natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den reference, som den finske regering bruger til periodisk justering af det årlige gebyr, er afkastdifferencen på markedet mellem statsobligationer, der tilbagebetales i rater, og erhvervsobligationer i investeringsklasse i JP Morgan forretningslåneindekset.
The reference used by the Finnish Government for periodical revision of the annual fee is the yield spread on the market between State serial bonds and investment-grade corporate bonds in the JP Morgan business loan index.
Det nye gebyr gælder lån, der udbetales efter den pågældende justering.
The new fee is applicable to loans disbursed after the adjustment in question.
De finske myndigheder er ikke enige med klagerne i, at garantigebyret kan sammenlignes med private virksomheders udgifter ved låntagning.
The Finnish authorities disagree with the complainants’ view that the guarantee fee is comparable to private companies’ expenses arising from a mortgage.
Her er der tale om engangsudgifter, mens garantigebyret betales en gang om året.
Mortgages are one-off expenses, while the guarantee fee is annual.
Lånegebyrer er forholdsvis små på store lån, og ved et tilsvarende lån ville sikkerheden være blevet stillet gennem et erhvervslån.
Mortgage fees are relatively small in the case of large loans, and in a corresponding loan the collateral would have been handled through a corporate mortgage.
I praksis svarer garantigebyret snarere til en margin, der beregnes oven i Euribor.
In practice, the guarantee fee corresponds rather to a margin calculated on top of Euribor.
Skatteloven
Tax law
Hvorvidt foretagender, der drives inden for statens forvaltning, er indkomstskattepligtige, afgøres på samme måde som statsforetagenders skattepligt, dvs. i overensstemmelse med § 21 i indkomstskatteloven.
The income tax liability of undertakings operating within the State administration, is determined in the same way as the tax liability of State enterprises i.e. in accordance with Section 21 of the Income Tax Act.
Dermed var Tieliikelaitos' forgænger (det tidligere vejvæsens produktionsenhed) ikke indkomstskattepligtig.
Thus, the predecessor of Tieliikelaitos (‘production part’ of the former Road Service) was not subject to income tax.
Indkomstskattelovens § 21 var allerede inkluderet i den første version af indkomstskatteloven, som trådte i kraft den 1. januar 1993.
Section 21 of the Income Tax Act was already included in the initial version of Income Tax Act, which entered into force on 1 January 1993.
Indkomstskatteloven og formueskatteloven, som var gældende tidligere, indeholdt lignende bestemmelser om statens og dens foretagenders indkomstskattepligt.
The Income and Wealth Tax Acts, which were previously in force, contained similar provisions on the income tax liability of the State and its undertakings.
Selv om Tieliikelaitos ikke betaler selskabsskat til staten af sin indtjening, hævder de finske myndigheder, at der tages højde for denne situation, når der årligt træffes beslutning om den del af Tieliikelaitos' indtjening, der skal krediteres staten.
Although Tieliikelaitos does not pay corporate income tax to the State on its profits, the Finnish authorities argue that this factor is taken into account when taking annual decisions on profit-crediting to the State by Tieliikelaitos.
Tieliikelaitos' samlede indtjening i overgangsperioden var 62 mio. EUR, og i de første fire år krediterede Tieliikelaitos staten en samlet indtjeningsandel på 59 % (37,3 mio. EUR).
Tieliikelaitos’ total profit during the transitional period was EUR 62 million, and during the first four years, Tieliikelaitos disbursed to the State total profit-crediting of 59 % (EUR 37,3 million).
Indtjeningsandelen har varieret mellem 47 % og 71 %.
The profit-crediting percentage has varied between 47 % and 71 %.
Den skat, som Tieliikelaitos teoretisk set skulle have betalt i overgangsperioden til en skattesats på 29 %, ville have været mindre end 18 mio. EUR.
Tieliikelaitos’ theoretical taxes during the transitional period at a tax rate of 29 % would have been less than EUR 18 million.
Efter de finske myndigheders mening kan virksomheder som YIT Group (årlig omsætning 3 mia. EUR) og Lemminkäinen Group (årlig omsætning tæt på 2 mia. EUR), som er de største private konkurrenter til Tieliikelaitos, anses for at være benchmarkvirksomheder med henblik på en komparativ analyse af en given information.
In the view of the Finnish authorities, companies such as YIT Group and Lemminkäinen Group (the former — a group with annual sales exceeding EUR 3 billion and the latter — a group with annual sales close to EUR 2 billion), which are the main private competitors of Tieliikelaitos, can be considered as benchmark companies for comparative analysis of the respective information.
