natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvis dette er tilfældet, bedes De oplyse, om denne institution/dette organ allerede eksisterer. I bekræftende fald oplyses det, hvilken institution/hvilket organ der er tale om.
If a national authority/body will monitor the fulfilment of the criteria, does such a national authority/body already exist?
Oplys, om der findes nationale love om arealanvendelse og et nationalt matrikelregister, der kan anvendes til kontrol af, om artikel 17, stk. 3-5, i direktiv 2009/28/EF overholdes.
Please provide information on the existence of national law on land zoning and national land register for verifying compliance with Article 17(3) to (5) of Directive 2009/28/EC.
Hvor kan de økonomiske aktører finde disse oplysninger?
How economic operators can access to this information?
(Oplys, hvilke regler der gælder for de forskellige arealer, og hvordan der skelnes mellem deres status, f.eks. om der er tale om biodiversitetsarealer, beskyttede arealer osv. Anfør desuden den nationale myndighed, der har ansvaret for at føre tilsyn med matrikelregistret og ændringer i arealstatus).
(Please provide information on the existence of rules and distinction between different land statuses, like biodiversity area, protected area etc; and on the competent national authority who will monitor this land register and changes in land status.)
Hvad angår de beskyttede arealer, oplyses det, hvilken national, EU- eller international ordning de er beskyttet i henhold til.
As far as protected areas are concerned, please provide information under which national, European or international protection regime they are classified.
Hvordan ændres arealstatus?
What is the procedure for changing the status of land?
Hvem fører tilsyn med og rapporterer på nationalt plan om ændringer i arealstatus?
Who monitors and reports at national level on land status changes?
Hvor ofte ajourføres matrikelregistret (månedligt, årligt eller andet)?
How often are the land zoning register updated (monthly, annually, bi-annually, etc.)?
Hvordan sikres det, at kravene i artikel 17, stk. 6, i direktiv 2009/28/EF om god landbrugs- og miljømæssig praksis og de øvrige krydsoverensstemmelseskrav overholdes og kontrolleres på medlemsstatsniveau?
How is compliance with good agro-environmental practices and other cross-compliance requirements (required by Article 17(6) of Directive 2009/28/EC) ensured and verified at national level?
Har Danmark til hensigt at udarbejde frivillige »certificeringsordninger« for biobrændstoffer og flydende biobrændsler som omhandlet i artikel 18, stk. 4, andet afsnit, i direktiv 2009/28/EF?
Do you intend to help develop voluntary ‘certification’ scheme(s) for biofuel and bioliquid sustainability as described in the second subparagraph of Article 18(4) of Directive 2009/28/EC?
I bekræftende fald, hvilke?
If so, how?
De kan tage sigte på finansiel støtte til investeringer i eller drift af et anlæg.
Support schemes can be regulatory, providing for targets and/or obligations.
Giv en detaljeret beskrivelse af de gældende foranstaltninger med henvisning til den retsakt, de er indført ved, og oplys start- og slutdato.
As soft measures are described above, this assessment should focus on regulatory and financial measures.
Beskriv desuden, hvilke virkninger foranstaltningerne har haft, om de vil blive ændret, eller om der er planer om nye foranstaltninger. (Angiv i givet fald, hvornår disse vil blive gennemført).
Please describe existing schemes with legal reference, details of the scheme, duration (indicating start and end dates), past impact and explain whether any reform or future schemes are planned and by when.
Hvilke resultater forventes der?
What are the expected results?
Lovfæstede foranstaltninger
Regulation
De lovfæstede foranstaltninger kan omfatte mål og forpligtelser.
Regulation can set target(s) and obligations.
Hvis dette er tilfældet, beskrives de nærmere:
In case there is such an obligation please detail it:
Henvis til retsgrundlaget for disse forpligtelser/mål:
What is the legal basis for this obligation/target?
Er der fastsat teknologispecifikke mål?
Are there any technology-specific targets?
