natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mátra kraftværket anfører, at værket blev pålagt at reservere en bestemt minimumskapacitet til MVM af hensyn til energiforsyningssikkerheden på det ungarske marked ved brug af nationale kulressourcer.
The Mátra power plant argues that it was required to reserve a certain minimum capacity for MVM in order to secure the energy supply in the Hungarian market using indigenous coal resources.
Værket anfører, at i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, i direktivet om det indre marked for elektricitet [46] bør statsstøtte betragtes som forenelig med fællesmarkedet, når støtten af hensyn til forsyningssikkerheden finansierer elværker, der anvender indenlandske kulressourcer.
It argues that, in line with Article 11(4) of the Electricity Directive [46], State aid should be considered as compatible with the common market when, for reasons of security of supply, it finances the generation of electricity from indigenous coal.
Ingen fordel på grund af den lange løbetid
No advantage in long duration
Csepel, Mátra og Budapest kraftværkerne anfører, at en aftales løbetid ikke i sig selv bør ses som en fordel.
Csepel, Mátra and Budapest power plants argue that the long duration of a contract should not be construed as an advantage per se.
Kraftværket Csepel nævner, at i langfristede aftaler betaler begge parter en pris for den sikkerhed, der følger af den lange løbetid.
The Csepel power plant argues that in a long-term agreement both parties pay a price for the certainty the long term offers.
Kraftværkerne accepterer at levere til en pris, der ligger under prisen på spotmarkedet, og at være bundet af den aftalte pris, uanset priserne på spotmarkedet.
The power generators agree to offer a lower price than the spot market price and to be bound by the agreed price, whatever the spot prices are.
De accepterer også at reservere deres kapacitet til et selskab i hele aftalens løbetid.
They also agree to reserve their capacities for one company for the entire duration of the agreement.
Det fremføres, at langfristede aftaler derfor udgør en afvejning af økonomiske risici og muligheder for begge parter og ikke udelukkende kan ses som en fordel.
It is argued that long-term agreements therefore represent a balancing of economic risks and opportunities for both parties and cannot be seen as a pure advantage.
På baggrund af ovennævnte bemærkninger konkluderer alle kraftværker, at elkøbsaftalerne ikke giver dem en økonomisk fordel og derfor ikke udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1
On the basis of the above arguments, all power generators conclude that the PPAs do not provide them with an economic advantage and that consequently they do not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
AES-Tisza nævner, at elkøbsaftalerne ikke giver en selektiv fordel.
AES-Tisza argues that the PPAs do not provide a selective advantage.
Den interesserede part henviser til, at der findes langfristede aftaler i hele elsektoren, ikke blot mellem elproducenterne og MVM, men også mellem MVM og distributionsselskaberne og mellem brænstofleverandørerne og elproducenterne og også for import af elektricitet.
The interested party refers to the existence of long-term agreements in the entire electricity sector, not only between the generators and MVM but also between MVM and the distribution companies and between fuel suppliers and electricity generators, as well as for the import of electricity.
Hvad angår elproducenterne, kræves det udtrykkeligt i energilov I (fra 1994) og regeringsdekret 34/1995, at elproducenterne indgår en elkøbsaftale med MVM for at få en bygge- og driftstilladelse.
As far as the generators are concerned, the Energy Act I (from 1994) and Government Decree 34/1995 explicitly required generators to conclude a power purchase agreement with MVM in order to obtain a construction and operation licence.
Alle elproducenter havde derfor aftaler med MVM, og kun vedvarende energianlæg og kraftværker kunne have kortere aftaler, da disse værker har andre retlige garantier (f.eks. bindende aftag).
Consequently, all generators had agreements with MVM and only renewable and cogeneration plants could have shorter term agreements, as these generators have different legal guarantees (e.g. mandatory off-take).
Kraftværket Mátra anfører, at kun prisen kan betragtes som statsstøtte i elkøbsaftalerne.
Mátra power plant submits that only the price can be considered State aid in the PPAs.
Varigheden af elkøbsaftalerne og de garanterede salgsmængder kan ikke betragtes som statsstøtte, for selv om de skulle give en fordel, medfører de ikke overførsel af statsmidler.
The duration of the PPAs and the guaranteed sales volumes cannot be viewed as State aid because even if they confer an advantage, they do not lead to the transfer of State resources.
Den tredje part konkluderer, at i betragtning af Mátra værkets meget konkurrencedygtige priser (se i) ovenfor) er der intet statsstøtteelement overhovedet i værkets elkøbsaftaler.
The third party concludes that given Mátra power plant's very competitive prices (see (i) above), there is no State aid element whatsoever in its PPA.
