natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tabel 11 i den oprindelige beslutning og betragtning 68 og tabel 8 i Kommissionens beslutning om at indlede proceduren indeholder en oversigt over den danske stats støtte til omstrukturering af Combus.
In table 11 of the initial decision and in recital 68 and Table 8 in the decision to initiate the procedure, the Commission summarised the restructuring measure paid to Combus by the Danish State.
Der er en tilsyneladende uoverensstemmelse mellem tallene, som forklares ved, at tabel 7 i den oprindelige beslutning viser beløbene i 2001 i nutidsværdi, mens tallene i tabel 8 i beslutningen om at indlede proceduren er udtrykt i faste priser.
There is an apparent discrepancy between the numbers, which is explained by the fact that table 7 in the initial decision expresses the amounts in 2001 in net present value, whereas table 8 of the decision to initiate the procedure expresses the amounts in real terms.
Den danske regering gjorde i sine bemærkninger Kommissionen opmærksom på, at det var misvisende, at 100 mio. DKK stod to gange i tabel 8 i beslutningen om at indlede proceduren, fordi Combus kun havde fået det beløb én gang [27].
The Danish government, in its observations, drew the Commission’s attention to the fact that DKK 100 million being shown twice in table 8 of the decision to initiate the procedure was misleading as Combus had only received this amount once [27].
Kommissionen har på baggrund af den danske regerings bemærkninger rettet tabellen, så den ser ud som i tabel 9.
The Commission, in view of this observation of the Danish government, has adjusted the table, as can be seen in Table 9 below.
Rettet oversigt over den danske stats støtte til Combus, udtrykt i faste priser
Corrected summary of the financial support of the Danish State to Combus, in real terms
Støttetype
Type of support
Hensættelse i åbningsbalancen til tjenestemænd (denne støtte blev godkendt ved den del af den oprindelige beslutning, som Retten ikke kritiserede)
Provision in the opening accounts for civil servants (this payment has been authorised through the part of the initial decision that the CFI upheld)
Engangsvederlag til tjenestemænd for at overgå til overenskomstansættelse (denne støtte blev godkendt ved den del af den oprindelige beslutning, som Retten ikke kritiserede) 1999 100 Kapitalforhøjelse
One time payment to civil servants for statute change (this payment has been authorised through the part of the initial decision that the CFI upheld)
Ansvarlig lånekapital
Subordinated loan
(Den ansvarlige lånekapital blev eftergivet i 2001)
(This subordinated loan has been written off in 2001)
Garantier (jf. beskrivelsen i tabel 9)
Guarantees (see detailed description below table 9)
2001 og følgende år
2001 and following
Kommissionen har i tabel 8 i beslutningen om at indlede proceduren angivet de maksimale beløb for de i 2001 afgivne garantier i forbindelse med indgåelsen af salgsaftalen med Arriva.
In Table 8 of the decision to initiate the procedure, the Commission stated the maximum amount of the guarantees provided in 2001 in connection with the conclusion of the sales agreement with Arriva.
I tabel 10 anfører Kommissionen, til information, ud over de maksimale garantier også de beløb, der reelt var blevet udbetalt i henhold til garantierne ultimo februar 2005.
In Table 10 below, in addition to the maximum cover, the Commission shows also for information the actual amounts paid in relation to the guarantees at the end of February 2005.
