natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rentetilskuddet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af det beløb, der faktisk blev tilbagebetalt til de berørte virksomheder i undersøgelsesperioden, i forhold til renten på lånene på markedsvilkår, der blev taget med henblik på køb af de pågældende maskiner.
The interest subsidy amount was calculated, in accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, on the basis of the amount actually repaid during the RIP to the companies concerned linked to the interest paid on the commercial loans taken out for the purchase of the machinery concerned.
To virksomheder i stikprøven opnåede fordele under denne ordning i undersøgelsesperioden, og subsidiemargenerne var på mellem 0,01 % og 0,31 %.
Two companies in the sample benefited from this scheme during the RIP with subsidy margins ranging from 0,01 % to 0,31 %.
Ordningen er beskrevet i Master Circular IECD No. 02/04.02.02/2006-07 (Export Credit in Foreign Currency), Master Circular IECD No. 01/04.02.02/2006-07 (Rupee Export Credit) og Master Circular DBOD.DIR(Exp.) No.01/04.02.02/2007-08 (consolidated for both Rupee and Foreign Currency export credit) fra Reserve Bank of India (»RBI«), der var rettet til alle forretningsbanker i Indien i undersøgelsesperioden.
The details of the scheme are set out in the Master Circular IECD No 02/04.02.02/2006-07 (Export Credit in Foreign Currency), the Master Circular IECD No 01/04.02.02/2006-07 (Rupee Export Credit) and the Master Circular DBOD.DIR(Exp.)No 01/04.02.02/2007-08 (consolidated for both Rupee and Foreign Currency export credit) of the Reserve Bank of India (RBI), which was addressed to all commercial banks in India during the RIP.
Master Circulars revideres og ajourføres regelmæssigt.
The Master Circulars are regularly revised and updated.
Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter såvel i indiske rupees som i udenlandsk valuta, som forretningsbanker kan pålægge eksportører.
Under this scheme, the RBI mandatorily sets maximum ceiling interest rates applicable to export credits, both in Indian rupees or in foreign currency, which commercial banks can charge an exporter.
ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (»pakkekredit«), som omfatter kreditter, der er ydet en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer driftskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender.
The ECS consists of two sub-schemes, the Pre-Shipment Export Credit Scheme (packing credit), which covers credits provided to an exporter for financing the purchase, processing, manufacturing, packing and/or shipping of goods prior to export, and the Post-Shipment Export Credit Scheme, which provides for working capital loans with the purpose of financing export receivables.
Som følge af disse Master Circulars kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end rentesatserne for almindelige kommercielle kreditter (»kontantkreditter«), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår.
As a result of the RBI Master Circular exporters can obtain export credits at preferential interest rates compared with the interest rates for ordinary commercial credits (cash credits), which are purely set under market conditions.
Den indiske regering hævdede, at Kommissionen ikke havde undersøgt ECS-ordningen på baggrund af bestemmelserne i bilag I, punkt k), i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger (ASCM), og at eksportkreditter, både i indiske rupees og udenlandsk valuta, ikke var udligningsberettigede, navnlig fordi bankerne som ved lån i udenlandsk valuta kunne låne midler til »internationalt konkurrencedygtige renter«.
The GOI claimed that with regard to the ECS the Commission failed to examine the scheme in the light of the provisions of Annex I point (k) to the Agreement on Subsidies and Countervailing Measures (ASCM) and argued that export credits, both in Indian rupees or in foreign currency, were not countervailable, especially as in foreign currency loans the banks were allowed to borrow funds at ‘internationally competitive rates’.
Det bør bemærkes, at de i betragtning 135 omhandlede eksportkreditordninger ikke falder ind under punkt k) i bilag I til ASCM, eftersom kun eksportfinansiering med en varighed på to år eller derover normalt kan anses for at være »eksportkreditter« i denne bestemmelses forstand, da dette er definitionen i OECD’s arrangement vedrørende retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter.
