natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Derfor nedsatte det finske transport- og kommunikationsministerium en arbejdsgruppe, som skulle fremlægge forslag om, hvilke grunde og grusgrave der skulle bevares i Vejforvaltningen, og hvilke der skulle overføres til Tieliikelaitos, samt om en rimelig markedsværdi for disse arealer.
For this purpose the Finnish Ministry of Transport and Communications established a working group which had to make proposals about the resources sites remaining with the Road Administration and those being transferred to Tieliikelaitos and about the fair market value of these sites.
Arbejdsgruppen kunne dog ikke nå til enighed om værdien af arealerne.
It did not, however, reach consensus on the value of land sites.
Transport- og kommunikationsministeriet traf selv beslutning om værdien af grunde og grusgrave efter at have indhentet rådgivningsbistand fra en uafhængig konsulent inden for ejendomsvurdering, Catella Kiinteistöarviointi Oy (i det følgende benævnt »Catella«).
The Ministry of Transport and Communications decided on the valuation of the land and gravel sites itself after having asked for advice of an independent consultant, Catella Real Estate Consulting Ltd (hereinafter referred to as ‘Catella’).
Forhandlingskontrakter om vejtjenester
Negotiated contracts for road services
Ifølge overgangsordningerne i reformen af vejvæsenet skulle kun en del af kontrakterne om projektering, anlæggelse og vedligeholdelse af statsveje i perioden 2001-2004 indgås efter at være sendt i offentligt udbud af Vejforvaltningen, men derefter skulle denne andel gradvis stige.
The transition arrangements for the Road Service reform foresaw that for the years 2001 to 2004, only a part of the contracts for road planning, road construction and road maintenance on State roads would be contracted out through a call for tenders by the Road Administration, but that this part would gradually increase.
De resterende kontrakter skulle indgås mellem Tieliikelaitos og Vejforvaltningen som forhandlingskontrakter uden udbudsprocedure.
The remaining contracts would be concluded between Tieliikelaitos and the Road Administration as negotiated contracts without tendering procedure.
Udgangspunktet for prisfastsættelsen for forhandlingskontrakterne var prisniveauet for kontrakter, som var indgået i forbindelse med en udbudsprocedure.
The starting point of pricing applied to negotiated contracts was the price level of contracts which had been awarded in a call for tenders.
Vejforvaltningen undersøgte følgelig de priser, som Tieliikelaitos havde budt i forbindelse med forhandlingskontrakterne, og sammenlignede dem med de konkurrerende priser fra det offentlige udbud.
The Road Administration accordingly examined the price bids of Tieliikelaitos for the negotiated contracts and compared them with the competitive tender prices.
Under den efterfølgende forhandling mellem Tieliikelaitos og Vejforvaltningen blev der taget hensyn til, at Tieliikelaitos havde overskydende arbejdskraft og dermed større omkostninger.
During the following negotiation between Tieliikelaitos and the Road Administration, account was taken of the fact that Tieliikelaitos had excess staff, which had the effect of increasing its costs.
Omkostningsdifferencen, der blev henført under andre personaletilpasningsforanstaltninger (f.eks. særlige serviceprojekter), blev dog ikke kompenseret via forhandlingskontrakterne.
The cost differential that was factored into other staff adjustment measures (notably special services projects) was however not compensated through negotiated contracts.
I overgangsperioden aftalte Vejforvaltningen og Tieliikelaitos hvert år en udgiftsjusteringsprocedure for til en vis grad at udjævne forskellen mellem forhandlingskontrakterne og udbudskontrakterne med hensyn til den margin, der genereres af kontraktens pris.
During the transitional period, the Road Administration and Tieliikelaitos agreed each year on the expenditure adjustment procedure, by which the differences in margin generated in contract pricing between negotiated contracts and contracts put out to tender were subsequently levelled out to a certain extent.
Omfanget af udjævningen analyseres i kapitel 4, 5 og 6 (selv efter justeringerne var der stadig visse forskelle mellem forhandlings- og udbudskontrakternes margin).
The extent to which it was done is analysed in the subsequent Chapters — Chapters 4, 5 and 6 (even after the adjustments there were still certain differences in margins of negotiated and tendered contracts).
Disse ordninger bidrog til at nedbringe forskellen mellem forhandlingskontrakternes og udbudskontrakternes projektmargin i overgangsperioden.
These arrangements helped to bring the project margins of negotiated contracts and contracts put out to tender closer together during the transition period.
Forhandlingskontrakter om færgefart
Negotiated contracts for ferry services
I Finland varetages færgefarten mellem de 43 færgelejer som et led i leveringen af offentlige vejtjenester.
In Finland, ferry services are provided as part of the public road service at 43 ferry berths.
Færgelejerne er koncentreret om skærgården ved Turku og de indre vandveje i det østlige Finland.
The ferry berths are concentrated in the Turku archipelago and inland water areas in Eastern Finland.
I forbindelse med reformen af vejvæsenet blev det besluttet, at færgefarten under den offentlige vejtjeneste gradvis skulle åbnes for konkurrence fra 2005, og at alle nye kontrakter om færgefart fra 2010 skulle indgås efter offentligt udbud.
In conjunction with the road administration reform, it was decided that ferry traffic provided as part of public road service would be gradually opened to competition starting in 2005, and that as of 2010 all new contracts for ferry services would be attributed through calls for tenders.
I 2005 indkaldte man interessetilkendegivelser om tre ud af i alt 10 kontrakter om færgefart, og det gav ikke noget tilfredsstillende resultat, idet det ville medføre højere udgifter for Vejforvaltningen på den ene side og styrke Tieliikelaitos' markedsposition på den anden side.
The 2005 call for expression of interest concerning 3 of a total of 10 contracts for ferry traffic did not bring about satisfactory results in that it would result in higher expenses for the Road Administration on the one hand and reinforcement of Tieliikelaitos’ market position on the other hand.
Derfor fortsætter Vejforvaltningen indtil videre med forhandlingskontrakterne med Tieliikelaitos, mens den leder efter en anden indkøbsmodel til kommende offentlige udbudsrunder.
Therefore, for the time being, the Road Administration continues with the negotiated contracts with Tieliikelaitos while looking for another procurement model to be used for future rounds of competitive bidding.
Særlige bestemmelser om overskydende arbejdskraft
Special provisions for the reduction of overstaffing
Da Tieliikelaitos blev dannet, blev alt vejvedligeholdelsespersonale i vejvæsenet overført til Tieliikelaitos.
When Tieliikelaitos was created, all road maintenance staff of the Road Service were transferred into Tieliikelaitos.
Det gav Tieliikelaitos en betydelig overkapacitet af arbejdskraft.
This led to significant overstaffing at Tieliikelaitos.
Dette forhold anfægtes ikke af klagerne, som i deres indlæg fra juni 2006 erkendte, at Tieliikelaitos havde et strukturhandicap, fordi foretagendet var forpligtet til at beskæftige hele personalet og ikke kunne fyre nogen.
This fact is not contested by the complainants, who recognise in their June 2006 submission that ‘Tieliikelaitos had a structural disadvantage because it was obliged to employ its entire staff and could not lay off anyone’.
Der blev i overgangsperioden truffet tre foranstaltninger til afhjælpning af dette problem.
Three types of measures were taken during the transition period in order to deal with this issue.
Først tog 116 medarbejdere imod tilbuddet om at besætte ledige stillinger i andre statslige organer (heraf ni i Vejforvaltningen).
Firstly, 116 employees were offered and used a possibility to fill vacant positions in other government agencies (9 thereof were positions in the Road administration).
For det andet blev der tildelt 20,1 mio. EUR i støtte til Tieliikelaitos' personalejusteringer i form af jobsøgningshjælp til medarbejderne, finansiering af videreuddannelse og omskoling samt støtte til efterløn.
Secondly, EUR 20,1 million were allocated to support Tieliikelaitos’ personnel adjustments, namely, to help employees with finding new jobs, to finance supplementary education and retraining measures and to support pensions for early retirement.
For det tredje blev de medarbejdere, som hverken kunne få job i forbindelse med kontrakter, som Tieliikelaitos havde vundet i offentligt udbud, eller forhandlingskontrakter, som Tieliikelaitos havde indgået med Vejforvaltningen, og som heller ikke kunne komme i betragtning til efterløn eller lignende ordninger, ansat i serviceprojekter, som Vejforvaltningen havde rekvireret.
Thirdly, individuals for whom there was no work available on the basis of either contracts awarded to Tieliikelaitos in a call for tenders, or on negotiated contracts between Tieliikelaitos and the Road Administration, and who could not yet benefit from early retirement or similar arrangements, were employed in service projects commissioned by the Road Administration.
Disse projekter omhandlede f.eks. rensning af rabatter eller renovering af bygninger og udendørsarealer.
These projects related, for example, to the cleaning of roadsides, or to the restoration of buildings and outdoor areas.
Alt i alt betalte Vejforvaltningen 68 mio. EUR til finansiering af disse serviceprojekter.
In total, the Road administration paid EUR 68 million for financing these service projects.
I gennemsnit er serviceprojekterne blevet brugt til at købe 600-700 årsværk i perioden 2001-2004.
On average, the service projects have been used to purchase 600-700 man-years of annual work over 2001-2004.
I overgangsperioden blev Tieliikelaitos' personale indskrænket fra 4235 ansatte i 2001 til 3037 i 2004.
During the transitional period, the staff of Tieliikelaitos decreased, from 4235 employees in 2001 to 3037 employees in 2004.
Konkurslovgivningen ikke anvendelig
Inapplicability of bankruptcy legislation
Statsforetagender er ikke selvstændige, juridiske personer, og staten er derfor i sidste ende ansvarlig for et statsforetagendes forpligtelser som bestemt i § 6 i loven om statsforetagender.
State Enterprises are not independent legal persons and the State is therefore ultimately responsible for a State Enterprise’s commitments, as provided for in Article 6 of the State Enterprise Act.
På grund af statens ansvar kan statsforetagender i henhold til konkurslovens kapitel 1, § 3, ikke erklæres konkurs.
In view of the State’s responsibility, pursuant to Article 3 of Chapter 1 of the Bankruptcy Act, State Enterprises cannot be declared bankrupt.
For at skabe modvægt til fordelene ved at være beskyttet mod konkurs er det i finsk lovgivning bestemt, at statsforetagender skal betale et gebyr til staten for lån, de optager, og garantier, de stiller efter 1. januar 2003.
To counter-balance the advantages related to the inapplicability of bankruptcy legislation, the Finnish legislation foresees that a fee shall be payable to the State with respect to the loans raised and guarantees granted by a State Enterprise after 1 January 2003.
I henhold til § 15 i loven om statslig långivning og bestemmelsen om statslige garantier er det ved fastlæggelsen af størrelsen af dette gebyr nødvendigt at tage hensyn til en række forhold: det beløb, som staten risikerer at skulle betale som følge af garantien, arten og omfanget af den virksomhed og dens økonomi, som er genstand for garantien, den kreditværdighed, som gælder for genstanden for garantien og den tilhørende nationale økonomi, samt andre anliggender og konkurrencevilkår, som påvirker den risiko, der er dækket af garantien.
According to section 15 of the Act governing State lending and the provision of State guarantees in determining the size of such a guarantee fee, it is necessary to take into account the size of possible obligatory payments by the State caused by the guarantee, the nature and extent of the operations of the risk subject and its economy, the risk subject’s creditworthiness, the creditworthiness of the national economy of the risk subject, and other matters and competitive conditions which affect the risk covered.
Med hensyn til langfristede lån skal der i henhold til regeringens bekendtgørelse om gebyrer, der opkræves på statslige garantier, betales et engangsbeløb på 0,25 % af lånets hovedstol (et ekspeditionsgebyr).
With respect to long-term credits, the Government decree on fees collected from state guarantees stipulates the lump sum to be collected at the level of 0,25 % of the credit (a handling fee).
Hvis risikoen for tab i forbindelse med garantien er uforholdsmæssigt høj, øges ekspeditionsgebyret med 1,5 procentpoint.
If the risk of loss related to the guarantee is exceptionally high, the lump sum collected is increased by 1,50 percentage points.
Derudover opkræves et årligt gebyr på 0,35 % af lånet.
Besides, the annual fee is levied at the level of 0,35 % of the credit.
Hvis der opstår betydelige ændringer i markedsvilkårene, skal satsen for det årlige gebyr senest justeres inden 12 måneder.
Upon occurrence of significant changes in market conditions, the level of the annual fee is to be adjusted within 12 months at the latest.
For kortfristede lån sættes det årlige gebyr til halvdelen af det årlige gebyr for langfristede lån i henhold til ovennævnte lov om statslig långivning og bestemmelsen om statslige garantier.
With respect to short-term credits, the annual fee is set at half the annual fee for a long-term credit by the above-mentioned Act governing State lending and the provision of State guarantees.
Særlig behandling med hensyn til selskabsskat
Particularities of treatment for corporate income tax purposes
Behandlingen af statsforetagender med hensyn til beskatning af selskabers indkomst er fastlagt i indkomstskatteloven.
The treatment of State Enterprises with regard to corporate income tax is laid down in the Income Tax Act.
I overensstemmelse med principperne i lovens § 21, stk. 3, skal statsforetagender, der hovedsagelig drives for at opfylde andre statslige institutioners behov, ikke betale skat.
In line with the principles laid down in section 21(3) of the Act, State Enterprises which mainly operate to satisfy the needs of other State institutions are not liable to pay the tax.
I overgangsperioden hidrørte størstedelen af Tieliikelaitos' omsætning fra kontrakter med andre statslige institutioner (Vejforvaltningen), hvorfor der ikke er blevet opkrævet skat af indtægten fra denne virksomhed.
During the transitional period, most of Tieliikelaitos’ turnover was generated from contracts to another State institution (the Road Administration), and due to this, no taxes have been levied on the income received from this activity.
Når Tieliikelaitos købte grunde, blev sælgerne indtil juli 2004 i det store og hele fritaget for beskatning af deres eventuelle kapitalgevinst i henhold til § 49 i indkomstskatteloven.
Furthermore, until July 2004, whenever Tieliikelaitos purchased land sites, the sellers were largely relieved of tax on the respective capital gains according to Section 49 of the Income Tax Act.
I juli 2004 blev denne foranstaltning fjernet fra indkomstskatteloven.
In July 2004, this measure was removed from the Income Tax Act.
KOMMISSIONENS TVIVL
THE COMMISSION’S DOUBTS
I sin beslutning om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til:
In its decision to initiate the procedure, the Commission raised doubts:
hvorvidt de særlige bestemmelser om personaleoverflytning mellem Tieliikelaitos og en række statslige organer og de særlige projekter for de overskydende, men ikke fyrede medarbejdere, ville give Tieliikelaitos en fordel
as to the question of whether the special provisions for staff transfer between Tieliikelaitos and government agencies and the special projects for redundant, but not laid-off workers conferred an advantage to Tieliikelaitos,
hvorvidt overførslen af grunde og grusgrave fra den finske stat til Tieliikelaitos fandt sted til markedsværdi
as to the question whether the transfer of land and gravel sites from the Finnish State to Tieliikelaitos took place at market value,
den nøjagtige pengeværdi af de fordele, som den finske regering gav Tieliikelaitos
as to the exact monetary value of the advantages the Finnish government has granted Tieliikelaitos,
hvorvidt lånene med nedsat rente, forhandlingskontrakterne og (potentielt) de særlige projekter for overskydende, men ikke fyrede medarbejdere samt overførslen af grunde og grusgrave var forenelige med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 86, stk. 2, navnlig fordi der bestod en forsyningspligt, og hvorvidt der fandt overkompensation sted eller ikke
as to the compatibility of the interest-reduced loan, the negotiated contracts and (potentially) the special projects for redundant, but not laid-off workers and the transfer of land and gravel sites with the Common market based on Article 86(2) of EC Treaty, and here especially as to the presence of a public service obligation and as to the absence of over-compensation,
hvorvidt lånene med nedsat rente, forhandlingskontrakterne og (potentielt) de særlige projekter for overskydende, men ikke fyrede medarbejdere samt overførslen af grunde og grusgrave var forenelige med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c, navnlig hvorvidt foranstaltningerne var proportionale, og hvorvidt de positive virkninger af støtten opvejede de negative virkninger på konkurrencen
as to the compatibility of the interest-reduced loan, the negotiated contracts and (potentially) the special projects for redundant, but not laid-off workers and the transfer of land and gravel sites with the Common market based on Article 87(3)(c) of EC Treaty, and here especially as to the proportionality of the measures and as to the question whether the positive effects of the aid outweigh the negative effects on competition,
hvorvidt de særlige skattebestemmelser og den manglende anvendelse af konkursloven var forenelige med fællesmarkedet set ud fra EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).
as to the compatibility of the special tax provisions and the absence of the application of the bankruptcy law with the Common market based on Article 87(3)(c) of EC Treaty.
KOMMENTARER FRA DE BERØRTE PARTER — KOMMENTARERNE ER INDSENDT SAMLET AF DEN FINSKE BYGGE- OG ANLÆGSBRANCHEFORENING (RAKENNUSTEOLLISUUS — RT) OG DEN CENTRALE FORENING AF JORDENTREPRENØRER I FINLAND
COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES — COMMENTS JOINTLY SUBMITTED BY THE CONFEDERATION OF FINNISH CONSTRUCTION INDUSTRIES RT AND THE CENTRAL ASSOCIATION OF EARTH MOVING CONTRACTORS IN FINLAND
Klagerne mener, at renten på det statslån, som staten ydede Tieliikelaitos, ligger klart under markedsrenten, og at pengeværdien af fordelen for Tieliikelaitos var ca. 3,2 mio. EUR i perioden 2001-2004.
The complainants consider that the interest rate set for the State loan granted to Tieliikelaitos is clearly below the market rate, and that the corresponding monetary advantage received by Tieliikelaitos was of approximately EUR 3,2 million during 2001-2004.
Klagerne mener, at den højere rentebetaling, der blev fastsat for perioden 2005-2015, ikke reelt udligner denne fordel.
The complainants consider that the higher interest payments fixed for the period 2005-2015 does not really mitigate this advantage.
Da rentesatserne er steget siden 2005, kan satsen på 5 % for perioden 2005-2015 snart ikke udgøre en højere rente end de satser, der hersker på markedet i øjeblikket.
As interest rates have been increasing since 2005 the 5 % interest rate determined for the period 2005-2015 may soon cease to be a higher interest rate than those currently prevailing on the market.
Grunde og grusgrave stillet til rådighed for Tieliikelaitos
Land and gravel sites put at the disposal of Tieliikelaitos
Klagerne bemærker, at den værdi, som arealerne blev regnskabsført til i Tieliikelaitos' åbningsbalance af den finske stat, er 15 mio. FIM lavere end den værdi, som en uafhængig ekspert har anslået den til (Catella).
The complainants note that the value at which the land resources were entered into Tieliikelaitos’ opening balance sheet by the Finnish State is FIM 15 million lower than the estimate by an independent expert (Catella).
Forskellen er endnu større ifølge jordentreprenørernes vurdering.
On the basis of the estimate by private earth-work sector the difference would be even bigger.
Desuden ville det ifølge klagerne være mere hensigtsmæssigt, hvis Tieliikelaitos købte de arealer, den havde brug for til udøvelsen af sin virksomhed, af eksterne leverandører til markedspris.
Besides, in complainants view, it would be more appropriate if Tieliikelaitos was buying land resources needed for carrying out its contracts from external suppliers at market price.
Klagerne mener heller ikke, at den nedskrivning af værdien af grunde og grusgrave for ikke-omsættelighed, som blev bogført i Tieliikelaitos' årsregnskaber i 2002-2004, og som blev godkendt af Tieliikelaitos' revisorer, kan betragtes som bevis for, at der ikke blev ydet statsstøtte ved overførslen af grunde og grusgrave.
The complainants also consider that non-marketability deductions with respect to the value of land and gravel sites that were done in Tieliikelaitos’ financial statements during years 2002-2004 and accepted by Tieliikelaitos’ auditors cannot be considered as a proof of absence of aid in the transfer of land and gravel sites.
Klagerne mener, at Tieliikelaitos' revisorer ikke havde den fornødne ekspertise inden for jordaktiver til at foretage denne type vurdering.
The complainants believe that the auditors of Tieliikelaitos did not possess sufficient expertise regarding land resources to carry out this kind of appraisal.
I henhold til klagerne baserede revisorerne deres vurdering på et skøn, som Tieliikelaitos' ledelse havde foretaget.
According to the complainants, the auditors based their view on the estimate made by Tieliikelaitos’ management.
Klagerne mener, at Vejforvaltningens støtte til Tieliikelaitos i forbindelse med forhandlingskontrakter har beløbet sig til 21,5 mio. EUR, som de har beregnet ud fra forskellen mellem marginen i de forhandlingskontrakter henholdsvis udbudskontrakter, som Tieliikelaitos har indgået.
The complainants consider that the aid related to negotiated contracts given to Tieliikelaitos by the Road Administration has been EUR 21,5 million which they calculated on the basis of difference in margins of negotiated and tendered contracts undertaken by Tieliikelaitos.
Desuden mistænker klagerne forhandlingskontrakternes marginer for at være kunstigt nedbragt, ved at der også blev taget højde for personaleomkostninger ved medarbejdere, der ikke medvirkede ved gennemførelsen af forhandlingskontrakterne.
Furthermore, complainants suspect that the margins of negotiated contracts could have been artificially lowered by taking into account also the costs of personnel not involved in implementation of the negotiated contracts.
De mener desuden, at den såkaldte udgiftsjusteringsprocedure for forhandlingskontrakterne gav Tieliikelaitos adgang til ekstra midler hvert år i perioden 2001-2004, som den kunne bruge i ca. et år uden at skulle betale rente af dem til Vejforvaltningen.
Besides, they believe that the so called expenditure adjustment procedure related to negotiated contracts gave Tieliikelaitos access to extra funds each year during 2001-2004 that it could use for about one year without having to pay interest on it to the Road Administration.
Klagerne mener, at den støtte, som Tieliikelaitos modtog, bl.a. har givet foretagendet mulighed for at indgå pakkekontrakter med en lavere margin.
Complainants consider that the aid received by Tieliikelaitos has, inter alia, allowed it to undertake plan-and-implement contracts which had a lower margin.