Oversigt over krav og udbetalinger på de stillede garantier
Summary of claims and payments from the guarantees provided
Maksimal dækning
Maximum cover
Udbetalt beløb
Amount paid
Miljøomkostninger
Environmental costs
22,5 mio. DKK
DKK 22,5 million
Ingen udbetalinger
No payments
Forringelse af egenkapital
Reduction in equity capital
35,5 mio. DKK
DKK 35,5 million
20,5 mio. DKK
DKK 20,5 million
Yderligere forpligtelser i relation til egenkapitalgarantien
Further commitments in relation to the equity capital guarantee
0,9 mio. DKK
DKK 0,9 million
Skattekrav fra perioden forud for overdragelsen af Combus
Tax demand from the period prior to the transfer of Combus
Der er fremsat krav om betaling af 6,2 mio. DKK (verserende sag i Landsskatteretten)
Claims for payment of DKK 6,2 million have been submitted (current case at the National Tax Tribunal)
Tab som følge af tidligere ansatte tjenestemænd
Losses as a result of civil servants previously employed
Ingen krav eller udbetalinger
No claims or payments
Tab i forbindelse med afhændelse af Combus International (Comfort Bus Danmark A/S)
Losses in connection with the sale of Combus International (Comfort Bus Danmark A/S)
9,5 mio. DKK (delvis tilbagebetaling ved udbetaling af dividende fra Comfort Bus Danmark A/S u/k)
DKK 9,5 million (partial repayment of the payment of dividends from Comfort Bus Denmark A/S u/k)
Eventuelle tab relateret til granskningsundersøgelsen af Combus A/S
Any losses related to the audit investigation into Combus A/S
37,1 mio. DKK
DKK 37,1 million
De to tabeller ovenfor kan sammenfattes som følger:
The two previous tables can be summarised as follows:
Oversigt over statsstøtten
Summary of State support
Foranstaltning og år
Measure and year
Kapitalforhøjelse, 1999
Capital increase, 1999
Ansvarlig lånekapital, 1999
Subordinated loan, 1999
Eftergivet i 2001
Written off in 2001
Kapitalforhøjelse, 2001
Capital increase, 2001
Samlet beløb udbetalt under garantierne, 2001
Total amount paid under guarantees, 2001
Grænsen for beløbsmæssigt begrænsede garantier var 58,9 mio. DKK, hvoraf 21,4 mio. DKK er blevet anvendt; af de ubegrænsede garantier er i alt 15,7 mio. DKK blevet anvendt.
The cap of limited guarantees was DKK 58,9 million, out of which DKK 21,4 million have been drawn upon; for the unlimited guarantees, a total of DKK 15,7 million has been drawn
I alt for 1999
Total 1999
Udtrykt i faste 1999-priser
Expressed in real 1999 terms
I alt for 2001
Total 2001
Udtrykt i faste 2001-priser
Expressed in real 2001 terms
Tallene ovenfor adskiller sig en smule både fra tallene i den oprindelige beslutning, tabel 7, og fra tallene i beslutningen om at indlede proceduren.
The above figures slightly deviate from both the figures set out in the initial decision, table 7, and the figures set out in the decision to initiate the procedure.
Disse afvigelser kan forklares ved, at tallene i den oprindelige beslutning var omregnet til 2001-nutidsværdi, og at hverken den oprindelige beslutning eller beslutningen om at indlede proceduren var konsekvente, hvad beregningen af garantiernes pengeværdi angik.
These deviations are explained by the fact that the initial decision had converted the numbers into 2001 net present value, and that both the initial decision and the decision to initiate proceedings were not coherent as to the calculation of the monetary value of the guarantees.
ARRIVAS/COMBUS' UDVIKLING EFTER PRIVATISERINGEN
DEVELOPMENT OF ARRIVA/COMBUS AFTER THE PRIVATISATION
Efter at aktiesalgsaftalen blev indgået den 2. april 2001 [28], foretog Arriva sig følgende:
After the share sale agreement had been entered into on 2 April 2001 [28], Arriva proceeded as follows:
Combus blev et 100 % ejet datterselskab af Arriva.
Combus became a 100 % subsidiary of Arriva.
I en aftale af 11. april 2001 erhvervede Arriva Skandinavien A/S, et andet 100 % ejet datterselskab af Arriva, aktiver og passiver fra Combus i bytte for én aktie i Arriva Skandinavien, som har en nominel værdi på 1000 DKK.