It should be noted that the export credit schemes referred to under recital 135 do not fall within the application of Annex I point (k) to the ASCM, because only export financing with a duration of two years or more can normally be regarded as ‘export credits’ in the meaning of that provision since this is the definition of the OECD Arrangement on Guidelines for Officially Supported Export Credits.
Påstanden afvises derfor.
Therefore this argument is rejected.
De præferentielle rentesatser for en ECS-kredit, der er fastsat i de i betragtning 135 omhandlede RBI-Master Circulars, mindsker en eksportørs renteomkostninger i forhold til renter, der udelukkende er fastsat på markedsvilkår, og de medfører i dette tilfælde en fordel for en sådan eksportør, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.
The preferential interest rates of an ECS credit set by the RBI Master Circulars mentioned in recital 135 can decrease interest costs of an exporter as compared with credit costs purely set by market conditions and confer in this case a benefit in the meaning of Article 2(2) of the basic Regulation on such exporter.
Forskelle i rentesatserne mellem forskellige banker er et resultat af RBI’s metode med fastsættelse af individuelle udlånsrentelofter for hver enkelt forretningsbank.
Rate differences with regard to different banks are the result of the methodology of the RBI to set maximum lending rates for each commercial bank individually.
Desuden ville forretningsbankerne ikke være forpligtede til at lade låntagere af eksportfinansiering nyde godt af en eventuelt mere fordelagtig rente for eksportkreditter i udenlandsk valuta.
In addition, commercial banks would not be obliged to pass through to borrowers of export financing any more advantageous interest rates for export credits in foreign currency.
I den forbindelse skal det bemærkes, at det hverken i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv), eller WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger (ASCM) kræves, at der udbetales penge fra det offentlige — f.eks. godtgørelse fra den indiske regering til forretningsbankerne — for at der er tale om subsidier, men kun at staten giver pålæg om at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. i), ii) eller iii).
In this context, it should be noted that neither Article 2(1)(a)(iv) of the basic Regulation nor the WTO Agreement on Subsidies and Countervailing Measures (ASCM) require a charge on the public accounts, e.g. reimbursement of the commercial banks by the GOI, to establish a subsidy, but only government direction to carry out functions illustrated in points (i), (ii) or (iii) of Article 2(1)(a) of the basic Regulation.
Banken er 100 % statsejet, forfølger mål for den offentlige politik (f.eks. pengepolitikken), og dens ledelse udpeges af den indiske regering.
It is 100 % government owned, pursues public policy objectives, e.g. monetary policy, and its management is appointed by the GOI.
RBI pålægger private organer betingelser, idet forretningsbankerne er forpligtet til at overholde bl.a. de rentelofter for eksportkreditter, der er fastsat i RBI-Master Circulars, samt RBI’s bestemmelser om, at forretningsbanker skal afsætte en vis del af deres nettobankkredit til eksportfinansiering.
The RBI directs private bodies, since the commercial banks are bound by the conditions it imposes, inter alia, with regard to the maximum ceilings for interest rates on export credits mandated in the RBI Master Circular and the RBI provisions that commercial banks have to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, der blev betalt for eksportkreditter benyttet i undersøgelsesperioden, og det beløb, der ville være blevet betalt, hvis der var blevet anvendt samme rentesatser som for de almindelige kreditter.
The subsidy amount has been calculated on the basis of the difference between the interest paid for export credits used during the RIP and the amount that would have been payable if the rates for ordinary commercial credits had been applied.
Dette subsidiebeløb (tælleren i beregningen) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt i forhold til den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.
This subsidy amount (numerator) has been allocated over the total export turnover during the RIP as appropriate denominator in accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Der blev indsendt en række bemærkninger til visse dele af beregningen af fordelen under ECS-ordningen.
Several comments concerning certain details of calculation of benefit under the ECS were submitted.