Muligheden for at tilregne staten foranstaltningerne
Imputability to the State
Selskabet AEZ-Tisza fremfører, at priserne i elkøbsaftalerne ikke kan tilregnes staten, men parterne i elkøbsaftalerne.
The company AES-Tisza argues that the PPA prices are imputable not to the State but to the parties to the PPAs.
AES-Tisza kritiserer den vurdering af muligheden for at tilregne staten foranstaltningerne, der er foretaget i beslutningen om at indlede proceduren, da den udelukkende fokuserer på statens ansvar for den konkrete indgåelse af elkøbsaftalerne og ikke på statens ansvar i forbindelse med prisfastsættelse, mens Kommissionen samtidig hævder, at den uretfærdige fordel sikres ved fordelagtige priser.
AES-Tisza criticises the imputability assessment of the Opening Decision in that it concentrates only on the imputability to the State of the actual conclusion of the PPAs and not on the imputability of the price setting, whereas at the same time the Commission argues that the unfair advantage is secured by the advantageous prices.
Efter perioden med central prisfastsættelse (dvs. efter januar 2004 og med undtagelse af 2007) blev priserne forhandlet mellem MVM og kraftværkerne og kan ikke tilregnes staten.
After the period of central price setting (i.e. after January 2004, and with the exception of 2007), the prices were negotiated between MVM and the power generators and cannot be attributed to the State.
Fordrejning af konkurrencen og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne
Distortion of competition and impact on trade between Member States
Kraftværkerne AES-Tisza, Budapest og Csepel bestrider, at elkøbsaftalerne skulle være konkurrencefordrejende og påvirke samhandlen mellem medlemsstaterne.
AES-Tisza, Budapest and Csepel power plants contest the distorting effects of the PPAs and their potential to impact trade between Member States.
For det første anfører de omhandlede kraftværker, at dette kriterium også bør vurderes på baggrund af det tidspunkt, hvor elkøbsaftalerne blev indgået.
Firstly, the power plants in question submit that this criterion should also be assessed in the light of the time the PPAs were concluded.
På det tidspunkt var Ungarn ikke medlem af EU, og landets marked for elektricitet var ikke liberaliseret.
At that time Hungary was not part of the EU and its electricity market was not liberalised.
Det anføres derfor, at elkøbsaftalerne pr. definition ikke kunne forvride konkurrencen på det fælles marked.
Consequently, it is argued that the PPAs could not by definition distort competition in the common market.
For det andet hævder de, at konkurrencen og samhandlen mellem medlemsstaterne påvirkes af andre faktorer end elkøbsaftalerne.
Secondly, they argue that competition and trade between Member States are influenced by factors other than the PPAs.
Konkret fremfører de, at tværnational kapacitet er den faktor, der især påvirker Ungarns handel med andre lande.
Specifically, they contend that Hungary's cross-border capacities are the main factor influencing trade between Hungary and other countries.
Denne tværnationale kapacitet bruges maksimalt.
These cross-border capacities are used at their maximum.
Det er således klart, at handlen med elektricitet er begrænset på grund af Ungarns begrænsede tværnationale kapacitet og ikke på grund af elkøbsaftalerne.
Clearly, then, trade in electricity is limited because of Hungary's restricted cross-border capacities and not because of the PPAs.
Lovgivningen nævnes som den anden faktor, der påvirker samhandlen mellem medlemsstaterne.
Legislation is argued to be the other factor influencing trade between Member States.
Ifølge den ungarske lovgivning kunne kraftværkerne under ingen omstændigheder sælge elektricitet direkte til udlandet.
Under Hungarian legislation, the power generators were in any event not authorised to sell electricity abroad directly.
Kraftværket Csepel påstår, at det under alle omstændigheder kun sælger elektricitet i Ungarn, så værkets elkøbsaftaler kan de facto ikke have følger for samhandlen mellem medlemsstaterne.
Csepel power plant argues that in any event it sells electricity in Hungary only, so its PPA cannot have any de facto effect on trade between Member States.
Det nævnes også, at det ungarske elmarked er blevet gradvist åbnet for konkurrence i overensstemmelse med EU-forpligtelserne.
It is also argued that the Hungarian electricity market has been gradually opened up to competition in line with EU obligations.
En betragtelig procent af forbrugerne skiftede til det frie markedssegment på kort tid.
A significant percentage of consumers had switched to the free market segment within a short time.
Nye aktører ville blive afskrækket fra at træde ind på det ungarske elmarked eller styrke deres tilstedeværelse på markedet i tilfælde af en usikker forrentning, men ikke på grund af forekomsten af elkøbsaftaler.
