natgillin/translations-raw huggingface dataset:
»Special Processing Zones« (EPZ) (ordning for særlige forarbejdningsområder)/»Special Economic Zones« (SEZ) (ordning for særlige økonomiske områder)/»Export Oriented Units« (EOU) (eksportorienterede virksomheder).
Export Processing Zones (EPZ)/Special Economic Zones (SEZ)/Export Oriented Units (EOU)
SUBSIDIEORDNINGER, DER IKKE OPRINDELIGT BLEV UNDERSØGT
SUBSIDY SCHEMES NOT ORIGINALLY INVESTIGATED
»Advance License Scheme« (ALS) (forhåndslicensordning)
Advance Licence Scheme (ALS)
»Export Credit Scheme« (pre-shipment and post-shipment) (ECS) (eksportkreditordning (før og efter forsendelse)
Export Credit Scheme (pre-shipment and post-shipment) (ECS)
»Gujarat Sales Tax Incentive Scheme« (GSTIS) (incitamentsordning vedrørende omsætningsafgift i Gujarat)
Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (GSTIS)
»Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme« (GEDES) (toldfritagelsesordning for elektricitet i Gujarat)
Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES)
»West Bengal Incentive Scheme« (WBIS) (vestbengalsk incitamentsordning)
West Bengal Incentive Schemes (WBIS)
»Package Scheme of Incentives« (PSI) of the Government of Maharashtra (incitamentsordning fra delstaten Maharashtra).
Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra
De ovennævnte ordninger litra a) og c)-e) er baseret på »Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992)« (i det følgende benævnt »loven om udlandshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992.
Schemes (a) and (c) to (e) specified above are based on the Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) which entered into force on 7 August 1992 (Foreign Trade Act).
Ved loven om udlandshandel bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken.
The Foreign Trade Act authorises the GOI to issue notifications regarding the export and import policy.
Disse bekendtgørelser opføres i kort udgave i »Export and Import Policy«-dokumenter, der siden den 1. september 2004 er blevet kaldt »Foreign Trade Policy«, og som udstedes af Handelsministeriet hvert femte år og ajourføres regelmæssigt.
These are summarised in Export and Import Policy documents, since 1 September 2004 named Foreign Trade Policy, and are issued by the Ministry of Commerce every five years and updated regularly.
Et af disse dokumenter er relevant for den fornyede undersøgelsesperiode i denne sag, nemlig femårsplanen for perioden den 1. september 2004 til den 31. marts 2009 (i det følgende benævnt »EXIM-policy 2004-2009«).
One Export and Import Policy document is relevant to the RIP of this case; i.e. the five-year plan relating to the period 1 September 2004 to 31 March 2009 (EXIM-policy 2004-2009).
Desuden fastlægger den indiske regering også de procedurer, der styrer EXIM-policy for 2004-2009 i en procedurehåndbog kaldet »Handbook of Procedures — 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I« (i det følgende benævnt »HOP I 2004-2009«).
In addition, the GOI also sets out the procedures governing the EXIM-policy 2004-2009 in a Handbook of Procedures — 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I (HOP I 2004-2009).
Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt.
The Handbook of Procedure (HOP) is also updated on a regular basis.
Den under litra b) nævnte ordning er baseret på »Income Tax Act of 1961« (i det følgende benævnt »indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved »Finance Act« (i det følgende benævnt »finansloven«).
Scheme (b) is based on the Income Tax Act of 1961, which is amended yearly by the Finance Act.
Den under litra f) nævnte ordning er baseret på afdeling 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949 (i det følgende benævnt »bankloven af 1949«), der tillader Reserve Bank of India (i det følgende benævnt »RBI«) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.
Scheme (f) is based on sections 21 and 35A of the Banking Regulation Act 1949, which allows the Reserve Bank of India (RBI) to direct commercial banks in the field of export credits.
Den under litra g) nævnte ordning forvaltes af delstaten Gujarat og er baseret på delstatens politik vedrørende incitamenter til erhvervslivet. Den under litra h) nævnte ordning er baseret på Bombay Electricity Duty Act of 1958 (loven af 1958 om elektricitetsafgifter i Bombay).
Scheme (g) is administered by the Government of Gujarat and based on its industrial incentive policy; scheme (h) is based on the Bombay Electricity Duty Act of 1958.
Den under litra j) nævnte ordning forvaltes af delstaten Maharashtra og er baseret på beslutninger, som er truffet af ministeriet for industri, energi og arbejde i delstaten Maharashtra.
Scheme (j) is managed by the state of Maharashtra and is based on resolutions of the Government of Maharashtra Industries, Energy and Labour Department.
Den under litra i) nævnte ordning er etableret af regeringen i Vestbengalen ved en bekendtgørelse fra det vestbengalske handels- og industriministerium nr. 588-CI/H af 22. juni 1999 (i det følgende benævnt »WBIS 1999«), senest erstattet af bekendtgørelse nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I af 24. marts 2004 (i det følgende benævnt »WBIS 2004«).
Scheme (i) is set up by the Government of West Bengal through the Commerce and Industries Department notification No 588-CI/H of 22 June 1999 (WBIS 1999) which was last replaced by notification No 134-CI/O/Incentive/17/03/I of 24 March 2004 (WBIS 2004).
Efter offentliggørelsen af resultaterne om den påståede subsidiering gentog den indiske regering sine betænkeligheder med hensyn til, om ordningerne var udligningsberettigede og med hensyn til beregningen af subsidiebeløbene.
Following the disclosure of the findings concerning the alleged subsidisation, the GOI reiterates a number of concerns regarding the countervailability of the schemes and the calculation of the subsidy amounts.
Den gentog også argumenterne om, at der ikke var sandsynlighed for fortsat subsidiering i denne sag.
It also reiterates arguments that there was no likely continuation of subsidisation in the present case.
I den forbindelse bør det bemærkes, at det indiske indlæg ikke indeholder nye argumenter, der kunne medføre ændringer i konklusionerne i nærværende forordning.
To this end, it should be noted that this submission does not contain any new arguments which would alter the conclusions as set out in this Regulation.
DUTY ENTITLEMENT PASSBOOK SCHEME (DEPBS) (TOLDGODTGØRELSESORDNING)
DUTY ENTITLEMENT PASSBOOK SCHEME (‘DEPB’)
DEPBS-ordningen er beskrevet detaljeret i section 4.3 i EXIM-policy 2004-2009 og i section 4.3-4.4 i HOP I 2004-2009.
The detailed description of the DEPBS is contained in section 4.3 of EXIM-policy 2004-2009 and in section 4.3-4.4 of HOP I 2004-2009.
Det konstateredes, at ingen af de samarbejdende eksporterende producenter havde opnået udligningsberettigede subsidier under denne ordning.
It was found that none of the cooperating exporting producers obtained any countervailable benefits under the (DEPBS).
Det blev derfor ikke anset for nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med undersøgelsen.
It was therefore not found necessary to further analyse this scheme in the scope of this investigation.
INCOME TAX SCHEMES (INDKOMSTSKATTEORDNINGER)
INCOME TAX SCHEMES
Det konstateredes, at ingen af de samarbejdende eksporterende producenter havde opnået udligningsberettigede subsidier under denne ordning.
It was found that none of the cooperating exporting producers obtained any countervailable benefits under the ITES.
EXPORT PROMOTION CAPITAL GOODS SCHEME (EPCGS) (EKSPORTFREMMEORDNING FOR INVESTERINGSGODER)
EXPORT PROMOTION CAPITAL GOODS SCHEME (‘EPCGS’)
EPCGS-ordningen er beskrevet detaljeret i chapter 5 i EXIM-policy 2004-2009 og i chapter 5 i HOP I 2004-2009.
The detailed description of the EPCGS is contained in chapter 5 of EXIM-policy 2004-2009 and in Chapter 5 of HOP I 2004-2009.
Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører, som er knyttet til støtteproducenter, samt leverandører af tjenesteydelser.
Manufacturer-exporters, merchant-exporters ‘tied to’ supporting manufacturers and service providers are eligible for this scheme.
Med forbehold af en eksportforpligtelse har en virksomhed lov til at importere (nye og siden april 2003 også indtil ti år gamle brugte) investeringsgoder til nedsat toldsats eller til nulsats.
Under the condition of an export obligation, a company is allowed to import capital goods (new and — since April 2003 — second-hand capital goods up to 10 years old) at a reduced or zero rate of duty.
Med henblik herpå udsteder den indiske regering efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCGS-licens.
To this end the GOI issues upon application and payment of a fee an EPCG license.
I så fald kan den lokale producent af investeringsgoder benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne investeringsgoder.
In such case, the indigenous manufacturer of capital goods may avail of the benefit for duty-free import of components required to manufacture such capital goods.
Alternativt kan den lokale producent gøre krav på en fordel for den anslåede eksport, for så vidt angår levering af investeringsgoder til en indehaver af en EPCGS-licens.
Alternatively, the indigenous manufacturer can claim the benefit of deemed export in respect to the supply of capital goods to an EPCGS licence holder.
Ved EPCGS-ordningen ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2.
The EPCGS provides subsidies within the meaning of Articles 2(1)(a)(ii) and 2(2) of the basic Regulation.
Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer virksomhedens likviditet.
In addition, the duty reduction confers a benefit upon the exporter, because the duties saved upon importation improve its liquidity.
Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse.
Furthermore, the EPCGS is contingent in law upon export performance, since such licences cannot be obtained without a commitment to export.
Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).
Therefore it is deemed to be specific and countervailable under Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
Ordningen kan derfor ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii).
Consequently, this scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Investeringsgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladelige ordninger (jf. grundforordningens bilag I, punkt i), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.
Capital goods are not covered by the scope of such permissible systems, as set out in Annex I, item (i), of the basic Regulation, because they are not consumed in the production of the exported products.
Ingen af de samarbejdende eksportører havde anskaffet sig investeringsgoder i undersøgelsesperioden.
None of the cooperating exporters had purchased any capital goods in the IP.
En virksomhed drog dog fortsat fordel af toldfritagelse for investeringsgoder, der var anskaffet før undersøgelsesperioden, med det beløb, som var fastsat i den oprindelige undersøgelse.
One company continued however to benefit from duty exemptions for capital goods purchased before the IP at the amount established in the original investigation.
Subsidiebeløbet for den virksomhed, der fortsat drog fordel af ordningen, var på 0,38 %.
The subsidy obtained for the company that continued to benefit from the scheme was 0,38 %.
EXPORT CREDIT SCHEME (ECS) (EKSPORTKREDITORDNING)
EXPORT CREDIT SCHEME (ECS)
Ordningen er beskrevet i Master Circular IECD No 5/04.02.01/2002-03 (Export Credit in Foreign Currency) og i Master Circular IECD No 10/04.02.01/2003-04 (Rupee Export Credit) fra RBI, der er rettet til alle forretningsbanker i Indien.
The details of the scheme are set out in Master Circular IECD No 5/04.02.01/2002-03 (Export Credit in Foreign Currency) and Master Circular IECD No 10/04.02.01/2003-04 (Rupee Export Credit) of the Reserve Bank of India (RBI), which is addressed to all commercial banks in India.
Det blev konstateret, at én af de virksomheder, der samarbejder i proceduren, opnåede fordele under ECS.
It was found that one of the companies cooperating in the proceeding availed of benefits under the ECS.
Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter såvel i indiske rupees som i udenlandsk valuta, som forretningsbanker kan pålægge eksportører »med henblik på at stille kreditter til rådighed for eksportører til internationalt konkurrencedygtige renter«.
Under this scheme, the RBI sets compulsory maximum ceiling interest rates applicable to export credits, both in Indian rupees or in foreign currency, which commercial banks can charge an exporter with a view to making credit available to exporters at internationally competitive rates.
ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (i det følgende benævnt »pakkekredit«), som omfatter kreditter, der er ydet en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender.
The ECS consists of two sub-schemes, the Pre-Shipment Export Credit Scheme (packing credit), which covers credits provided to an exporter for financing the purchase, processing, manufacturing, packing and/or shipping of goods prior to export, and the Post-Shipment Export Credit Scheme, which provides for working capital loans with the purpose of financing export receivables.
RBI pålægger også bankerne at afsætte en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering.