In an agreement of 11 April 2001, Arriva Scandinavia A/S, another 100 % subsidiary of Arriva, acquired from Combus assets and financial liabilities in exchange of one share in Arriva Scandinavia, which has a nominal value of DKK 1000.
Aktiverne og passiverne omfattet af denne aftale er opført og specificeret i salgsaftalen.
The assets and liabilities included in this agreement are listed and specified in the sales contract.
De dækker alle Combus' bogførte aktiver og passiver den pågældende dag.
They cover all assets and all liabilities on the books of Combus on that day.
Den 1. maj 2001 blev 50 % af de aktiver (dvs. kontrakter, busser og infrastruktur), som Combus ejede, da selskabet blev solgt til Arriva, overdraget til Connex af Arriva Skandinavien A/S for en kontantpris på 113,9 mio. DKK (jf. ovennævnte forklaring).
On 1 May 2001, 50 % of the assets (i.e. contracts, busses, and infrastructure), owned by Combus at the time of the sale of the company to Arriva, were transferred to Connex by Arriva Scandinavia A/S for a cash price of DKK 113,9 million (see detailed explanation above).
I betragtning 121 i beslutningen om at indlede proceduren opsummerede Kommissionen fem spørgsmål, der gav anledning til tvivl. Det første vedrører spørgsmålet om, hvorvidt omstruktureringsforanstaltningerne i 1999 og 2001 udgør to selvstændige tiltag, eller om de bør vurderes som en enkelt foranstaltning.
In recital 121 of the decision to initiate the procedure, the Commission stated five doubts.
BEMÆRKNINGER FRA DANMARK OG INTERESSEREDE PARTER
COMMENTS FROM DENMARK AND INTERESTED PARTIES
DEN DANSKE REGERINGS SVAR
REPLY OF THE DANISH GOVERNMENT
Bemærkningerne fra den danske regering omhandler muligheden for at afbryde Combus' offentlige kørselskontrakter, det markedsøkonomiske investorprincip og støttens forenelighed med rammebestemmelserne for omstrukturering fra 1999.
The comments of the Danish government concern the possibility to terminate Combus’ public service contracts, the private investor principle and the compatibility of the aid with the 1999 restructuring guidelines.
AFBRYDELSE AF COMBUS' OFFENTLIGE KØRSELSKONTRAKTER
THE TERMINATION OF COMBUS’ PUBLIC SERVICE CONTRACTS
Den danske regering mener i modsætning til, hvad Kommissionen anførte i sin beslutning om at indlede proceduren, at de offentlige kørselskontrakter, der var indgået i henhold til artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, ikke kan afbrydes før deres udløb.
The Danish government considers that, contrary to what the Commission had stated in its decision to initiate the procedure, public service contracts concluded according to Article 14 of Regulation (EEC) No 1191/69 cannot be terminated before their expiry.
Den danske regering påpeger i den forbindelse, at Kommissionen åbenbart havde fejlfortolket artikel 14, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 1191/69 i sin beslutning om at indlede proceduren.
The Danish government points out in this respect that the Commission had obviously misinterpreted Article 14(4) of Regulation (EEC) No 1191/69 in its decision to initiate the procedure.
Den gør Kommissionen opmærksom på, at som det udtrykkeligt fremgår af bestemmelsens ordlyd, består adgangen til at afbryde en transporttjeneste efter artikel 14, stk. 4, kun, hvis transporttjenesten ikke er omfattet af kontraktordningen eller forpligtelsen til offentlig tjeneste.
It draws the Commission’s attention to the fact that, as expressly stated in the provision, a transport service may be terminated in accordance with Article 14(4) only if the transport service is not covered by the contract system or the public service obligation.
Imidlertid var de aftaler, som Combus havde indgået, netop omfattet af kontraktordningen, eftersom der var tale om almindelige kontrakter vundet i udbudsrunder.