New players would be deterred from entering the Hungarian electricity market or extending their presence in that market by the unpredictability of returns, not the existence of the PPAs.
Kraftværket Csepel nævner, at der i de senere år kun er bygget kraftværker i Ungarn, når staten har tilbudt en vis stabilitet og forudsigelighed for forrentningen af projektet via langfristede aftaler eller i form af obligatorisk aftag, eller når brugen af ny kapacitet var garanteret af efterspørgsel efter den vertikalt integrerede distributionsaktivitet.
Csepel power plant argues that in recent years power stations have been built in Hungary only when the State has offered some form of stability and predictability of project returns through long-term agreements or in the form of compulsory off-take, or where the use of new capacities was guaranteed by demand for the vertically integrated distribution activity.
Forekomsten af elkøbsaftaler var under ingen omstændigheder en faktor, der afskrækkede nye markedsdeltagere.
In any event, the existing PPAs were not a factor deterring new entry.
Det nævnes endvidere, at der på det ungarske marked ikke er efterspørgsel efter yderligere kapacitet.
It is furthermore argued that there is no market demand in Hungary for additional capacities.
Det fremgår af det forhold, at en stor del af den kapacitet, MVM udbyder på elauktioner, ikke bliver solgt.
This is evidenced by the fact that at electricity auctions by MVM a huge majority of the capacities offered for sale remained unsold.
Denne bemærkning blev fremsendt af Budapest kraftværk.
This observation was submitted by Budapest power plant.
Budapest kraftværk anfører, at elkøbsaftaler ikke kan betragtes som »stadig [er] gældende efter tiltrædelsesdatoen« i henhold til kapitel 3, punkt 1, litra c), i bilag IV til tiltrædelsesakten.
Budapest power plant argues that the PPAs cannot be regarded as ‘still applicable after accession’ within the meaning of Annex IV, paragraph 3, subparagraph 1(c) to the Accession Act.
Den interesserede part hævder, at i overensstemmelse med princippet om forbud mod tilbagevirkende kraft bør foranstaltninger, der lovligt var etableret forud for tiltrædelsen, ikke revideres af Kommissionen efter tiltrædelsen.
The interested party argues that in line with the general principle of non-retroactivity, measures that were established in accordance with the law prior to accession should not be reviewed by the Commission after accession.
Da Fællesskabets statsstøtteregler først finder anvendelse fra tiltrædelsesdatoen, kan kun støtteforanstaltninger, der giver en yderligere fordel efter tiltrædelsen, defineres som foranstaltninger, der er gældende efter tiltrædelsen.
As Community State aid rules apply only from the date of accession, only aid measures that provide an additional benefit after accession can be defined as applicable after accession.
Det anføres, at elkøbsaftalerne ikke giver yderligere fordele efter tiltrædelsen, da deres prisformler blev defineret før tiltrædelsen, og statens finansielle risiko derfor var fuldstændig kendt før tiltrædelsen.
They argue that the PPAs do not provide any additional benefit after accession as their price formulae were defined before accession, and consequently the State's financial exposure was entirely known prior to accession.
Dette argument blev fremsendt af Budapest, Csepel, AES-Tisza og Mátra og af […] Bank.
This argument was submitted by Budapest, Csepel, AES-Tisza and Mátra power plants and by […] Bank.
De interesserede parter fremfører, at selv hvis man gik ud fra, at elkøbsaftalerne udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, bør denne statsstøtte anses for eksisterende støtte i henhold til bilag IV, kapitel 3, punkt 1, litra c), til tiltrædelsesakten.
The interested parties argue that even if one were to accept that the PPAs constituted State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, such State aid should be regarded as existing aid within the meaning of Annex IV, paragraph 3, subparagraph 1(c) to the Accession Act.
De mener ikke, at Kommissionen gjorde indsigelse mod foranstaltningen inden for den periode på tre måneder, der er fastsat i tiltrædelsesakten.
They are of the view that the Commission did not object to the measure within the period of 3 months required by the Accession Act.
De ungarske myndigheder anmeldte foranstaltningen den 31. marts 2004, og efter en udveksling af visse oplysninger reagerede Kommissionen ikke inden for denne frist på tre måneder på Ungarns brev af 19. oktober 2004 og udelukkede således, at foranstaltningen kunne betragtes som »nye støtte«.
The Hungarian authorities notified the measure on 31 March 2004. After an exchange of information, the Commission did not, the parties claim, react to Hungary's letter of 19 October 2004 within a period of 3 months, thereby ruling out classification of the measure as ‘new aid’.