The RBI also directs the banks to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
Som følge af disse RBI Master Circulars (i det følgende benævnt »RBI-cirkulærer«) kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end renten for almindelige kommercielle kreditter (i det følgende benævnt »kassekreditter«), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår.
As a result of these RBI Master Circulars, exporters can obtain export credits at preferential interest rates compared with the interest rates for ordinary commercial credits (cash credits), which are purely set under market conditions.
For det første kan de præferentielle rentesatser for en ECS-kredit, der er fastsat i RBI-cirkulærerne, reducere en eksportørs renteomkostninger i forhold til kreditomkostninger, der udelukkende er fastsat på markedsvilkår, og i dette tilfælde medføre en fordel for en sådan eksportør, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.
Firstly, the preferential interest rates of an ECS credit set by the RBI Master Circulars can decrease interest costs of an exporter as compared with credit costs purely set by market conditions and confer in this case a benefit within the meaning of Article 2(2) of the basic Regulation on such an exporter.
Kun for de samarbejdende eksportører, hvor der blev konstateret sådanne forskelle i rentesatserne, konkluderedes det, at der var tale om en fordel.
Only in the case of those cooperating exporters, where such interest rate differences were found to exist, it was concluded that a benefit was conferred.
Forskellene i rentesatser mellem de kreditter, der ydes i henhold til RBI-cirkulærerne, og rentesatserne for de kommercielle kassekreditter kan ikke bare forklares ved forretningsbankens markedsadfærd.
The differences in rates between the credits given further to the RBI Master Circulars and commercial cash credit rates cannot be explained by pure market behaviour of the commercial bank.
For det andet og til trods for, at de præferentielle kreditter i henhold til ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, nr. iv).
Secondly, and despite the fact that the preferential credits under the ECS are granted by commercial banks, this benefit is a financial contribution by a government within the meaning of Article 2(1)(iv) of the basic Regulation.
RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af »staten«, der er anført i grundforordningens artikel 1, stk. 3.
The RBI is a public body and falls therefore under the definition of a government as set out in Article 1(3) of the basic Regulation.
RBI pålægger private organer betingelser, idet forretningsbankerne er forpligtet til at overholde bl.a. de rentelofter for eksportkreditter, der er fastsat i RBI-cirkulærerne, samt RBI's bestemmelser om, at forretningsbanker skal afsætte en vis del af deres nettobankkredit til eksportfinansiering.
The RBI directs private bodies, since the commercial banks are bound by the conditions, inter alia, the maximum ceilings for interest rates on export credits mandated in the RBI Master Circulars and the RBI provisions that commercial banks have to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
Dette subsidie anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da de præferentielle rentesatser kun indrømmes i forbindelse med finansiering af eksporttransaktioner og derfor er betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).
This subsidy is deemed to be specific and countervailable since the preferential interest rates are only available in relation to the financing of export transactions and are therefore contingent upon export performance, pursuant to Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, der blev betalt for de eksportkreditter, der var anvendt i den fornyede undersøgelsesperiode, og det beløb, der ville være blevet betalt, hvis der var anvendt samme rentesatser som for de almindelige kreditter på markedsvilkår, der var anvendt af denne bestemte virksomhed.
The subsidy amount has been calculated on the basis of the difference between the interest paid for export credits used during the RIP and the amount that would have been payable if the same interest rates were applicable as for ordinary commercial credits used by the particular company.
Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt i forhold til den samlede eksportomsætning i den fornyede undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, udførte eller transporterede mængder.
This subsidy amount (numerator) has been allocated over the total export turnover during the RIP as appropriate denominator in accordance with Article 7(2) basic Regulation, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Subsidiebeløbet for den virksomhed, der nød godt af fordelene ved ECS, var på 0,1 %.
The company that availed of benefits under the ECS obtained a subsidy of 0,1 %.
EXPORT ORIENTED UNIT SCHEME (EOUS)/SPECIAL ECONOMIC ZONES SCHEME (SEZS) (ORDNING FOR EKSPORTORIENTEREDE VIRKSOMHEDER/ORDNING FOR SÆRLIGE ØKONOMISKE ZONER)
EXPORT ORIENTED UNITS SCHEME (EOUS)/SPECIAL ECONOMIC ZONES SCHEME (SEZS)
Det konstateredes, at ingen af de samarbejdende eksporterende producenter havde opnået udligningsberettigede fordele under denne ordning.