Ifølge oplysninger fra Bloomberg udgjorde den samlede andel af udbytter og selskabsskat i perioden 2001-2004 68 % af overskuddet før skat i YIT-gruppen og 63 % i Lemminkäinen-gruppen.
Based on information by Bloomberg, in 2001-04 the combined share of dividends and corporate income tax amounted to 68 % of the pre-tax profit for YIT group and to 63 % for Lemminkäinen Group.
De årlige indekser for denne periode varierede mellem 58 % og 85 % af overskuddet før skat for YIT og mellem 37 % og 98 % for Lemminkäinen.
The annual indexes for these period varied between 58 % and 85 % of pre-tax profits for YIT and between 37 % and 98 % for Lemminkäinen Group.
I 2005, der var det første år efter overgangsperioden, var indtjeningsandelen til staten 69 % (4,6 mio. EUR).
In 2005, the first year following the transitional period, profit-crediting was 69 % of profit (EUR 4,6 million).
I 2006 var den 50 % (4,8 mio. EUR).
In 2006, it was 50 % (EUR 4,8 million).
Ifølge oplysninger i konkurrentvirksomhedernes årsregnskaber blev den procentdel af indtjeningen, som YIT og Lemminkäinen betalte i udbytte og selskabsskat, henholdsvis 52 % og 59 % i 2005 og 50 % og 61 % i 2006.
Based on information from the annual reports of the competitor-companies, the percent of profits YIT group and Lemminkäinen group gave away as dividends and corporate income tax amounted, respectively, to 52 % and 59 % in 2005, and to 50 % and 61 % in 2006, respectively.
Finland mener, at staten ved at udøve sine beføjelser som ejer har modtaget betydeligt mere fra Tieliikelaitos i hele driftsperioden, end den ville have fået i selskabsskat af en indtjening af samme størrelse.
Finland considers that, by exercising its rights as owner, the State has received significantly more from Tieliikelaitos during its entire period of operations than would have been the corporate income tax on profits of the same size.
Endvidere bemærker Finland, at satser for moms, skat på kapitaloverførsler og ejendomsskat, som gælder for statsforetagender, er de samme som for aktieselskaber.
Finland further notes that the value-added tax rate, capital transfer tax rate, and real estate tax rate applied to State Enterprises are the same as for limited companies.
Forsyningspligtydelser
Public service obligations
Ud over pligten til at byde på alle vejvedligeholdelseskontrakter skal Tieliikelaitos sikre, at kvalitetskrav og tilsyn, der følger med bestillingsprocedurer og kontraktaftaler, overholdes. Disse pligter fremmer konkurrencen om vedligeholdelseskontrakterne, fordi Tieliikelaitos også skal byde på udbudskontrakterne i lighed med de private foretagender.
By imposing on Tieliikelaitos the obligation to bid for all road maintenance contracts, in addition to ensuring that the quality requirements and monitoring included in ordering procedures and contract agreements are achieved, this special task would also further the implementation of functioning competition in maintenance contracts, because, in addition to private undertakings, Tieliikelaitos should also bid for the tendered contracts.
For så vidt angår foretagendets forpligtelse til at stå til tjeneste i nødsituationer, anser Finland denne pligt for at være nødvendig, fordi der kan opstå behov i nødsituationer for at gennemføre forskellige vejvedligeholdelsesopgaver inden for en meget stram tidsplan og på en anden måde end den normale fremgangsmåde.
As to the undertaking’s obligation to be prepared to provide its services during emergency situations, this arrangement was considered by Finland to be necessary because during such emergency situations there may be a need to handle various road maintenance activities on a very tight schedule and in a way that diverges from the ordinary.
Med hensyn til pligten til at afgive bud på vedligeholdelsen af offentlige veje og levering af færgefartydelser i hele landet bemærker de finske myndigheder, at det er vanskeligt at anslå nøjagtigt, hvad de tilsvarende omkostninger beløber sig til.
As regards the obligation to make offers on the maintenance of public roads and the provision of ferry traffic throughout the country, Finnish authorities observe that it is difficult to estimate exactly the corresponding expenses.
Ifølge ekspertudtalelsen har nødberedskabet kostet Tieliikelaitos ca. 4,6 mio. EUR i ekstra udgifter i overgangsperioden (2001-2004).
