natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I den verden, vi lever i i dag, skal borgerne kunne udvikle analytiske færdigheder, så de får et bedre intellektuelt og følelsesmæssigt greb om digitale medier.
In today's world, citizens need to develop analytical skills that allow for better intellectual and emotional understanding of digital media.
Mediekendskab omfatter alle medier.
Media literacy includes all media.
Målet med mediekendskab er at øge folks opmærksomhed over for de mange former for mediebudskaber, som møder dem i hverdagen.
The aim of media literacy is to increase people's awareness of the many forms of media messages encountered in their everyday lives.
Mediebudskaber er de programmer, film, billeder, lyd og websteder, som formidles gennem forskellige former for kommunikation.
Media messages are the programmes, films, images, texts, sounds and websites that are carried by different forms of communication.
Mediekendskab spiller en vigtig rolle for øget bevidsthed om den europæiske kulturarv og kulturelle identiteter og for større viden om og interesse for audiovisuel kulturarv og nye europæiske kulturproduktioner.
Media literacy plays an important role in enhancing awareness in the European audiovisual heritage and cultural identities and increasing knowledge and interest in audiovisual heritage and recent European cultural works.
Mediekendskab drejer sig om inddragelse og medborgerskab i dagens informationssamfund.
Media literacy is a matter of inclusion and citizenship in today’s information society.
Det er en grundlæggende færdighed, ikke kun for de unge, men også for voksne og ældre, forældre, lærere og mediefolk.
It is a fundamental skill not only for young people but also for adults and elderly people, parents, teachers and media professionals.
Takket være internettet og den digitale teknologi kan et stigende antal europæere nu skabe og formidle billeder, information og indhold.
Thanks to the Internet and digital technology, an increasing number of Europeans can now create and disseminate images, information and content.
Mediekendskab anses i dag for at være en forudsætning for et aktivt og komplet medborgerskab, der skal forebygge og mindske risikoen for social udstødelse.
Media literacy is today regarded as one of the key prerequisites for an active and full citizenship in order to prevent and diminish risks of exclusion from community life.
Et samfund med højt mediekendskab vil på én gang være stimulerende og en forudsætning for pluralisme og uafhængighed i medierne.
A media literate society would be at the same time a stimulus and a precondition for pluralism and independence in the media.
Når forskellige holdninger og idéer brydes på forskellige sprog, der repræsenterer forskellige grupper, i og på tværs af samfundet, slår det positivt igennem på værdier, såsom forskelligartethed, tolerance, gennemsigtighed, lighed og dialog.
The expression of diverse opinions and ideas, in different languages, representing different groups, in and across societies has a positive impact on the values of diversity, tolerance, transparency, equity and dialogue.
Derfor bør mediekendskabet forbedres i alle sektorer af samfundet, og de fremskridt, der gøres, bør følges nøje.
The development of media literacy in all sections of society should therefore be promoted and its progress followed closely.
Demokrati forudsætter, at borgerne deltager aktivt i samfundslivet, og mediekendskab vil give dem de færdigheder, de behøver for at få nogen mening ud af den strøm af informationer, der hver dag formidles via nye kommunikationsteknologier.
Democracy depends on the active participation of citizens to the life of their community and media literacy would provide the skills they need to make sense of the daily flow of information disseminated through new communication technologies.
Mediekendskab bør håndteres forskelligt, alt efter hvilket niveau der er tale om.
Media literacy should be addressed in different ways at different levels.
Medlemsstaterne har hovedansvaret for, at skolernes læseplaner på alle niveauer indeholder mediekendskab.
The modalities of inclusion of media literacy in school curricula at all levels are the Member States' primary responsibility.
De lokale myndigheders rolle er også meget vigtig, da de er tæt på borgerne og støtter initiativer i den ikke-formelle uddannelsessektor.
The role played by local authorities is also very important since they are close to the citizens and support initiatives in the non-formal education sector.
Civilsamfundet bør ligeledes yde et aktivt bidrag til at fremme mediekendskab efter bottom-up-princippet.
Civil society should also make an active contribution to promoting media literacy in a bottom-up manner.