It was found that none of the cooperating exporting producers obtained countervailable benefits under the SEZS.
Men to indiske virksomheder havde status af EOU og modtog udligningsberettigede subsidier i undersøgelsesperioden.
However, two Indian companies had the status of an EOU and received countervailable subsidies in the RIP.
Nedennævnte beskrivelse og evaluering er derfor begrænset til EOU'erne.
The description and assessment below is therefore limited to the EOUS.
EOU-ordningen er beskrevet detaljeret i kapitel 6 i EXIM-policy 2004-2009 og i HOP I 2004-2009.
The details of the EOU scheme are contained in Chapter 6 of EXIM-policy 2004-2009 and HOP I 2004-2009.
Med undtagelse af rene handelsvirksomheder kan enhver virksomhed, der i princippet forpligter sig til at eksportere hele sin produktion af varer eller tjenesteydelser, etableres under EOU-ordningen.
With the exception of pure trading companies, all enterprises which, in principle, undertake to export their entire production of goods or services may be set up under the EOUS.
Industrivirksomheder skal imidlertid opfylde et krav om minimumsinvesteringer i anlægsaktiver på 10 mio. indiske rupees for at være berettigede til EOU.
Undertakings in the industrial sectors have to fulfil a minimum investment threshold in fixed assets (10 million Indian rupees) to be eligible for the EOUS.
Ligesom for den oprindelige undersøgelses vedkommende kan EOU'er være etableret hvor som helst i Indien.
As found in the original investigation, EOUs can be located and established anywhere in India.
Ansøgninger om EOU-status skal indeholde nærmere oplysninger for en periode på fem år om bl.a. planlagte produktionsmængder, forventet værdi af eksporten, importbehov og behov for indenlandske varer.
An application for EOU status must include details for a period of the next five years on, inter alia, planned production quantities, projected value of exports, import requirements and indigenous requirements.
Hvis myndighederne godtager virksomhedens ansøgning, vil den blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen.
Upon acceptance by the authorities of the company's application, the terms and conditions attached to this acceptance will be communicated to the company.
En EOU-virksomhed har ifølge EXIM-policy 2004-2009 en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på fem år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer.
A crucial obligation of an EOU as set out in EXIM-policy 2004-2009 is to achieve net foreign exchange (NFE) earnings, i.e. in a reference period (five years) the total value of exports has to be higher than the total value of imported goods.
EOU-virksomheder er berettiget til følgende fordele:
EOU units are entitled to the following concessions:
fritagelse fra importtold på alle typer varer (herunder investeringsgoder, råmaterialer og forbrugsgoder), som er nødvendige for fremstilling, produktion og forarbejdning eller i forbindelse hermed
exemption from import duties on all types of goods (including capital goods, raw materials and consumables) required for the manufacture, production, processing, or in connection therewith;
fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører
exemption from excise duty on goods procured from indigenous sources;
mulighed for at sælge en del af produktionen på hjemmemarkedet (op til 50 % af de eksporterede varers fob-værdi) på betingelse af, at man opnår en positiv nettoindtjening i udenlandsk valuta efter indbetaling af gældende told, dvs. punktafgifter på den færdige vare
the facility to sell part of production on the domestic market of up to 50 % of fob value of exports, subject to fulfilment of positive NFE earnings upon payment of concessional duties, i.e. excise duties on finished products;
delvis tilbagebetaling af den afgift, der er betalt på fyringsolie købt hos hjemlige olieselskaber
partial reimbursement of duty paid on fuel procured from domestic oil companies;
fritagelse i ti år efter indledningen af driften, men højst indtil udgangen af regnskabsåret 2010, for den skat på indtægter, der normalt skal betales af fortjeneste af eksportsalg i overensstemmelse med section 10B i indkomstskatteloven
exemption from income tax normally due on profits realised on export sales in accordance with Section 10B of the Income Tax Act, for a 10-year period after starting its operations, but no longer than up to the end of the financial year 2010;