Alle virksomheder og koncerner i stikprøven opnåede subsidier under denne ordning i undersøgelsesperioden med subsidiemargener på op til 1,05 %, idet subsidiebeløbet for en af virksomhederne blev anset for at være ubetydeligt.
All companies and groups in the sample obtained subsidies from this scheme during the RIP with rates up to 1,05 %, for one company the benefit was found negligible.
For de undersøgte eksporterende producenter ligger de udligningsberettigede subsidiebeløb, der blev fastsat i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningen, på mellem 5,2 % og 9,7 %, udtrykt i værdi.
The amount of countervailable subsidies in accordance with the provisions of the basic Regulation, expressed ad valorem, for the investigated exporting producers ranged between 5,2 % and 9,7 %.
I overensstemmelse med artikel 15, stk. 3, i grundforordningen udgør subsidiemargenen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, 7,7 %, hvilket beregnedes på grundlag af den vejede gennemsnitlige subsidiemargen for de samarbejdsvillige virksomheder i stikprøven.
In accordance with Article 15(3) of the basic Regulation, the subsidy margin for the cooperating companies not included in the sample, calculated on the basis of the weighted average subsidy margin established for the cooperating companies in the sample, is 7,7 %.
Da der blev udvist en høj grad af samarbejdsvilje for Indien (95 %), blev restsubsidiemargenen for alle andre virksomheder fastsat til niveauet for den virksomhed, der havde den højeste individuelle margen, dvs. 9,7 %.
Given that the level of the overall cooperation for India was high (95 %), the residual subsidy margin for all other companies was set at the level for the company with the highest individual margin, i.e. 9,7 %.
Subsidieordning →
Subsidy scheme →
Virksomhed/koncern ↓
Company/Group ↓
ubetyd.
negl,
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19 og den under punkt 3 i indledningsmeddelelsen omhandlede begrundelse for denne delvise interimsundersøgelse konstateres det, at niveauet for subsidiering for de samarbejdsvillige producenter har ændret sig, og derfor bør den udligningstold, der blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 74/2004, ændres i overensstemmelse hermed.
In line with the provisions of Article 19 of the basic Regulation and the grounds of this partial interim review stated under point 3 of the notice of initiation, it is established that the level of subsidisation with regard to the cooperating producers has changed and, therefore, the rate of countervailing duty, imposed by Regulation (EC) No 74/2004 has to be amended accordingly.
Den gældende endelige told blev fastsat på grundlag af udligningsmargenerne, da skadestærskelen var højere.
The definitive duty currently in force was established on the basis of the countervailing margins, as the injury elimination level was higher.
Da de subsidiemargener, der blev konstateret i denne undersøgelse, heller ikke oversteg skadestærskelen, fastsættes tolden på grundlag af subsidiemargenerne, jf. grundforordningens artikel 15, stk. 1.
As the subsidy margins established in this review also did not exceed the injury elimination level, in accordance with Article 15(1) of the basic Regulation the duties are determined on the basis of the subsidy margins.
Subsidiemargenen for virksomheden Pasupati Fabrics, som ikke var omfattet af denne undersøgelse, blev opretholdt på det niveau, der blev fastsat i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, da det blev konstateret, at den opnåede fordele under en subsidieordning, der ikke var genstand for denne undersøgelse.
The subsidy margin for company Pasupati Fabrics, which did not form part of this review, was maintained at the level established in the original investigation, as they were found to benefit from a subsidy scheme which was not reviewed in this investigation.
De virksomheder, som blev anset for at være forretningsmæssigt forbundne, er blevet betragtet som en retlig enhed (koncern) i forbindelse med opkrævning af told, og de er derfor blevet pålagt samme udligningstold.
The companies that were found to be related have been regarded as a single legal entity (group) for duty collection purposes and hence submitted to the same countervailing duty.
De mængder af den pågældende vare, som disse koncerner eksporterede i undersøgelsesperioden, blev benyttet for at sikre en korrekt vægtning.