Kommissionens initiativer, såsom Media 2007 (Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF af 15. november 2006 om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor [7]) og direktivet om audiovisuelle medietjenester (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/65/EF af 11. december 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed [8]), som har til formål at styrke konkurrenceevnen i den europæiske audiovisuelle industri og indholdsindustri, vil bidrage til mediekendskab.
Commission initiatives such as MEDIA 2007 (Decision No 1718/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 15 November 2006 concerning the implementation of a programme of support for the European audiovisual sector (MEDIA 2007) [7]) and the Audio Visual Media Service Directive (Directive 2007/65/EC of the European Parliament and of the Council of 11 December 2007 amending Council Directive 89/552/EEC on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the pursuit of television broadcasting activities [8]) which aim at reinforcing the competitiveness of European audiovisual and content industry, would contribute to media literacy.
Kommissionen har til hensigt nøje at følge fremskridtet inden for audiovisuelt mediekendskab og mediekendskab i kommerciel kommunikation i henhold til betragtning 37 i direktivet om audiovisuelle medietjenester, navnlig inden for rammerne af kontaktudvalget for audiovisuelle medietjenester og inden for rapporteringsforpligtelsen i direktivets artikel 26.
The Commission intends to monitor the efforts made on audiovisual media literacy and media literacy for commercial communication as foreseen in recital 37 of the Audio Visual Media Service Directive, notably in the framework of the Audio Visual Media Service Contact Committee and within the reporting obligation foreseen in Article 26 of the Directive.
Kommissionen vil tilskynde til forskningsprojekter om mediekendskab inden for rammerne af eksisterende programmer.
The Commission will encourage research projects on media literacy in the framework of existing programmes.
Den har navnlig til hensigt at iværksætte en undersøgelse af, hvor stor opmærksomhed der er på risici ved formidling af personoplysninger via internettet, samt en undersøgelse af, hvordan brug af søgemaskiner forbedres.
In particular, it intends to launch a study on the level of awareness of risks connected to the dissemination of personal data in the online environment, and a study on how to improve the use of search engines.
I initiativerne om mediekendskab bør der ligeledes være fokus på ophavsrettens rolle.
Media literacy initiatives should also include a dimension of awareness of the role of copyright.
Behandlingen af personoplysninger i informations- og kommunikationsnetværk, navnlig med henblik på at tilbyde forbrugerne skræddersyede tilbud, og de udfordringer, det medfører i form af beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, skal ligeledes indgå i initiativerne om mediekendskab.
Processing of personal data in information and communication networks, notably for the purpose of providing tailored offers to consumers, and the challenges it raises in terms of protection of personal data and respect of privacy must be addressed as part of media literacy initiatives.
Informations- og kommunikationsnetværk åbner nye muligheder for brugerne, men kan også medføre nye risici for den enkelte, f.eks. identitetstyveri, diskriminerende profilering eller løbende overvågning.
Indeed, information and communication networks open new possibilities for users; however it might also pose new risks for individuals, such as identity theft, discriminatory profiling or continuous surveillance.
Kommissionen beskæftigede sig med disse problemer og mulige løsninger i sin meddelelse om bedre databeskyttelse med teknologier til beskyttelse af privatlivet [9].
The Commission addressed these concerns and possible solutions in its Communication on Promoting Data Protection by Privacy Enhancing Technologies (PETs) [9].
Initiativer om digitalt mediekendskab bør sikre, at traditionelle forlæggere inddrages tæt, set i lyset af de yderst værdifulde erfaringer, som forlagsindustrien ligger inde med i forhold til mediekendskabet i verden uden for internetverden, og af, at denne industri i stigende grad bevæger sig mod produktion og distribution af digitalt indhold.
Initiatives on digital media literacy should ensure a close involvement of traditional publishers, considering the highly valuable experience of the publishing industry as regards media literacy in the offline world and given the increasing shift of this industry towards digital content production and distribution.