Budapests kraftværk mener også, at en beslutning om, hvorvidt støtte, der er bevilget forud for tiltrædelsen og bibeholdt efter tiltrædelsen, bør betragtes som »ny støtte« eller som »eksisterende støtte«, ikke alene bør baseres på bilag IV til tiltrædelsesakten.
Budapest power plant also takes the view that a decision determining whether aid awarded prior to accession and continued after accession should be regarded as ‘new aid’ or ‘existing aid’ should not be based solely on Annex IV to the Accession Act.
Hvis en sådan støtte ikke opfylder kriterierne for at blive betragtet som eksisterende støtte i henhold til bilag IV til tiltrædelsesakten, bør den ifølge Budapest kraftværk stadig undersøges i henhold til artikel 1, litra b), nr. ii) til v), i forordning (EF) nr. 659/1999.
According to Budapest power plant, if such aid does not qualify as existing aid under Annex IV to the Accession Act, it should still be examined in the light of Article 1(b)(ii)-(v) of Regulation (EC) No 659/1999.
Budapests kraftværk fremfører, at artikel 1, litra b), nr. v), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 finder anvendelse på elkøbsaftalerne, og at elkøbsaftalerne derfor udgør »eksisterende støtte«.
Budapest power plant further argues that Article 1(b)(v) of Regulation (EC) No 659/1999 applies to the PPAs and that the PPAs therefore constitute ‘existing aid’.
Værket mener ikke, at artikel 1, litra b), nr. v), sidste punktum, i forordning (EF) nr. 659/1999 finder anvendelse på elkøbsaftalerne af tre grunde.
In its view, the last sentence of Article 1(b)(v) of Regulation (EC) No 659/1999 referring to new aid does not apply to the PPAs for three reasons.
For det første fastslog Domstolen i sin dom i Alzetta Mauro-sagen [47], at støtte bevilget på et marked, som, før det blev liberaliseret, var lukket for konkurrence, bør betragtes som eksisterende støtte fra tidspunktet for liberaliseringen.
First, in the Alzetta Mauro judgment [47], the Court ruled that aid that existed in a certain market which was initially closed to competition before its liberalisation is to be regarded as existing aid from the time of liberalisation.
Ifølge den interesserede part er denne dom baseret direkte på en fortolkning af EF-traktatens artikel 88, stk. 1, og går derfor forud for forordning (EF) nr. 659/1999.
According to the interested party, this judgment is based directly on an interpretation of Article 88(1) of the EC Treaty, and therefore takes precedence over Regulation (EC) No 659/1999.
Da forordning (EF) nr. 659/1999 endnu ikke var trådt i kraft, da elektricitetsmarkedet blev liberaliseret ved direktiv 96/92/EF, eller da elkøbsaftalerne blev undertegnet, er det for det andet bestemmelserne i Alzetta Mauro-dommen og ikke i forordning (EF) nr. 659/1999, der finder anvendelse.
Second, in any event, given that Regulation (EC) No 659/1999 had not yet entered into force when the electricity market was liberalised under Directive 96/92/EC or when the PPAs were signed, the rules as set out in the Alzetta Mauro judgment applied, not Regulation (EC) No 659/1999.
For det tredje fører en sammenligning af ordlyden for de forskellige kategorier i artikel 1, litra b), i forordning (EF) nr. 659/1999 til den konklusion, at artikel 1, litra b), nr. v), kun finder anvendelse på statsstøtteordninger, idet individuel støtte ikke nævnes udtrykkeligt.
Third, a comparison of the wording of the different categories in Article 1(b) of Regulation (EC) No 659/1999 leads to the conclusion that Article 1(b)(v) applies only to State aid schemes, since individual aid is not explicitly mentioned.
Omvendt hævder AES-Tisza, at hvis elkøbsaftalerne skulle klassificeres som ny støtte, så skulle en sådan klassificering baseres på forordning (EF) nr. 659/1999, artikel 1, litra b), nr. v).
Conversely, AES-Tisza argues that if the PPAs were to be classified as new aid, then such classification should be based on Article 1(b)(v) of Regulation (EC) No 659/1999.
Kommissionen kan ikke sætte lovligt indgåede privatretlige aftaler ud af kraft (»pacta sunt servanda«) — retlig usikkerhed
Validly concluded private agreements cannot be ended by the Commission (pacta sunt servanda) — Legal uncertainty
Disse argumenter blev fremsendt af Budapest og AES-Tisza kraftværkerne og af […] Bank.
These arguments were submitted by Budapest and AES-Tisza power plants and […] Bank.