The export quantities of the product concerned during the RIP of those groups were used in order to ensure a proper weighting.
Virksomheden Prem Textiles, som indgik i stikprøven, forelagde i forbindelse med den fornyede undersøgelse oplysninger om, at den havde ændret navn til »Prem Textiles (International) Pvt. Ltd«.
The sampled company Prem Textiles submitted information during the review investigation showing that it had changed its name to ‘Prem Textiles (International) Pvt Ltd’.
Efter disse oplysninger var blevet undersøgt, og det var blevet konstateret, at navneændringen på ingen måde påvirker resultaterne af denne undersøgelse, blev det besluttet at tage disse oplysninger til efterretning og benævne virksomheden »Prem Textiles (International) Pvt. Ltd« i denne forordning.
After examining this information and concluding that the change of name in no way affects the findings of the present review, it was decided to grant this request and refer to them as ‘Prem Textiles (International) Pvt Ltd’ in this Regulation.
Da der blev udvist en høj grad af samarbejdsvilje for Indien (95 %), blev restudligningstolden for alle andre virksomheder fastsat til niveauet for den virksomhed, der havde den højeste individuelle margen, dvs. 9,7 %.
Given that the level of the overall cooperation for India was high (95 %), the residual countervailing duty for all other companies was set at the level for the company with the highest individual margin, i.e. 9,7 %.
Følgende toldsatser finder derfor anvendelse:
The following duties therefore apply:
Virksomhed/koncern
Company/group
Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd, Ahmedabad
Mahalaxmi Fabric Mills Pvt Ltd, Ahmedabad
Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven
Cooperating companies not in the sample
De individuelle udligningstoldsatser i denne forordning er fastlagt på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse.
The individual company countervailing duty rates specified in this Regulation were established on the basis of the findings of the present investigation.
De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder.
Therefore, they reflect the situation found during that investigation with respect to these companies.
Disse toldsatser finder (i modsætning til den gennemsnitlige told for de i bilag I omhandlede virksomheder og den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) således udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Indien og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder.
These duty rates (as opposed to the average duty applicable to Annex I companies and the countrywide duty applicable to ‘all other companies’) are thus exclusively applicable to imports of products originating in India and produced by the companies and thus by the specific legal entities mentioned.
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle udligningstoldsatser (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder.
Any claim requesting the application of these individual company countervailing duty rates (e.g. following a change in the name of the entity or following the setting up of new production or sales entities) should be addressed to the Commission forthwith with all relevant information, in particular any modification in the company’s activities linked to production and export sales associated with e.g. that name change or that change in the production and sales entities.
Efter høring af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overensstemmelse hermed og ajourfører listen over virksomheder, som er omfattet af individuelle toldsatser —
The Commission, if appropriate, will, after consultation of the Advisory Committee, amend the Regulation accordingly by updating the list of companies benefiting from individual duty rates,
Artikel 1 i forordning (EF) nr. 74/2004 affattes således:
Article 1 of Regulation (EC) No 74/2004 is hereby replaced with the following:
Der indføres en endelig udligningstold på importen af bleget, farvet eller trykt sengelinned af rent bomuld eller af en blanding af bomuld og kemofibre eller hør (hvor hør ikke er det dominerende materiale) med oprindelse i Indien og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex63022100 (Taric-kode 6302210081 og 6302210089), ex63022290 (Taric-kode 6302229019), ex63023100 (Taric-kode 6302310090) og ex63023290 (Taric-kode 6302329019).
A definitive countervailing duty is hereby imposed on imports of bedlinen of cotton fibres, pure or mixed with man-made fibres or flax (flax not being the dominant fibre), bleached, dyed or printed, originating in India, currently classifiable within CN codes ex63022100 (TARIC codes 6302210081 and 6302210089), ex63022290 (TARIC code 6302229019), ex63023100 (TARIC code 6302310090) and ex63023290 (TARIC code 6302329019).
Tolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
The rate of duty applicable to the net, free-at-Community-frontier price, before duty, for products produced by the following companies shall be as follows:
Tolden fastsættes til 7,7 % (Taric-tillægskode A498) af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af de virksomheder, der er anført i bilaget.
The rate of duty applicable to the net, free-at-Community-frontier price, before duty, for products produced by the companies listed in the Annex, shall be 7,7 % (TARIC additional code A498).
Tolden fastsættes til 9,7 % (Taric-tillægskode A999) af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af de virksomheder, der ikke er nævnt i stk. 2 og 3.
The rate of duty applicable to the net, free-at-Community-frontier price, before duty, for products produced by the companies not specified in paragraphs 2 and 3, shall be 9,7 % (TARIC additional code A999).
Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.«
Unless otherwise specified, the provisions in force concerning customs duties shall apply.’
Bilaget til forordning (EF) nr. 74/2004 udskiftes med bilaget til nærværende forordning.
The Annex to Regulation (EC) No 74/2004 shall be replaced by the Annex to this Regulation.
EUT C 230 af 2.10.2007, s. 5.
OJ C 230, 2.10.2007, p. 5.
Taric-tillægskode: A498
TARIC Additional Code: A498
Mumbai«
Mumbai’
Rådets forordning (EF) nr. 1354/2008
Council Regulation (EC) No 1354/2008
om ændring af forordning (EF) nr. 1628/2004 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien og om ændring af forordning (EF) nr. 1629/2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien
amending Regulation (EC) No 1628/2004 imposing a definitive countervailing duty on imports of certain graphite electrode systems originating in India and Regulation (EC) No 1629/2004 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of certain graphite electrode systems originating in India
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab [1] (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 15 og artikel 19,
Having regard to Council Regulation (EC) No 2026/97 of 6 October 1997 on protection against subsidised imports from countries not member of the European Community [1] (the basic Regulation), and in particular Articles 15 and 19 thereof,
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1628/2004 [2] en endelig udligningstold på importen af grafitelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm3 eller derover og en elektrisk modstand på 6,0 μΩ.m eller derunder, henhørende under KN-kode ex85451100, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, henhørende under KN-kode ex85459090, uanset om de importeres sammen eller separat, med oprindelse i Indien.
The Council, by Regulation (EC) No 1628/2004 [2], imposed a definitive countervailing duty on imports of graphite electrodes of a kind used for electric furnaces, with an apparent density of 1,65 g/cm3 or more and an electrical resistance of 6,0 μΩ.m or less, falling within CN code ex85451100 and nipples used for such electrodes, falling within CN code ex85459090 whether imported together or separately, originating in India.
Tolden er på mellem 7,0 % og 15,7 % for individuelt nævnte eksportører, og der er en resttold på 15,7 % på importen fra andre eksportører.
The rate of the duty ranges between 7,0 % and 15,7 % for individually named exporters with a residual duty rate of 15,7 % imposed on imports from other exporters.
Samtidig indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1629/2004 [3] en endelig antidumpingtold på import af den samme vare med oprindelse i Indien.
At the same time, by Regulation (EC) No 1629/2004 [3], the Council imposed a definitive anti-dumping duty on imports of the same product originating in India.
Kommissionen undersøgte den dokumentation, der var fremlagt af den indiske regering, og fandt den tilstrækkelig til at berettige indledningen af en fornyet undersøgelse i henhold til antisubsidiegrundforordningens artikel 19.
The Commission examined the evidence submitted by the GOI and considered it sufficient to justify the initiation of a review in accordance with the provisions of Article 19 of the basic anti-subsidy Regulation.
Efter høring af det rådgivende udvalg offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende [4] om indledning af en delvis interimsundersøgelse af de gældende foranstaltninger på eget initiativ.
After consultation of the Advisory Committee, the Commission initiated an ex officio partial interim review of the measures in force by a notice published in the Official Journal of the European Union [4].