The contracts that Combus had entered into were covered by the contract system, as they were general contracts won during tendering rounds.
Dette bekræftede Retten i præmis 78 ff. i Combus-dommen.
This was confirmed by the CFI in paragraph 78 and following of the Combus judgment.
Kontrakterne kunne derfor ikke afbrydes med hjemmel i artikel 14, stk. 4.
The contracts could not, therefore, be terminated on the basis of Article 14(4).
Såfremt Combus havde afbrudt, hævet eller på anden måde søgt at afslutte de indgåede transportaftaler uden hjemmel i kontrakterne, ville det tværtimod have været ansvarspådragende misligholdelse af kontrakterne ifølge dansk civilret.
If Combus however had interrupted, discontinued or in any other way sought to end the transport agreements entered into without having any legal basis for doing so in the contracts, the company would in fact have been liable for breach of contract under Danish civil law.
ANVENDELSE AF DET MARKEDSØKONOMISKE INVESTORPRINCIP
APPLICATION OF THE MARKET ECONOMY INVESTOR PRINCIPLE
Den danske regering mener, at de foranstaltninger, som den danske stat har truffet, skal betragtes som investeringer foretaget i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.
The Danish government considers that the measures taken by the Danish government in the present case should be regarded as investments made in accordance with the Market Economy Investor Principle.
Som svar på betragtning 89 i beslutningen om at indlede proceduren, hvor Kommissionen fastslog, at en privat investor kunne have handlet som den danske stat gjorde, hvis det viste sig, at det ville være mindre bekosteligt at omstrukturere virksomheden med henblik på salg end at lade den gå konkurs, medgav den danske regering i det konkrete tilfælde, at det direkte tab ved en konkurs ikke ville have oversteget det ved salget realiserede tab.
In reply to recital 89 of the decision to initiate the procedure, where the Commission had stated that a private investor might have conducted itself as the Danish State did, if it was going to be less costly to restructure the company with a view to a sale than to allow it to go bankrupt, the Danish government concedes that in the case at issue, the direct losses in the event of bankruptcy would not have exceeded the loss made in the sale.
»Koncernvurderingen«
The ‘group assessment’
Ifølge den danske regering kan medlemsstaternes investeringer imidlertid ikke uden videre sammenlignes direkte med almindelige private investorers, da sidstnævnte normalt forlanger et langt hurtigere afkast af investeringen.
In the view of the Danish government, Member States’ investments cannot simply be compared with those of ordinary private investors, as the latter normally require a return on the investment in a far shorter time.
I denne forbindelse mener den, at Domstolen har anerkendt, at staten som investor i mange tilfælde snarere optræder på samme måde som holdingselskaber eller private virksomhedskoncerner, som forfølger en mere langsigtet investeringspolitik, hvor der tages hensyn til en global eller sektorbestemt virksomhedsstrategi [29].
In this connection, it considers that the Court of Justice has accepted in many cases that the State as an investor is more likely to act in the same manner as holding companies or private business groups which pursue a more long-term investment policy taking account of a global or sectoral company strategy [29].
Den danske regering henviser navnlig til dommen i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen [30]:
The Danish government quotes in particular Case C-305/89, Italy v Commission [30]:
»I denne forbindelse skal det imidlertid præciseres, at der vel skal foretages en sammenligning mellem de indgreb, som iværksættes af en offentlig investor, når denne forfølger visse formål mht. økonomisk politik, og den fremgangsmåde, der følges af en privat investor, men denne sidste behøver ikke nødvendigvis være en almindelig investor, som placerer kapital til forrentning på kortere eller længere sigt, men skal dog i det mindste være et privat holdingselskab eller en privat koncern af virksomheder, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter.«
‘Although the conduct of a private investor with which the intervention of the public investor pursuing economic policy aims must be compared need not be the conduct of an ordinary investor laying out capital with a view to realising a profit in the relatively short term, it must at least be the conduct of a private holding company or a private group of undertakings pursuing a structural policy — whether general or sectoral — and guided by prospects of profitability in the longer term.’