Kommissionen har til hensigt at skabe yderligere konsensus om vigtige aspekter af mediekendskab (definitioner, mål) og støtte analyse og udveksling af god praksis i det digitale miljø, herunder økonomien i Europas mediesektor, navnlig gennem tilrettelæggelse af møder i kontaktudvalget for audiovisuelle medietjenester [10], fremme og støtte af begivenheder under Media 2007 [11], samarbejde med andre europæiske institutioner og internationale organisationer som Europarådet, UNESCO og FN's alliance af civilisationer samt fremme af et offentligt-privat partnerskab om mediekendskab —
The Commission intends to further create consensus on essential aspects of media literacy (definitions, objectives) and support the analysis and exchange of good practices on media literacy in the digital environment, including on the economy of the media sector in Europe in particular through the organisation of meetings of the AVMS Contact Committee [10], the promotion and support of events under MEDIA 2007 [11], cooperation with the other European Institutions and International Organisations such as the Council of Europe, UNESCO and the United Nations Alliance of Civilization and the promotion of a public private partnership on media literacy,
I. at medlemsstaterne i samarbejde med de myndigheder, der er ansvarlige for audiovisuel og elektronisk kommunikation, og i samarbejde med de myndigheder, der er ansvarlige for overvågning af databeskyttelse, hvor det er relevant:
I. The Member States, in cooperation with the authorities in charge of audiovisual and electronic communication regulation and in collaboration with supervisory data protection authorities where appropriate:
udarbejder og gennemfører samreguleringsinitiativer med henblik på de vigtigste interesseparters vedtagelse af adfærdskodekser og fremmer selvreguleringsinitiativer og retningslinjer om de emner, som er identificeret for medieindustrien i henhold til del II nedenfor
develop and implement co-regulatory initiatives leading to the adoption of codes of conduct by the main stakeholders and promote self-regulatory initiatives and guidelines, on the subjects identified for the Media Industry under part II below;
som opfølgning på Kommissionens igangværende undersøgelse om kriterier for vurderingen af mediekendskab i Europa fremmer systematisk forskning gennem undersøgelser og projekter om forskellige aspekter og dimensioner af mediekendskab i det digitale miljø og overvåger og måler fremskridtene, for så vidt angår i mediekendskab
following on from the current Commission's study on assessment criteria for media literacy levels in Europe, promote systematic research through studies and projects on the different aspects and dimensions of media literacy in the digital environment and monitor and measure the progress of media literacy levels;
åbner en debat på konferencer og ved andre offentlige arrangementer om inddragelse af mediekendskab i de obligatoriske læseplaner og som led i tilegnelse af nøglekompetencer for livslang læring som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring
open a debate in conferences and other public events on the inclusion of media literacy in the compulsory education curriculum, and as part of the provision of key competences for lifelong learning, set out in the Recommendation of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 on key competences for lifelong learning;
øger deres indsats for at skabe større opmærksomhed om national og europæisk audiovisuel kulturarv gennem nationale oplysningskampagner rettet mod borgerne,
enhance their efforts to improve awareness of national and European audiovisual heritage through national awareness-raising campaigns aimed at citizens;
skaber øget opmærksomhed gennem uddannelsesforløb, oplysningsdage og distribution af informationspakker, der oplyser om de risici, der er forbundet med behandling af personoplysninger via informations- og kommunikationsnetværk og uddanner brugerne, navnlig unge, forældre og lærere, på dette område
raise awareness through trainings, information days and distribution of information packs of the risks involved in processing personal data through information and communication networks and educate users, especially young people, parents and teachers, in this field.
at medieindustrien forpligter sig yderligere til at stille de nødvendige værktøjer til rådighed for at forbedre mediekendskabet ved:
The Media Industry increases its commitment to provide with the necessary tools to improve their level of media literacy by:
systematisk at formidle viden gennem oplysningskampagner om, hvordan information og kreativt indhold produceres, redigeres og distribueres i den digitale verden, herunder om, hvordan søgemaskiner virker, og hvordan man bliver bedre til at bruge dem
systematically spreading knowledge through information campaigns on how information and creative content are produced, edited and distributed in the digital world, including on how search engines work and how to better use them;
at give borgerne klare, brugervenlige oplysninger — gennem tilrettelæggelse af oplysningskampagner — om teknikker til kommerciel kommunikation, navnlig produktplacering og internetreklamer, samt midler, der sætter borgerne bedre i stand til at skelne mellem markedsføring og indhold
providing citizens with clear, user-friendly information, by organising awareness-raising campaigns, about techniques used for commercial communication purpose, notably about product placement, online advertising, and with means to better identify the boundaries between marketing and content;
at give borgerne oplysninger, lave informationspakker specifikt rettet mod unge om, hvordan deres personoplysninger behandles i forbindelse med skræddersyede tilbud, navnlig interaktive reklamer, under fuld overholdelse af gældende lovbestemmelser
providing citizens with information, creating information packs especially aimed at young people, on how their personal data are processed in the context of tailored offers, notably interactive advertising, in the full respect of existing legal provisions;
aktivt gennem tilrettelæggelse af oplysningsdage at informere borgerne om, hvordan den kreative økonomi arbejder, herunder ophavsrettens rolle i denne henseende.
actively informing citizens by organising information days, of how the creative economy works, including the role of copyright in that respect.
EUT C 325 af 24.12.2002, s. 1.
OJ C 325, 24.12.2002, p. 1.
KOM(2007) 833 endelig.
COM(2007) 833 final.
2008/2129(INI) af 24.11.2008.
2008/2129(INI) of 24 November 2008.
KOM(2007) 228 endelig af 2.5.2007.
COM (2007) 228 final of 2 May 2007.
AVMS, se 2007/65/EF.
AVMS, see Directive 2007/65/EC.
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF.
Decision No 1718/2006/EC.
Med den europæiske kulturdagsorden, som blev lanceret i 2007, fastlægges der strategiske politiske rammer for at imødekomme vigtige udfordringer inden for kultur, mens der i Rådets konklusioner fra maj 2009 om kulturen som katalysator for kreativitet og innovation sættes fokus på det specifikke bidrag, som kultur kan yde til kreativitet og innovation, og opfordres til et bredt koncept, hvor innovation indgår som en del af Lissabonstrategien efter 2010.
The European Agenda for Culture launched in 2007 establishes a strategic policy framework to address key challenges in the area of culture, while the Council conclusions of May 2009 on culture as a catalyst for creativity and innovation, highlight the specific contribution culture can make to creativity and innovation and call for a broad concept of innovation as part of the Lisbon strategy beyond 2010.
Dette er navnlig også vigtigt inden for rammerne af Europa-Kommissionens initiativ i2010 for at fremme konkurrenceevnen i ikt-sektoren og skabe et europæisk samarbejdsområde for information.
This is also particularly important in the framework of the European Commission's initiative i2010 in order to boost competitiveness in the ICT sector and create a Single European information space.
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A6-2005-0278&language=DA
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A6-2005-0278&language=EN
om procedurer for kildeskattelettelser
on withholding tax relief procedures
som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, og
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular to the second indent of Article 211 thereof,
Mange medlemsstater anvender kildeskat på indtægter af værdipapirer.
Many Member States apply withholding tax on securities income.
Kildeskatten opkræves enten af værdipapirudstederen eller en finansiel formidler, der er ansvarlig for udbetaling af indtægterne.
The withholding tax is deducted either by the issuer of the securities or by a financial intermediary that is involved in the payment of the income.
I mange tilfælde deles beskatningsrettighederne mellem kildestaten og bopælsstaten, og derfor kan ikke-residente investorer være berettiget til en lavere kildeskattesats eller skattefritagelse i kildestaten i henhold til konventioner om at undgå dobbeltbeskatning eller national lovgivning, men procedurerne for nedsættelse af kildeskattesatserne eller for godtgørelse af den skat, der er opkrævet, er ofte komplicerede, og der er store forskelle mellem de enkelte medlemsstater.
In many cases taxing rights are shared between the source State and the State of residence and therefore non-resident investors may be entitled to a lower withholding tax rate or exemption in the source State pursuant to conventions for the avoidance of double taxation or to domestic law, but the procedures to reduce the withholding tax rates at source or to claim refunds of tax withheld are often complicated, and vary considerably among Member States.