Hvilke konkrete forpligtelser/mål er der fastsat pr. år (pr. teknologi)?
What are the concrete obligations/targets per year (per technology)?
Hvem skal opfylde forpligtelserne?
Who has to fulfil the obligation?
Hvilke konsekvenser har manglende opfyldelse af forpligtelserne?
What is the consequence of non-fulfilment?
Kontrolleres det, om forpligtelserne opfyldes?
Is there any mechanism to supervise fulfilment?
Er der mulighed for at ændre forpligtelserne/målene?
Is there any mechanism to modify obligations/targets?
Finansiel støtte kan ydes på flere måder.
Financial support can be classified in various ways.
Disse foranstaltninger kan bl.a. omfatte finansiel støtte til investeringer, kapitaltilskud, lavt forrentede lån, afgiftsfritagelser eller -lempelser, refusion af afgifter, udbudsordninger, forpligtelser vedrørende vedvarende energikilder med eller uden grønne certifikater (omsættelige grønne certifikater), faste afregningstariffer, afregningspræmier og frivillige ordninger.
Examples are financial support for investment, capital grants, low interest loans, tax exemptions or reductions, tax refunds, tender schemes, renewable energy obligations with or without green certificates (tradable green certificates), feed-in tariffs, feed-in premiums, voluntary schemes.
Giv en udførlig beskrivelse af hver enkelt støtteordning ved at svare på følgende spørgsmål:
For any scheme you use, please give a detailed description answering the following questions?
Hvad er navnet på ordningen? Giv en kort beskrivelse af den.
What is the name and a short description of the scheme?
Er det en frivillig eller obligatorisk ordning?
Is it a voluntary or obligatory scheme?
Hvem forvalter den?
Who manages the scheme?
(Gennemførelsesorgan, overvågningsmyndighed)
(Implementing body, monitoring authority)
Hvilke skridt er der taget for at stille de midler til rådighed, der er nødvendige for at nå det nationale mål?
What are the measures taken to ensure availability of necessary budget/funding to achieve the national target?
Hvordan tager ordningen hensyn til spørgsmålet om sikkerhed og pålidelighed på langt sigt?
How is long-term security and reliability addressed by the scheme?
Tages ordningen regelmæssigt op til revision?
Is the scheme periodically revised?
Hvilke feedback- eller justeringsmekanismer findes der?
What kind of feed-back or adjustment mechanism exists?
Hvad er der gjort for at optimere ordningen indtil nu?
How has the scheme been optimised so far?
Er støtten differentieret alt efter, hvilken teknologi der er tale om?
Does support differ according to technology?
Hvilke virkninger forventes ordningen at få for energiproduktionen?
What are the expected impacts in terms of energy production?
Stilles der krav om overholdelse af energieffektivitetskriterier?
Is support conditional on meeting energy efficiency criteria?
Er der tale om en eksisterende foranstaltning?
Is it an existing measure?
Hvilken national retsakt reguleres ordningen ved?
Could you please indicate national legislation regulating it?
Er der tale om en planlagt ordning?
Is this a planned scheme?
Hvornår iværksættes den?
When would it be operational?
Hvor længe gælder ordningen (start- og slutdato)?
What start and end dates (duration) are set for the whole scheme?
Er der fastsat minimums- og maksimumsstørrelse for de systemer, der kan ydes støtte til?
Are there maximum or minimum sizes of system which are eligible?
Kan et projekt drage fordel af flere støtteordninger?
Is it possible for the same project to be supported by more than one support measure?
Hvilke støtteordninger kan kumuleres?
Which measures can be cumulated?
Findes der regionale/lokale ordninger?
Are there regional/local schemes?
I bekræftende fald beskrives disse ved at besvare ovenstående spørgsmål.
If so, please detail using the same criteria.
Særlige spørgsmål vedrørende finansiel støtte til investeringer:
Specific questions for financial support for investment:
Hvilken form for støtte yder ordningen?
What is granted by the scheme?
(subsidier, kapitaltilskud, lavt forrentede lån, afgiftsfritagelser eller -lempelser, refusion af afgifter).
(subsidies, capital grants, low interest loans, tax exemption or reduction, tax refunds)
Hvem kan komme i betragtning til støtten?
Who can benefit from this scheme?
Er støtten forbeholdt bestemte teknologier?
Is it specified for certain technology(/ies)?
Foregår modtagelsen af ansøgninger og bevillingen af støtten løbende eller periodevis?
Are applications continuously received and granted or are there periodical calls?
Hvis indkaldelsen af ansøgninger foregår periodevis, bedes De gøre rede for, hvor ofte dette finder sted, og hvilke betingelser der gælder.
If periodical, could you please describe the frequency and conditions?
Særlige spørgsmål vedrørende omsættelige certifikater:
Specific questions for tradable certificates:
Er der krav om, at elektricitet fra vedvarende energikilder skal udgøre en bestemt andel af det samlede elforbrug?
Is there an obliged share of electricity produced from renewable sources in the total supply?
Hvem skal opfylde dette krav?
Who has the obligation?
Findes der en teknologispecifik differentiering?
Are there technology-specific bands?
Hvilke teknologier omfatter ordningen?
Which technologies are covered by the scheme?
Er det tilladt at handle internationalt med certifikaterne?
Is international trade in certificates allowed?
På hvilke betingelser?
What are the conditions?
Er der fastsat en minimumspris?
Is there a floor bottom price?
Er der fastsat sanktioner for manglende opfyldelse af betingelserne?
Is there a penalty for non-fulfilment?
Hvad er gennemsnitsprisen for certifikaterne?
What is the average price for certificates?
Offentliggøres prisen?
Is it made public?
Hvor?
Where?
Hvordan er handelssystemet for certifikaterne indrettet?
What is the trading scheme for certificates?
Hvor længe kan et anlæg deltage i ordningen?
How long can a plant participate in the scheme?
Særlige spørgsmål vedrørende faste afregningstariffer:
Specific questions for feed-in fixed tariffs:
På hvilke betingelser kan man få en fast afregningstarif?
What are the conditions to get the fixed tariff?
Er der fastsat en øvre grænse for, hvor stor en mængde elektricitet om året eller installeret kapacitet der kan komme i betragtning til tariffen?
Is there a cap on the total volume of electricity produced per year or of installed capacity that is entitled to the tariff?
Er ordningen forbeholdt bestemte teknologier?
Is it a technology specific scheme?
Hvilke tariffer gælder der for hver teknologi?
What are the tariff levels for each?
Findes der andre kriterier for differentiering af tarifferne?
Are there other criteria differentiating tariffs?
Hvor længe gælder den faste afregningstarif for?
For how long is the fixed tariff guaranteed?
Giver ordningen mulighed for justering af tariffen?
Is there any tariff adjustment foreseen in the scheme?
Særlige spørgsmål vedrørende afregningspræmier:
Specific questions for feed-in premiums:
På hvilke betingelser kan man få disse præmier?
What are the conditions to get the premium?
Er der fastsat en øvre grænse for, hvor stor en mængde elektricitet om året eller installeret kapacitet der kan komme i betragtning til præmierne?
Is there a cap on the total volume of electricity produced per year or of installed capacity that is entitled to the premium?
Er præmierne et alternativ til den faste afregningstarif?
Is it an alternative to fixed tariff?
Er ordningen forbeholdt bestemte teknologier?
Is it a technology-specific scheme?
Hvilke præmier gælder der for de enkelte teknologier?
What are the premium levels for each?
Er der fastsat et minimums- og/eller et maksimumsbeløb for præmierne?
Is there a floor and/or a cap for the premium?
Angiv nærmere.
Please specify.
Hvor længe gælder præmierne for?
For how long is the premium price guaranteed?
Giver præmieordningen mulighed for justering af tariffen?
Is any tariff adjustment foreseen in the scheme?
Særlige spørgsmål vedrørende udbud:
Specific questions for tendering:
Hvor ofte offentliggøres der udbud og i hvilket omfang?
What is the frequency and size of the tenders?
For hvilke teknologier?
Which technologies are specified?
Indgår denne ordning som led i netudviklingen?
Is it integrated with grid development?
De bedes følge samme fremgangsmåde og besvare de samme spørgsmål som i punkt 4.3.
Please follow the structure of point 4.3 and apply the questions to the support measures provided for renewable energy use in the heating and cooling sector.
Derudover bedes De besvare følgende spørgsmål:
Please address the following additional points:
Hvordan tilpasses støtteordningerne for produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, således at de også fremmer anvendelsen af vedvarende energikilder til kraftvarmeproduktion?
How are the support schemes for electricity from renewable energy sources adapted to encourage the use of CHP from renewable energy sources?
Hvilke støtteordninger findes der for at fremme anvendelsen af vedvarende energikilder til fjernvarme og fjernkøling?
What support schemes are in place to encourage the use of district heating and cooling using renewable energy sources?
Hvilke støtteordninger findes der for at fremme anvendelsen af vedvarende energikilder til opvarmning og køling i lille skala?
What support schemes are in place to encourage the use of small-scale heating and cooling from renewable energy sources?
Hvilke støtteordninger findes der for at fremme anvendelsen af vedvarende energikilder til opvarmning og køling i industriel skala?
What support schemes are in place to encourage the use of heating and cooling from renewable energy sources in industrial applications?
De bedes følge samme fremgangsmåde og besvare de samme spørgsmål som i punkt 4.3.
Please follow the structure of point 4.3 and apply the questions the support measures provided for renewable energy use in the transport sector.
De bedes skelne mellem de forskellige former for transport (vejtransport og anden transport over land).
Please make distinctions according to transport modes (such as road transport, non-road land transport).
Hvilke konkrete forpligtelser/mål er der fastsat pr. år (pr. brændstoftype eller teknologi)?
What are the concrete obligations/targets per year (per fuel or technology)?
Differentieres støtten afhængigt af, hvilken type brændstof eller teknologi der anvendes?
Is there differentiation of the support according to fuel types or technologies?
Ydes der særlig støtte for biobrændstoffer, som opfylder kriterierne i direktivets artikel 21, stk. 2?
Is there any specific support to biofuels which meet the criteria of Article 21(2) of the Directive?
Biomasse vil kunne spille en vigtig rolle som primær energikilde i alle tre sektorer: opvarmning og køling, elektricitet og transport.
Biomass has an important role as primary energy in all the three sectors: heating and cooling, electricity and transport.
Medlemsstaternes strategi for biomasse er af afgørende betydning for planlægningen af biomassens rolle i energiforbruget og samspillet med andre sektorer.
National biomass strategy is crucial to plan the role and the interaction of uses between the energy end uses and interaction with other non-energy sectors.
Medlemsstaterne opfordres derfor til at vurdere deres indenlandske potentiale og se på, hvordan der kan skaffes nye indenlandske og importerede biomasseressourcer.
Therefore Member States are required to assess their domestic potential and increased mobilisation of domestic and imported biomass resources.
De bør også undersøge indvirkningen på og samspillet med andre sektorer, som f.eks. fødevare- og foderindustrien, papir- og papirmasseindustrien, byggesektoren, møbelindustrien osv.
The impact on and the interaction with other non-energy sectors (as the food and feed industry, pulp and paper industry, construction industry, furniture industry etc.) should be analysed.
I dette afsnit bedes medlemsstaterne forelægge en vurdering af de indenlandske forsyninger af biomasse og behovet for import.
Under this point Member States should assess the supply of domestically available biomass and the need for imports.
Der bør skelnes mellem biomasse fra A) skovbruget — 1) direkte forsyninger og 2) indirekte forsyninger; B) fra landbruget og fiskeriet — 1) direkte forsyninger og 2) biprodukter/forarbejdede afgrøder; og C) fra affald — 1) den bionedbrydelige del af fast husholdningsaffald, 2) den bionedbrydelige del af fast industriaffald og 3) slam fra rensningsanlæg.
There should be a distinction between biomass (A) from forestry — (1) direct and (2) indirect supply; (B) from agriculture and fisheries — (1) directly provided and (2) by-products/processed crops; and (C) from waste — (1) biodegradable fraction of municipal solid waste, (2) biodegradable fraction of industrial solid waste and (3) sewage sludge.
Der kræves oplysninger om de første underkategorier, mens det er frivilligt, om man vil give mere detaljerede oplysninger.
Data is required for the above-mentioned first subcategories, while more detailed information is optional.
De samlede tal skal dog afspejle følgende opdeling, og oplysningerne skal anføres i de enheder, der fremgår af tabel 7.
However the aggregated figures shall reflect the following categorisation and give information in the units of Table 7.
Der skal gives oplysninger om import (fra EU og tredjelande) og eksport (til EU og tredjelande, hvis muligt).
The role of imports (EU and non-EU) and exports (if possible, EU and non-EU) must be reflected.
Bemærk at træflis, briketter og piller enten kan være direkte eller indirekte forsyninger fra skovbruget.
Please note that wood chips, briquettes and pellets can be either from direct supply or from indirect supply from forestry.
Hvis der gives oplysninger om piller i tabellen, bør det specificeres, om råstofferne stammer fra direkte eller indirekte forsyninger.
If information on pellets is included in the table, it should specify whether the raw material comes from direct or indirect supply.
Hvad angår biogas og biobrændstoffer, er det mængden af råstoffer, der skal anføres i tabel 7, og ikke mængden af forarbejdede produkter.
In the case of biogas and biofuels the amount of raw feedstock should be detailed in Table 7, not the amount of processed feedstock.
Ved import og eksport er det vanskeligere at bestemme mængden af biomasseråstoffer til biobrændstoffer, og det kan derfor være nødvendigt at angive skøn.
It is understood that for imports and exports the amount of biomass feedstocks for biofuels is more difficult to ascertain, and estimations may be necessary.
Hvis oplysningerne om import gives på grundlag af importen af biobrændstoffer, skal dette fremgå.
Alternatively, if the information on imports is given on the basis of biofuel imports, it must be specified in the table.
Biomasseforsyninger i 2006
Biomass supply in 2006
Oprindelsessektor
Sector of origin
Indenlandske ressourcer [21]
Amount of domestic resource [21]
Import
Imported
Eksport
Exported
Nettomængde
Net amount
Primær energiproduktion
Primary energy production
Tredjelande
Non-EU
EU/tredjelande
EU/non-EU
Biomasse fra skovbrug [22]
Biomass from forestry [22]
Direkte forsyninger af træbiomasse fra skove og andre træbevoksede arealer til produktion af energi
direct supply of wood biomass from forests and other wooded land for energy generation
Fakultativt — hvis oplysningerne foreligger, kan de udspecificeres yderligere under følgende kategorier:
Optional — if information is available you can further detail the amount of feedstock belonging to this category:
skovhugst
fellings
restprodukter fra skovhugst (kroner, grene, bark og stubbe)
residues from fellings (tops, branches, bark, stumps)
restprodukter fra landskabsforvaltning (træbiomasse fra parker, haver, alleer og buskads)
landscape management residues (woody biomass from parks, gardens, tree rows, bushes)
andet (defineres)
other (please define)
Indirekte forsyninger af træbiomasse til produktion af energi
indirect supply of wood biomass for energy generation
Fakultativt — hvis oplysningerne foreligger, kan de udspecificeres yderligere under følgende kategorier:
Optional — if information is available you can further detail:
restprodukter fra udsavning og bearbejdning af træ og møbelfremstilling (bark og savsmuld)
residues from sawmilling, woodworking, furniture industry (bark, sawdust)
biprodukter fra papir- og papirmasseindustrien (sort slam og tallolie)
by products of the pulp and paper industry (black liquor, tall oil)
forarbejdet brænde
processed wood-fuel
genvundet træ (med henblik på produktion af energi, affaldstræ fra husholdningerne)
post consumer recycled wood (recycled wood for energy generation, household waste wood)
Biomasse fra landbrug og fiskeri
Biomass from agriculture and fisheries
Direkte forsyninger af landbrugsafgrøder og fiskevarer til produktion af energi
agricultural crops and fishery products directly provided for energy generation
markafgrøder (korn, oliefrø, sukkerroer og ensilagemajs)
arable crops (cereals, oilseeds, sugar beet, silage maize)
plantager
plantations
hurtigtvoksende træer
short rotation trees
andre energiafgrøder (græsser)
other energy crops (grasses)
tang
algae
Landbrugsbiprodukter/forarbejdede restprodukter og biprodukter fra fiskeriet, der kan anvendes til produktion af energi
Agricultural by-products/processed residues and fishery by-products for energy generation
halm
straw
gødning
manure
animalsk fedt
animal fat
kød og benmel
meat and bone meal
biprodukter i form af kager (oliefrøkager og olivenoliekager til produktion af energi)
cake by-products (incl. oil seed and olive oil cake for energy)
frugtbiomasse (også skaller og kerner)
fruit biomass (including shell, kernel)
fiskebiprodukter
fishery by product
afklip fra vinstokke, oliventræer og frugttræer
clippings form vines, olives, fruit trees
Biomasse fra affald
Biomass from waste
Den bionedbrydelige del af fast husholdningsaffald, herunder organisk affald (bionedbrydeligt have- og parkaffald, mad- og køkkenaffald fra husholdninger, restauranter, cateringvirksomheder og detailhandler og tilsvarende affald fra fødevareforarbejdningsanlæg) og lossepladsgas
Biodegradable fraction of municipal solid waste including biowaste (biodegradable garden and park waste, food and kitchen waste from households, restaurants, caterers and retail premises, and comparable waste from food processing plants) and landfill gas
Den bionedbrydelige del af industriaffald (herunder papir, pap og paller)
Biodegradable fraction of industrial waste (including paper, cardboard, pallets)
Slam fra rensningsanlæg
Sewage sludge
Gør rede for den omregningsfaktor/beregningsmetode, der er anvendt til omregning af de tilstedeværende ressourcer til primærenergi.
Please explain the conversion factor/calculation methodology used above for the conversion of the amount of available resources to primary energy.
Specificer, hvilket grundlag der er anvendt til beregning af mængden af den bionedbrydelige del af fast husholdningsaffald.
Please specify on what basis the biodegradable fraction of municipal solid waste and of industrial waste was calculated.
Skøn over indenlandske biomasseforsyninger i 2015 og 2020
Estimated biomass domestic supply in 2015 and 2020
Forventede indenlandske ressourcer
Expected amount of domestic resource
Biomasse fra skovbrug
Biomass from forestry
Hvilken rolle forventes det, at importeret biomasse kommer til at spille i perioden frem til 2020?
What is the estimated role of imported biomass up to 2020?
Oplys de forventede mængder (ktoe) og mulige importlande.
Please specify the quantities expected (ktoe) and indicate possible import countries.
Foruden ovennævnte oplysninger bedes De gøre rede for omfanget af landbrugsarealer, der i øjeblikket anvendes til dyrkning af energiafgrøder:
In addition to the information provided above, could you please describe the current situation of agricultural land used for dedicated energy production as follows:
Landbrugsarealer, der anvendes til dyrkning af energiafgrøder (2006)
Current agricultural land use for production of crops dedicated to energy in 2006
Landbrugsarealer, der anvendes til dyrkning af energiafgrøder
Agricultural land use for production of dedicated energy crops
Areal
Surface