Den danske regering gør gældende, at den anvendte samme grundlæggende tankegang ved vurderingen af, hvorvidt man skulle lade Combus gå konkurs.
The Danish government argues that it was taking the same approach when assessing whether to allow Combus to go bankrupt.
Statens omdømme
The State’s reputation
Den danske regering fastholder de tidligere fremførte synspunkter, der er gengivet i betragtning 86 og 87 i beslutningen om at indlede proceduren, vedrørende hensynet til statens omdømme og de hertil anførte henvisninger til sag C-303/88, Italien mod Kommissionen.
The Danish government maintains its position, set out in recitals 86 and 87 of the decision to initiate the procedure, with regard to consideration for the State’s reputation and the references to Case C-303/88, Italy v Commission, made in that connection.
Den danske regering gør opmærksom på, at som Kommissionen tidligere har bemærket — f.eks. i sit indlæg ved Retten, og som citeret i Combus-dommens præmis 106, sidste punktum — »fremmer en begrænsning af den offentlige sektor generelt den frie omsætning«.
The Danish government recalls that the Commission has previously noted — for example in its intervention at the CFI, quoted in the last point of paragraph 106 of the Combus judgment — that ‘a rollback of public-sector involvement generally serves to promote free trade’.
Ifølge den danske regering er sammenhængen mellem statens image som virksomhedsejer og privatisering af offentlige selskaber således klar: Kun hvis staten tillades at værne om sit omdømme som virksomhedsejer og seriøs og ansvarsbevidst investor, kan fremtidige privatiseringer sikres, hvilket fører til øget konkurrence og en forbedring af markedssituationen for aktører på det pågældende marked i hele EU.
For the Danish government, the connection between the State’s image as a company owner and the privatisation of public companies is therefore clear: only if the State is allowed to protect its reputation as a company owner and a serious and responsible investor can future privatisation be ensured, leading to increased competition and an improvement in the market situation for operators on that market throughout the EU.
Støtteforanstaltningerne i forbindelse med omstruktureringen og privatiseringen af Combus var ifølge den danske regering netop begrundet i hensynet til statens omdømme som arbejdsgiver, investor og virksomhedsejer.
The aid measures in connection with restructuring and privatisation of Combus were, according to the Danish government, very much based on consideration for the State’s reputation as an employer, investor and company owner.
Havde staten ladet Combus gå konkurs, ville det sandsynligvis have haft en negativ virkning på lånerenten og de generelle lånebetingelser for statsejede selskaber i forhold til finansielle institutioner i både ind- og udland.
If the State had allowed Combus to become bankrupt, it would probably have had a negative impact on interest rates and general loan terms for State-owned companies as regards financial institutions in both Denmark and abroad.
I den forbindelse forklarer den danske regering, at Danmark i de seneste år har privatiseret en række statsejede selskaber og planlægger yderligere privatiseringer.
In this respect, the Danish government explains that over the last few years, Denmark has privatised a number of State-owned companies, and plans further privatisations.
En af de virksomheder, der efter privatiseringen af Combus er omdannet til aktieselskab med henblik på privatisering, er Post Danmark A/S [31].
One of the companies converted into a public limited company with a view to privatisation after the privatisation of Combus is Post Danmark A/S [31].
Den danske stat har netop indgået en betinget aftale om salg af 25 % af aktierne i selskabet.
The Danish State has just entered into a conditional agreement for the sale of 25 % of the shares in the company.
Salgssummen for de 22 % af aktierne (de sidste 3 % tilbydes medarbejderne), der blev solgt til Post Invest (en del af CVC-koncernen) er på 1,27 mia. DKK.
The selling price for 22 % of the shares (the last 3 % will be offered to employees) which were sold to Post Invest (part of the CVC Group) is DKK 1,27 billion.
Forud for omdannelsen til aktieselskab og den delvise privatisering blev der i 2001 gennemført frikøb af virksomhedens tjenestemænd.
Prior to the conversion into a public limited company and the partial privatisation, the company’s civil servants were bought out in 2001.
Post Danmark havde på det tidspunkt i alt ca. 30000 ansatte, hvoraf ca. 11800 var tjenestemænd.
At that time, Post Danmark had a total of approx. 30000 employees, approx. 11800 of whom were civil servants.
Tjenestemændene fik tilbud om overgang til overenskomstansættelse, men således at retten til tjenestemandspension blev bevaret.
The civil servants were given the offer of moving to employment on a group contract basis, while retaining the right to a civil servant pension.
Et stort flertal på 96 % accepterede dette.
A large majority of 96 % accepted this.
Det betød, at lidt over 10500 tjenestemænd valgte overenskomstansættelse efter en model, som indebar en engangsbetaling fra Post Danmark på 50000 DKK før skat.
This meant that more than 10500 civil servants chose employment on a group contract basis in accordance with a model that meant a lump sum of DKK 50000 before tax from Post Danmark.
De accepterede samtidig en udvidet fortolkning af, hvilke arbejdsopgaver de kan overføres til.
At the same time, they accepted a broader interpretation of the duties they could be transferred to.
Andre ca. 650 medarbejdere ønskede overenskomstansættelse efter en model, som i alt væsentligt giver samme vilkår som tjenestemandsansættelsen.
The other approx. 650 civil servants wanted employment on a group contract basis in accordance with a model that to all intents and purposes gave them the same terms as their civil servant status.
Denne model udløste ikke en engangsbetaling.
This model did not lead to any lump sums.
En mindre del af medarbejderne, ca. 480, ønskede at bevare deres tjenestemandsansættelse hos staten.
A smaller percentage of the civil servants, approx. 480, wished to retain their civil servant status with the State.
De blev derfor ved etableringen af Post Danmark A/S udlånt fra staten til aktieselskabet.
When Post Danmark A/S was established, they were therefore seconded from the State to the public limited company.
I forbindelse med stiftelsen af Post Danmark A/S blev der endvidere i åbningsbalancen afsat ca. 1,7 mia. DKK (1,190 mia. DKK efter skat) til en aktuarmæssigt opgjort engangsbetaling til staten til nedbringelse af det fremtidige årlige pensionsbidrag fra 20 % til 12 % af lønnen for tidligere og tilbageværende tjenestemænd, for hvem selskabet fortsat har udgiften til pensionsbidrag m.v.
In connection with the establishment of Post Danmark A/S, an opening balance of approx. DKK 1,7 billion (DKK 1,190 billion after tax) was set aside for an actuarially calculated lump sum payment to the State to bring down future annual pension contributions from 20 % to 12 % of salaries for former and remaining civil servants for whom the company still had to pay pension contributions, etc. The amount was paid in 2002.
Beløbet blev betalt i 2002. Hermed blev der opnået en pensionsmæssig ligestilling mellem de tidligere tjenestemænd og de overenskomstansatte.
Equality of treatment regarding pensions was thereby achieved between former civil servants and those employed on a group contract basis.
Ifølge den danske regerings opfattelse ville dens forhandlingssituation med tjenestemændene i Post Danmark have været umulig eller i bedste fald overordentlig vanskelig og omkostningskrævende, hvis den danske stat havde ladet Combus gå konkurs og dermed svigtet de tjenestemænd, der var overgået til overenskomstansættelse inden privatiseringen af Combus.
In the Danish Government’s opinion, its negotiating position with the civil servants in Post Danmark would have been extremely difficult, and the outcome of the negotiations much more costly, if the Danish State had allowed Combus to go bankrupt, thereby leading to massive unemployment of those civil servants who had given up their civil servants status prior to the privatisation of Combus.