natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selskabet AES-Tisza fremsendte yderligere bemærkninger den 19. december 2006, hvori de klagede over flere aspekter i Kommissionens procedure.
The company AES-Tisza submitted further comments complaining about several aspects of the Commission’s procedure on 19 December 2006.
Ved brev af 21. november 2006 (registreret den 23. november 2006) og 15. januar 2007 (registreret samme dag) og på møder den 18. december 2006 og 8. marts 2007 med Kommissionen bekræftede de ungarske myndigheder, at de planlagde lovgivningsmæssige ændringer i forbindelse med liberaliseringen af energisektoren og dermed også en ændring af den nuværende situation på el-engrosmarkedet.
By letters of 21 November 2006 (registered on 23 November 2006) and 15 January 2007 (registered on the same day) and at meetings on 18 December 2006 and 8 March 2007 with the Commission, the Hungarian authorities confirmed their intention of making legislative amendments in connection with the liberalisation of the energy sector and thereby also changing the existing situation on the wholesale electricity market.
Ved brev af 4. maj 2007 meddelte de ungarske myndigheder Kommissionen, at de ville nedsætte et arbejdsudvalg, der skulle føre forhandlinger med alle de implicerede elproducenter vedrørende ophør af eller grundlæggende ændringer af elkøbsaftalerne.
By letter dated 4 May 2007 the Hungarian authorities informed the Commission that it was setting up a working committee to conduct negotiations with all the generators concerned regarding the termination or substantial amendment of the PPAs.
Regeringen vedtog således den 11. maj 2007 beslutning nr. 2080/2007 (V.11.) om langfristede elkøbsaftaler i energisektoren [11], hvorved ovennævnte arbejdsudvalg blev nedsat (ledet af premierministerens kontor), for uden ophør at løse spørgsmålet om elkøbsaftaler i overensstemmelse med EU’s statsstøtteregler og indlede officielle forhandlinger i den henseende med de berørte elproducenter.
Accordingly, on 11 May 2007 the government adopted Decision No 2080/2007 (V.11) on the long-term power purchase agreements in the energy sector [11], thereby establishing the aforementioned working committee (governed by the Prime Minister's Office) with a view to resolving without delay the matter of the PPAs in accordance with EU State aid rules and ordering the opening of official negotiations in this regard with the power generators concerned.
Ved brev af 3. juli 2007 orienterede den ungarske regering Kommissionen om resultatet af de første forhandlinger, der fandt sted i juni 2007.
By letter of 3 July 2007 the Hungarian Government informed the Commission of the outcome of the first negotiations that took place in June 2007.
Den nye lov ændrede imidlertid ikke selve elkøbsaftalerne, som stadig var gældende mellem MVM og de elproducenter, der var omfattet af beslutningen om at indlede proceduren.
However, the new Act did not alter the PPAs themselves, which remained in force, unchanged, between MVM and the power generators listed in the Opening Decision.
Ved brev af 26. juli 2007 stillede Kommissionen yderligere spørgsmål til de ungarske myndigheder.
By letter dated 26 July 2007, the Commission put further questions to the Hungarian authorities.
Den 7. september 2007 modtog Kommissionen et brev fra den ungarske regering, som bad om mere tid til at afslutte forhandlingerne med elproducenterne.
On 7 September 2007, the Commission registered a letter from the Hungarian Government requesting more time to bring the negotiations with the generators to a successful conclusion.
Den 24. september og den 31. oktober 2007 registrerede Kommissionen Ungarns svar på de spørgsmål, der blev stillet den 26. juli 2007.
On 24 September and 31 October 2007 the Commission registered Hungary's replies to its questions of 26 July 2007.
Den 14. december 2007 sendte Kommissionen i medfør af artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/1999 (herefter benævnt »procedureforordningen«) en rykkerskrivelse til de ungarske myndigheder med de spørgsmål, der stadig var ufuldstændigt besvaret.
On 14 December 2007, pursuant to Article 5(2) of Regulation (EC) No 659/1999, the Commission sent a reminder to the Hungarian authorities listing the questions for which the information provided was still incomplete.
De ungarske myndigheder svarede ved brev af 16. januar 2008.
The Hungarian authorities replied by letter dated 16 January 2008.
Da selskaberne Dunament og AES-Tisza ikke havde fremlagt de ønskede oplysninger, anførte de ungarske myndigheder, at de ikke var i stand til at give et fuldstændigt svar på Kommissionens spørgsmål.
As the companies Dunament and AES-Tisza did not provide the requested data, the Hungarian authorities argued they were not able to furnish a complete answer to the Commission's questions.
Den 15. februar 2008 udstedte Kommissionen derfor et påbud om oplysninger, der opfordrede Ungarn til at fremsende de oplysninger, der var anført i beslutningen, inden for en frist på femten dage.
Accordingly, on 15 February 2008, the Commission adopted an information injunction enjoining Hungary to supply the data listed in the decision within a period of fifteen days.
Den 27. februar sendte Dunament en kopi til Kommissionen af selskabets svar på de ungarske myndigheders spørgsmål og forklarede, hvorfor det ikke var muligt at besvare de stillede spørgsmål.
On 27 February, Dunament power plant sent to the Commission a copy of its reply to the Hungarian authorities’ questions and explained the reasons why it could not answer the questions put to it.
Det fremgår af de ungarske myndigheders svar, at AES-Tisza ikke sendte Ungarn noget svar.
It appears from the Hungarian authorities’ replies that AES-Tisza did not give Hungary any reply.
Ved fax af 10. marts 2008 sendte AES-Tisza et brev til kommissær Nellie Kroes og oplyste, at de ungarske myndigheder allerede var i besiddelse af alle de oplysninger, Kommissionen havde udbedt sig.
By fax dated 10 March 2008, AES-Tisza sent a letter to Commissioner Kroes expressing its view that the Hungarian authorities were already in possession of all the data that had been requested by the Commission.
På grundlag af de foreliggende oplysninger meddelte de ungarske myndigheder i deres svar af 13. marts 2008 Kommissionen de relevante oplysninger vedrørende spørgsmål (1)a)-d) i kapitel III i påbuddet om oplysninger.
In their answer dated 13 March 2008, on the basis of the information available to them the Hungarian authorities provided the Commission with the relevant data for questions (1)(a) to (d) of Chapter III of the information injunction.
De sendte imidlertid ikke yderligere oplysninger om det spørgsmål, der var stillet under punkt (1)(e) i kapitel III i påbuddet om oplysninger vedrørende de to ovennævnte kraftværkers investeringer.
However, they did not give any additional data relating to the question asked under point (1)(e) of Chapter III of the information injunction concerning the investments of the two abovementioned power generators.
En betydelig del af de oplysninger, der er udvekslet siden registreringen af sag HU 1/2004, vedrørte fortolkningen og den konkrete anvendelse af Kommissionens meddelelse om analysemetoden for statsstøtte i forbindelse med strandede omkostninger (i det følgende benævnt »metoden til analyse af strandede omkostninger«) [14].
A substantial part of the information exchanged since the registration of case HU 1/04 concerned the interpretation and concrete application of the Commission Communication relating to the methodology for analysing State aid linked to stranded costs (the Stranded Costs Methodology) [14].
På basis af de dokumenter, der er fremlagt i denne procedure, så det ud til, at de ungarske myndigheder planlagde at indføre en ordning for kompensation for strandede omkostninger, som kunne være blevet vurderet i denne beslutning.
On the basis of the documents submitted in the present procedure, it seemed that the Hungarian authorities planned to introduce a system of stranded cost compensations, the assessment of which could have been included in this Decision.
Der blev således gennemført omfattende drøftelser i løbet af denne procedure mellem Kommissionen og de ungarske myndigheder vedrørende detaljerne i den kompensationsordning, som Ungarn kunne vedtage for at sikre overensstemmelse med metodens kriterier.
Consequently, substantial discussions took place throughout the present procedure between the Commission and the Hungarian authorities on the details of a compensation system which Hungary could adopt in order for such a system to meet the criteria of the Methodology.
Uanset de tekniske drøftelser om en eventuel kommende kompensationsmekanisme har de ungarske myndigheder på datoen for denne beslutning endnu ikke officielt meddelt Kommissionen en samlet kompensationsmekanisme bekræftet af de ungarske myndigheder.
Notwithstanding the technical discussions about a potential future compensation mechanism, the Hungarian authorities, until the date of this Decision, have not submitted to the Commission a comprehensive compensation mechanism officially confirmed by the Hungarian Government.
I brev af 13. marts 2008 bekræftede de ungarske myndigheder udtrykkeligt, at de på daværende tidspunkt ikke ønskede at yde kompensation for strandede omkostninger, men de forbeholdt sig ret til på et senere tidspunkt at yde en sådan kompensation til visse kraftværker.
In their letter of 13 March 2008, the Hungarian authorities explicitly confirmed that, at present, they did not wish to grant stranded costs compensation; however, they reserved their right to grant such compensation to certain power generators at a later stage.
Andre tilknyttede verserende sager
Other connected procedures pending
Den 3. marts 2006 indgav Budapest kraftværk en klage over Kommissionens åbningsbeslutning til De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans; klagen blev tildelt sagsnummer T-80/06.
The Opening Decision was challenged by Budapest power plant before the Court of First Instance by way of an application lodged on 3 March 2006 and registered as case T-80/06.
Den 6. juni 2006 anmodede Csepel kraftværk om tilladelse til at intervenere i proceduren til støtte for Budapest kraftværk, og denne anmodning blev efterkommet ved kendelse fra Retten af 11. marts 2008.
On 6 June 2006, Csepel power plant requested leave to intervene in the procedure in support of Budapest power plant and this was granted by an order of the Court dated 11 March 2008.
Endvidere verserer der to internationale voldgiftsprocedurer mod Republikken Ungarn ved International Centre for the Settlement of Investment Disputes i Washington D.C. indledt af kraftværkerne […] og […], som begge er aktionærer i kraftværker med elkøbsaftaler i Ungarn.
Furthermore, two international arbitrage procedures are pending before the International Centre for the Settlement of Investment Disputes in Washington, D.C, launched against the Republic of Hungary by the electricity generation companies […] and […], both shareholders of power plants under PPA in Hungary.
Procedurerne er baseret på bestemmelserne om investeringsbeskyttelse i energichartertraktaten.
The proceedings are based on the investment protection provisions contained in the Energy Charter Treaty.
Elkøbsaftalernes historiske baggrund
Historical background to the PPAs
Fra den 31. december 1991 til den 31. december 2002 var det ungarske elmarked bygget op omkring en »eneaftager«, nemlig selskabet Magyar Villamos Művek (MVM).
From 31 December 1991 to 31 December 2002 the Hungarian electricity market was structured around a ‘Single Buyer’, the company Magyar Villamos Művek (MVM).
MVM er 99,9 % statsejet med aktiviteter, der omfatter elproduktion, engrosvirksomhed, transmission og detailvirksomhed.
MVM is a 99,9 % State-owned entity whose activities comprise power generation, wholesale, transmission and retail.
Ifølge »eneaftager«-modellen kunne kraftværker udelukkende levere energi direkte til MVM (medmindre MVM opsagde de regionale distributionsselskabers kontrakter), og MVM var det eneste selskab, der kunne levere elektricitet til de regionale distributionsselskaber.
Under the ‘Single Buyer’ model, the power generators could supply energy directly to MVM only (unless MVM cancelled the regional distribution companies’ contracts) and MVM was the only company authorised to supply electricity to the regional distribution companies.
I henhold til lov XLVIII af 1994 om energi (»energilov I«) blev MVM pålagt at sikre energiforsyning i Ungarn til den lavest mulige pris.
Under Act XLVIII of 1994 on Electric Energy (Energy Act I), MVM was required to ensure security of energy supply in Hungary at the lowest possible cost.
Ifølge denne tosidede model var der et offentligt forsyningssegment og et konkurrencesegment, og kunder med frit leverandørvalg (som der blev stadig flere af) fik mulighed for at gå over til konkurrencesegmentet.
Under this dual model there was a public utility segment and a competitive segment, and eligible customers (the scope of which gradually enlarged) were allowed to switch to the competitive segment.
I det offentlige forsyningssegment var MVM den eneste grossist, mens der i konkurrencesegmentet dukkede andre leverandører op.
On the public utility segment, MVM remained the only wholesaler, whereas in the free market segment other traders appeared.
Energilov III satte en stopper for det offentlige forsyningssegment, men husholdninger og visse erhvervskunder var imidlertid fortsat omfattet af en forsyningspligt — som det er muligt ifølge det andet direktiv om det indre marked for elektricitet [15].
Energy Act III put an end to the existence of the public utility segment but nevertheless kept household customers and some commercial customers – as permitted by the second Electricity Directive [15] – under a universal service obligation.
Ifølge energilov I skulle MVM vurdere landets samlede energibehov og hvert andet år udarbejde en national plan for opførelse af kraftværker (Országos Erőműépítési Terv).
Energy Act I required MVM to assess the country's total energy demand and to prepare, every two years, a National Power Plant Construction Plan (Országos Erőműépítési Terv).
Denne plan skulle derefter fremlægges for og godkendes af den ungarske regering og parlamentet.
This Plan had then to be submitted to and accepted by the Hungarian Government and the Parliament.
Det fremgår af energilov I og af bemærkninger fra den ungarske regering [16], at de vigtigste mål for det ungarske energimarked i midten af 1990’erne var forsyningssikkerhed til den lavest mulige pris, modernisering af infrastrukturen med særlig vægt på de gældende miljøbeskyttelsesstandarder og den nødvendige omstrukturering af energisektoren.
It appears from Energy Act I and from the submissions of the Hungarian government [16] that the most urgent objectives on the Hungarian energy market in the mid-1990s were security of supply at the lowest possible cost, modernisation of the infrastructure with particular regard to the prevailing standards of environmental protection, and the necessary restructuring of the power sector.
For at nå disse generelle mål blev der tilbudt langfristede elkøbsaftaler til udenlandske investorer, der forpligtede sig til at investere i opførelse og modernisering af kraftværker i Ungarn.
With a view to achieving these general objectives, long-term power purchase agreements were proposed to foreign investors that would undertake to invest in the construction and modernisation of power plants in Hungary.
Elkøbsaftalerne blev indgået af kraftværkerne på den ene side og selskabet MVM på den anden side.
The PPAs were signed by the power generators on the one hand and by the company MVM on the other hand.
Elkøbsaftalerne
The PPAs
De elkøbsaftaler, der blev indgået mellem MVM og individuelle kraftværker [17], fastsatte en afbalanceret produktionsportefølje, der satte MVM i stand til at opfylde sin forsyningssikkerhedsforpligtelse.
The PPAs entered into between MVM and individual power plants [17] established a balanced production portfolio enabling MVM to meet its obligation of ensuring security of supply.
De giver MVM mulighed for at levere både grundlasten (med lignitfyrede værker og atomkraftværker) og spidslasten (med gasfyrede kraftværker).
They allow MVM to satisfy both base load demand (with lignite-fired and nuclear power stations) and peak load demand (with gas-fired power plants).
Elkøbsaftalerne kræver, at kraftværkerne vedligeholder og driver deres produktionsfaciliteter korrekt.
The PPAs require the power generators to duly maintain and operate their generation facilities.
De reserverer hele eller størstedelen af kraftværkernes produktionskapacitet (MW) til MVM.
They reserve all or the bulk of the power plants’ generation capacities (MW) for MVM.
Denne kapacitetstildeling er uafhængig af den faktiske brug af kraftværket.
This capacity allocation is independent of the actual use of the power plant.
Ud over den reserverede kapacitet kræver elkøbsaftalerne, at MVM køber en bestemt minimumsmængde elektricitet (MWh) fra hvert kraftværk.
Beyond the reserved capacities, the PPA requires MVM to purchase a specific minimum quantity of electricity (MWh) from each power plant.
Nogle elkøbsaftaler omfatter såkaldte »systemtjenester« [18], hvis kraftværkerne teknisk set er i stand til at levere disse, som MVM leverer til systemoperatøren MAVIR.
Some PPAs include so-called ‘system services’ [18] in the case of power plants technically capable of providing them, which MVM provides to the system operator, MAVIR.
De elkøbsaftaler, der blev undertegnet i 1995-1996 (syv af de ti elkøbsaftaler, der vurderes), blev indgået i lyset af privatiseringen af kraftværkerne.
The PPAs signed in 1995-1996 (seven of the ten PPAs under assessment) were awarded in view of the privatisation of the power plants.
Disse elkøbsaftaler fulgte en standardaftale udarbejdet af et internationalt advokatfirma efter anmodning fra den ungarske regering.
These PPAs followed a model agreement drafted by an international law firm at the Hungarian Government's request.
Der var ingen udbudsprocedure for indgåelsen af disse elkøbsaftaler.
There was no tendering procedure for the signature of these PPAs.
Der var imidlertid en udbudsprocedure i forbindelse med privatiseringen af kraftværkerne.
There was, however, a tendering procedure for the privatisation of the power plants.
Elkøbsaftalerne (indgået før privatiseringen) var et led i privatiseringspakken.
The PPAs (signed before privatisation) formed part of the privatisation package.
Nogle af aftalerne (navnlig aftalerne med Mátra, Tisza og Dunament) blev delvist ændret af parterne efter privatiseringen.
Some of these agreements (mainly the Mátra, Tisza and Dunament agreements) were partially amended by the parties after privatisation.
Elkøbsaftalen for Csepel kraftværket blev indgået i 1997 og fulgte en noget anderledes model.
The PPA of Csepel power plant was signed in 1997 and followed a somewhat different model.
Der var imidlertid heller ingen udbudsprocedure i dette tilfælde, og indgåelsen af elkøbsaftalen var ligeledes knyttet til kraftværkets privatisering.
However, there was no tendering procedure in this case either and the signature of the PPA was similarly linked to the power plant's privatisation.
Elkøbsaftalen med Ujpest kraftværket (et af de tre værker i Budapest kraftværket) blev indgået med Budapest kraftværket i 1997 også uden en specifik udbudsprocedure.
The PPA of Ujpest power plant (one of the three plants of Budapest power plant) was signed with Budapest power plant in 1997, likewise without a specific tendering procedure.
Kun elkøbsaftalen med Kispest kraftværket (endnu et gammelt værk i Budapest kraftværket, som var under ombygning på det tidspunkt) blev indgået i 2001 efter en offentlig udbudsprocedure.
Only the PPA of the Kispest plant (another – aging – plant of Budapest power plant which was essentially rebuilt at the time) was signed in 2001 as a result of an open tendering procedure.
Fra 2000 til 2004 dækkede den kapacitet, der var forbeholdt elkøbsaftalerne omkring 80 % af den samlede ungarske efterspørgsel efter elektricitet (MW).
From 2000 to 2004, the capacities reserved by the PPAs covered approximately 80 % of total Hungarian electricity demand (MW).
Fra 2005 til datoen for denne beslutning har andelen ligget på omkring 60-70 %.
From 2005 to the date of this Decision, the share has been around 60-70 %.
Det var forventet, at dette tal gradvist ville falde i perioden mellem 2011 og 2024 [19].
It was expected that this would gradually decrease in the period between 2011 and 2024 [19].
Ud af de næsten tyve elkøbsaftaler, der blev undertegnet mellem 1995 og 2001, var ti stadig i kraft, da Ungarn tiltrådte EU (den 1. maj 2004).
Of the nearly twenty PPAs signed between 1995 and 2001, ten were still in force at the date of Hungary's accession to the EU (1 May 2004).
Selv om nogle elkøbsaftaler (se betragtning 29 ovenfor) blev opsagt af parterne i april 2008, vedrører denne beslutning disse aftaler og vurderer deres statsstøtteelementer og forenelighed med fællesmarkedet i perioden fra den 1. maj 2004 til deres slutdato (april 2008).
Although some PPAs (see recital 28 above) were ended by the parties in April 2008, this Decision covers these and assesses their State aid nature and compatibility with the common market in the period between 1 May 2004 and their end date (April 2008).
Kraftværker omfattet af elkøbsaftaler og varigheden af elkøbsaftalerne
The power plants under PPA and the duration of the PPAs
De kraftværker med elkøbsaftaler, som indgår i denne beslutning, er nævnt i tabellen nedenfor.
The power plants under PPA covered by this Decision are listed in the table below.
Den angivne varighed henviser til den oprindeligt fastsatte slutdato for elkøbsaftalerne, som det fremgår af selve elkøbsaftalerne.
The duration shown refers to the initially scheduled end date of the PPAs as established in the PPAs themselves.
Oversigt over produktionsselskaber med elkøbsaftaler, de vigtigste aktionærer og elkøbsaftalernes varighed
Overview of the generation companies under PPA, the main shareholders and the duration of the PPAs
Produktionsselskab
Name of generation company
Største aktionærgruppe
Majority shareholder group
Kraftværk omfattet af elkøbsaftaler
Power plant under PPA
Elkøbsaftalens varighed
Duration of PPA
Dunament F- blok
Dunament F blocks
(undertegnet i 1995, trådte i kraft i 1996)
(signed in 1995, entered into force in 1996)
Dunament G2-blok
Dunament G2 block
(oprindelig varighed indtil 2015, forlænget til 2022 i 2005)
(initial duration until 2015, extended to 2022 in 2005)
(undertegnet i 1997, trådte i kraft i 2000)
(signed in 1997, entered into force in 2000)
1995-2017 [20](undertegnet i 1995, trådte i kraft i 1996)
1995-2017 [20](signed in 1995, entered into force in 1996)
I regeringsdekret 1074/1995 (VIII.4) om regulering af elpriser forpligtede regeringen sig til pr. 1. januar 1997 (starten på den såkaldte første prisregulering) at sikre, at »ud over at dække berettigede driftsomkostninger, skal engros- og detailpriserne sikre en egenkapitalforrentning på 8 %«.
In Government Decree 1074/1995 (VIII.4) on electricity price regulation, the government made a commitment that, as of 1 January 1997 (the beginning of the so-called first price regulation cycle), ‘in addition to covering the justified operating costs, wholesale and retail prices shall ensure 8 % return on equity’.
Regeringen garanterede derved en kapitalforrentning på 8 % for kraftværker med elkøbsaftaler.
The government thereby guaranteed an 8 % rate of return on capital to the power plants under PPA.
Pr. 1. januar 2001 (starten på den anden prisregulering) var der for kraftværkerne inkluderet et afkast af aktiver på 9,8 % (eszközarányos megtérülés).
As of 1 January 2001 (the beginning of the second price regulation cycle), the official prices included 9,8 % profit on assets (eszközarányos megtérülés) for the power plants.