Parterne understreger, at de indgik elkøbsaftalerne i god tro på de markedsvilkår, der var gældende på det tidspunkt.
The parties stress that they entered into the PPAs in good faith in the market circumstances that prevailed at the time.
De accepterede store investeringsforpligtelser, som blev muliggjort via kreditinstitutioner inden for rammerne af finansieringsaftaler.
They accepted major investment obligations borne by credit institutions through financing agreements.
De finder, at Kommissionens undersøgelser førte til en betydelig retlig usikkerhed, som burde være undgået.
In their view, the Commission's investigations lead to significant legal uncertainty which should be avoided.
AES-Tisza's sætter spørgsmålstegn ved Kommissionens ret til på basis af statsstøttereglerne og generelt EF-traktatens konkurrenceregler at bringe lovligt indgåede kommercielle aftaler til ophør [48].
AES-Tisza questions the Commission's right to terminate, on the basis of the State aid rules and, more generally, the EC Treaty's competition rules, validly concluded commercial agreements [48].
AES-Tisza giver udtryk for bekymring vedrørende proportionaliteten af Kommissionens anmodning om at bringe elkøbsaftalerne til ophør og henviser til en mulig genforhandling af aftalerne.
The AES-Tisza power plant expresses its concerns regarding the proportionality of the Commission's request to terminate the PPAs and refers to the possibility of renegotiation of the agreements by the parties.
Kommentarer til elkøbsaftalernes forenelighed med fællesmarkedet
Comments on the compatibility of PPAs with the common market
Selskaberne Csepel og AES-Tisza nævner, at elkøbsaftalerne ikke er udformet som kompensationsordninger, og det er derfor ikke rimeligt at sammenligne dem med analysemetoden for strandede omkostninger.
The companies Csepel and AES-Tisza submit that the PPAs were not designed to be a compensation scheme and it is therefore inappropriate to compare them to the Stranded Costs Methodology.
Da elkøbsaftalerne blev indgået, kunne de ikke opfattes som en kompensation for strandede omkostninger, da analysemetoden slet ikke eksisterede på det tidspunkt.
At the time of their conclusion, the PPAs could not be construed as a stranded cost compensation as the Methodology did not even exist at that time.
De mener kun, det er rimeligt at anvende metoden i en situation, hvor elkøbsaftalerne var ophørt tidligere.
In their view, the use of the Methodology is only appropriate in a situation where the PPAs were ended previously.
Omvendt hævder […] Bank med hensyn til Csepels elkøbsaftale, at den kompensation, der betales inden for rammerne af elkøbsaftalerne, udelukkende dækker omkostninger, der er støtteberettigede ifølge metoden (f.eks. faste omkostninger, variable omkostninger og en rimelig fortjeneste).
Conversely, […] Bank argues with regard to the Csepel PPA that the consideration paid under the PPA is limited to covering costs that are actually eligible under the Methodology (i.e. fixed costs, variable costs and a reasonable profit margin).
Ifølge argumentationen giver Csepels elkøbsaftale ikke en kompensation, der overstiger støtteberettigede strandede omkostninger.
It maintains that the Csepel PPA does not provide for compensation exceeding eligible stranded costs.
Csepel hævder endvidere, at elkøbsaftalerne opfylder kriterierne i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, da de i væsentlig grad bidrager til elforsyningssikkerheden i Ungarn, og mere generelt til udviklingen af Ungarns samlede økonomi.
Csepel furthermore argues that the PPAs fulfil the criteria of Article 87(3) of the EC Treaty in that they significantly contribute to the security of electricity supply in Hungary and, more generally, to the overall development of the Hungarian economy.
Selskabet AES-Tisza foreslår (uden at give detaljerede grunde), at elkøbsaftaler bør betragtes som sikkerhed for investeringer i et område, der henhører under artikel 87, stk. 3, litra a).
The company AES-Tisza suggests (without giving detailed reasons) that the PPAs should be regarded as securing investment in an Article 87(3)(a) region.
Endvidere bemærker AES-Tisza, at beslutningen om at indlede proceduren er uklar med hensyn til den »benchmark«-markedspris, der skal anvendes, betydningen af »ineffektiv investering« og de økonomiske scenarier og tidspunkter, Kommissionen har brugt ved vurderingen af foreneligheden med fællesmarkedet.
Moreover, AES-Tisza notes the Opening Decision's lack of clarity with regard to the ‘benchmark’ market price to be used, the meaning of ‘inefficient investment’ and the economic scenarios and time periods applied for the Commission's assessment of compatibility with the common market.
UNGARNS SVAR PÅ DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER
REPLY FROM HUNGARY ON COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES