Subsidiebeløbene blev beregnet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de varer, der var importeret i henhold til de to underordninger, som blev benyttet for den pågældende vare i undersøgelsesperioden.
The subsidy amount was calculated on the basis of import duties forgone (basic customs duty and special additional customs duty) on the material imported under the two sub-schemes used for the product concerned during the RIP.
Der blev indsendt en række bemærkninger til visse dele af beregningen af fordelen under ALS-ordningen/AAS-ordningen.
Several comments concerning certain details of calculation of benefit under the ALS/AAS were submitted.
Beregningerne blev justeret i de tilfælde, hvor det blev konstateret, at disse bemærkninger var berettigede.
Where such comments were found to be justified, the calculations were adjusted accordingly.
I modsætning til, hvad der blev fremført af nogle af de eksporterende producenter, måtte der også tages hensyn til ALS-fordelen/AAS-fordelen i forbindelse med eksport af andre varer end den pågældende vare ved fastsættelsen af størrelsen af den udligningsberettigede fordel.
Contrary to the submission of some exporting producers, even ALS/AAS benefit generated by exporting products other than the product concerned had to be considered when establishing the amount of countervailable benefit.
Der er ingen forpligtelse under ALS/AAS, der begrænser brugen af fordelen til toldfri import af råmaterialer knyttet til en bestemt vare.
No obligation exists under ALS/AAS which limits the use of the benefit to the importation of duty-free input material linked to a specific product.
Den pågældende vare kan derfor drage fordel af alle de ALS-fordele/AAS-fordele, der indrømmes.
Consequently, the product concerned can benefit from all ALS/AAS benefit generated.
To virksomheder i stikprøven benyttede sig af toldgodtgørelsesordninger (ALS) eller substitutionsgodtgørelsesordninger (ASS) med en fordel i størrelsesordenen 0,17 % til 1,74 %.
Two companies in the sample benefited from ALS or AAS with the benefit ranging from 0,17 % to 1,74 %.
Det blev konstateret, at ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter var etableret i en særlig økonomisk zone (SEZ), eksportforarbejdningszone (EPZ) eller havde status som eksportorienterede virksomhed (EOU).
It was found that none of the cooperating exporting producers was located in an SEZS or in an EPZS, or had a status of EOU.
Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse.
Therefore, it was found not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
Ingen af de samarbejdende eksporterende producenter benyttede sig af denne ordning i løbet af undersøgelsesperioden.
None of the cooperating exporting producers availed benefits under this scheme during the RIP.
Denne ordning er baseret på Section 75 i Customs Act 1962, Section 37(2)(xvi) i Excise Act 1944 og Section 93A og 94 i Finance Act 1994.
The scheme is based on Section 75 of the Customs Act 1962, Section 37(2)(xvi) of the Excise Act 1944 and Sections 93A and 94 of the Finance Act 1994.
Alle eksportører er støtteberettigede.
Any exporter is eligible for this scheme.
GOI har fastsat to typer toldgodtgørelsessatser: »markedssatser« (all-industry), der anvendes efter en fast sats for alle eksportører af en bestemt vare, og »mærkesatser« (brand), der anvendes på virksomhedsbasis for produkter, der ikke er omfattet af markedssatsen.
There are two types of duty drawback rates set by the GOI — ‘all-industry’ rates applied on a lump-sum basis to all exporters of a specific product, and ‘brand’ rates applied on a company basis for products not covered by ‘all industry’ rates.
Det er den første type (markedssats), der er relevant for den pågældende vare.
The first type (all-industry rate) is the one relevant to the product concerned.
Markedsgodtgørelsessatserne beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres under denne ordning.
The all-industry drawback rates are calculated as a percentage of the value of products exported under this scheme.
De indiske myndigheder har fastsat sådanne markedsgodtgørelsessatser for en lang række varer, herunder den pågældende vare.
Such all-industry drawback rates have been established by the Indian authorities for various products, including the product concerned.
De fastsættes på basis af forventet indirekte told og forventede importafgifter på varer og tjenester, der anvendes til fremstillingen af den eksporterede vare (importtold, punktafgifter, afgift på tjenesteydelser osv.), herunder forventet indirekte told og forventede importafgifter på varer og tjenesteydelser, der anvendes til fremstilling af råvarer, uanset om denne told og disse afgifter faktisk er blevet betalt.
They are determined on the basis of presumed indirect taxes and import charges charged on goods and services used in the manufacturing process of the export product (import duties, excise duty, service tax etc.), including presumed indirect taxes and import charges charged on goods and services for manufacturing the inputs, and regardless of whether those taxes have actually been paid or not.
Toldgodtgørelsesordningen er underlagt et maksimumbeløb pr. enhed af den eksporterede vare.
The amount of DDS is subject to a maximum value cap of the export product per unit.
Hvis virksomheden kan tilbagekræve visse af disse afgifter fra CENVAT-systemet, er godtgørelsessatsen lavere.
If the company can reclaim some of these duties from the Cenvat system then the drawback rate is lower.
Toldgodtgørelsessatsen for den pågældende vare er blevet revideret flere gange i løbet af undersøgelsesperioden.
The duty drawback rates on the product concerned have been revised several times during the RIP.
Indtil 1. april 2007 varierede de gældende satser mellem 6,4 % og 6,9 % afhængig af varetypen, og indtil 1. september 2007 var de på mellem 9,1 % og 9,8 %.
Until 1 April 2007 the applicable rates were from 6,4 % to 6,9 % depending on the product type, until 1 September 2007 from 9,1 % to 9,8 %.
Den 13. december 2007, dvs. i slutningen af undersøgelsesperioden, blev godtgørelsessatserne forhøjet til mellem 10,1 % og 10,3 %, og denne stigning fandt anvendelse med tilbagevirkende kraft fra 1. september 2007, dvs. i undersøgelsesperioden.
On 13 December 2007, i.e. after the ed of the RIP, the drawback rates were increased to 10,1 % to 10,3 % and the increase backdated to imports from 1 September 2007, i.e. within the RIP.
På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren afgive en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DDS-ordningen.
A declaration must be made by the exporter to the authorities in India indicating that the export is taking place under the DDS at the time of export.
For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder under forsendelsesproceduren et eksportforsendelsesdokument. Dette dokument viser bl.a. størrelsen af den DDS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion.
In order for the goods to be exported, the Indian customs authorities issue, during the dispatch procedure, an export shipping bill. This document shows, inter alia, the amount of DDS which is to be granted for that export transaction.
Eksportøren kender i så fald den fordel, han vil modtage, og bogfører den i sine regnskaber som en fordring.
The exporter then knows the benefit it will receive and books it into accounts as an amount receivable.
Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har GOI ingen beføjelser med hensyn til at indrømme en DDS-kredit.
Once the customs authorities issue an export shipping bill, the GOI has no discretion over the granting of DDS.
Den DDS-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen.
The relevant DDS rate to calculate the benefit is generally that which applied at the time the export declaration is made.
Godtgørelsessatserne blev forhøjet med tilbagevirkende kraft i undersøgelsesperioden, hvilket der blev taget højde for ved beregningen af subsidiebeløbet.
A retroactive increase of the drawback rates took place during the RIP, which was taken into account in the calculation of the subsidy amount.
En række parter gjorde gældende, at DDS-ordningen ikke kunne udlignes i forbindelse med denne undersøgelse, fordi den ikke var nævnt specifikt i de antisubsidiespørgeskemaer, der blev udstedt ved undersøgelsens begyndelse.
Several parties argued that the DDS could not be countervailed in this investigation because it was not specifically mentioned in the anti-subsidy questionnaires issued at the beginning of the investigation.
Dette argument afvises af følgende grunde.
This argument is rejected for the following reasons.
I henhold til indledningsmeddelelsen er formålet med denne undersøgelse at fastslå omfanget af den subsidiering, som har givet de eksporterende producenter af den pågældende vare fordele, dvs. den omfatter alle den indiske regerings subsidieordninger.
The purpose of this review according to the notice of initiation is the ‘level of subsidisation’, which has conferred benefit on the exporting producers of the product concerned, i.e. it includes all subsidy schemes operated by the GOI.
Det blev hævdet, at DDS ikke var betinget af eksportresultater, fordi fordelen under denne ordning ikke afhænger eksportørernes eksportresultater.
It was argued that the DDS was not contingent on export performance because the benefit under this scheme did not relate to the level of exports performed by the exporters.
Dette argument afvises, fordi fordelen under DDS kun kan opnås, hvis varerne eksporteres, hvilket er tilstrækkeligt til at opfylde kriteriet om, at subsidiet skal være betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).
This argument is rejected, because the benefit of DDS can be claimed only if the goods are exported, which is sufficient to fulfil the criterion of export contingency laid down in Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
På baggrund af denne konklusion er det unødvendigt at analysere påstanden om, at DDS ikke er specifik, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2 og 3.
In the light of this conclusion, it is not necessary to analyse the argument that the DDS is not specific in the meaning of Article 3(2) and (3) of the basic Regulation.