I mange medlemsstater har kun finansielle formidlere, der er etableret inden for den pågældende medlemsstats eget område, ret til at varetage opkrævningen af kildeskatten.
Many Member States restrict withholding agent services to financial intermediaries that are established within their own jurisdictions.
Den kompleksitet, som denne situation indebærer, står i vejen for effektive kapitalmarkeder og øger omkostningerne til grænseoverskridende afvikling.
The complexity resulting from this situation hinders the functioning of the capital markets and raises the costs of cross-border settlement.
I Giovannini-rapporterne »Cross-border clearing and settlement arrangements in the European Union« [1] (grænseoverskridende clearings- og afviklingsordninger i EU) fra 2001 og »Second Report on EU Clearing and Settlement« [2] (anden rapport om clearing og afvikling i EU) fra 2003 udpeges dette som en hindring for effektive grænseoverskridende investeringer i værdipapirer.
The Giovannini reports ‘Cross-border clearing and settlement arrangements in the European Union’ [1] of 2001 and ‘Second report on EU clearing and settlement’ [2] of 2003 identified this as a barrier to efficient cross-border investments in securities.
I to rapporter fra Fiscal Compliance Experts’Group (FISCO) [3] — »Fact-Finding Study on Fiscal Compliance Procedures Related to Clearing and Settlement within the EU« (en undersøgelse af procedurerne for overholdelse af skattereglerne vedrørende clearing og afvikling i EU) fra 2006 og »Solutions to Fiscal Compliance Barriers Related to Post-Trading within the EU« (fjernelse af hindringerne for overholdelse af skattereglerne vedrørende post trading i EU fra 2007) — undersøges de eksisterende procedurer for kildeskattelettelser og der fremsættes forslag til at gøre dem mere effektive.
Two reports of the Fiscal Compliance Experts’ Group (FISCO) [3] — a ‘Fact-finding study on fiscal compliance procedures related to clearing and settlement within the EU’ of 2006 and a second report of 2007 on ‘Solutions to fiscal compliance barriers related to post-trading within the EU’ — have investigated the existing withholding tax relief procedures and suggested ways to make them work more efficiently.
Som anført i disse rapporter vil brugen af kildeskattelettelser frem for en godtgørelsesprocedure være et betydningsfuldt skridt i retning af forenkling af kildeskatteprocedurerne.
As indicated in those reports, the granting of withholding tax relief at source rather than through a refund procedure would be a major step towards simplification of withholding tax procedures.
Indtægter af værdipapirer, der falder ind under anvendelsesområdet for anden fællesskabslovgivning, dvs. Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater [4] og Rådets direktiv 2003/49/EF af 3. juni 2003 om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater [5], bør ikke være omfattet af disse forenklingsprocedurer.
Securities income which falls within the scope of other Community legislation, namely Council Directive 90/435/EEC of 23 July 1990 on the common system of taxation applicable in the case of parent companies and subsidiaries of different Member States [4] and Council Directive 2003/49/EC of 3 June 2003 on a common system of taxation applicable to interest and royalty payments made between associated companies of different Member States [5], should not be covered by those simplification procedures.
Der er heller ikke behov for forenkling for den kildeskat, som visse medlemsstater opkræver som erstatning for informationsudvekslingen i overgangsperioden i henhold til artikel 11 i Rådets direktiv 2003/48/EF af 3. juni 2003 om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger [6].
Nor is any simplification required for the withholding tax which is levied by some Member States in lieu of information exchange during the transitional period under Article 11 of Council Directive 2003/48/EC of 3 June 2003 on taxation of savings income in the form of interest payments [6].
Hvis der i særlige tilfælde ikke er mulighed for skattelettelser ved kilden, kunne kildemedlemsstater også forbedre den nuværende situation gennem fastlæggelse af en hurtig godtgørelsesprocedure.
Where in exceptional cases tax relief at source is not feasible, source Member States could also improve the current situation by establishing a quick refund procedure.