As to the preparation for emergency conditions, according to the Expert statement, it has resulted in approximately EUR 4,6 million in additional costs for Tieliikelaitos during the transitional period (2001 to 2004).
Disse omkostninger hidrører bl.a. fra Tieliikelaitos' pligt til at opretholde nødlagre af flydende brændstof indtil udgangen af 2004 (svarende til en omkostning på 2,2 mio. EUR).
These costs have resulted in particular from Tieliikelaitos’ obligation to maintain emergency stockpiles of liquid fuels until the end of 2004 (the respective cost amounted to EUR 2,2 million).
Andre omkostninger:
Other cost items included:
opbevaring, vedligeholdelse og reparation af nødbro uden vederlag i 2001 (0,4 mio. EUR)
storage, maintenance and repair of emergency bridge for free in 2001 (EUR 0,4 million),
håndtering af beredskabsanliggender i servicegruppen og i hovedkontoret (0,6 mio. EUR) og
handling of preparation matters at the service group and head office level (EUR 0,6 million), and
pligt til at forberede og tilrettelægge uddannelse i forbindelse med serviceaftalerne (1,4 mio. EUR).
obligation to make preparations and arrange training included within the service agreements (EUR 1,4 million).
De finske myndigheder mener under alle omstændigheder, at disse udgifter er klart større end de ressourcer, der er stillet til rådighed for Tieliikelaitos.
In any event, the Finnish authorities consider that the amount of these expenses is manifestly greater than the resources made available to Tieliikelaitos.
De finske myndigheder bemærker, at aktørerne i den private sektor inden for bygge- og anlægsvirksomhed ikke skal bære sådanne omkostninger.
The Finnish authorities note that costs like these do not have to be borne by private sector actors in the earth work and the building trades.
Med hensyn til klagernes påstand om, at Vejforvaltningen betaler et honorar på 5000 EUR pr. bud på kontrakter, anfører de finske myndigheder, at Vejforvaltningen har betalt det af klagerne omtalte honorar til alle, som har budt på vedligeholdelseskontrakter, og hvis bud opfylder kvalitetskriterierne herfor.
With respect to the complainants’ claim that the Road Administration pays a EUR 5,000 fee for contract offers, the Finnish authorities note that the Road Administration has paid the fee referred to by the complainants to all offers for maintenance contracts that meet the quality criteria of the offers.
Denne type kompensation til alle bydere skal skelnes fra den kompensation, der betales for forsyningspligtydelserne.
This sort of compensation paid to all bidders must be distinguished from compensation paid for public service obligations.
Kompensationen til alle bydere hindrer ikke, at Tieliikelaitos påføres ekstra udgifter i kraft af sin pligt til at byde i alle offentlige udbud.
The compensation paid to all bidders does not remove the fact that Tieliikelaitos has accrued expenses from its obligation to make an offer in all competitive bidding.
Andre restriktioner, der er pålagt Tieliikelaitos' drift
Other conditions imposed on Tieliikelaitos’ operations
I overgangsperioden var Tieliikelaitos underlagt ret betydelige restriktioner, som ikke pålagdes private aktører, f.eks. regulering af sektoren, restriktioner på datterselskaber, forbud mod virksomhedsinterne finansielle transaktioner og restriktioner på virksomhed i udlandet.
During the transitional period, Tieliikelaitos had to abide by quite significant restrictions which were not imposed on private actors, e.g. the regulation of the sector, restrictions on subsidiaries, the prohibition of group contributions, and restrictions on foreign operations.
Som det tydeligt fremgår af ekspertudtalelsen, har restriktionerne på virksomhed i udlandet skaffet Tieliikelaitos vanskeligheder, når foretagendet har skullet byde på vejvedligeholdelseskontrakter i udlandet (Estland f.eks.).
As is evident from the Expert statement the restrictions related to foreign operations have caused difficulties for Tieliikelaitos in making offers on road maintenance contracts abroad (in Estonia, for example).
Tieliikelaitos har ikke kunnet byde direkte på udenlandske projekter.
Tieliikelaitos has not been able to bid directly on foreign projects.
Desuden har Tieliikelaitos pådraget sig udgifter på grund af den udvidede indberetningspligt, som er pålagt statsforetagender, men ikke private virksomheder, og det administrative bureaukrati, der belaster statsforetagender.
Furthermore, Tieliikelaitos has incurred expenses due to the broader reporting obligations imposed upon State Enterprises in comparison with private undertakings, and the administrative bureaucracy of State enterprises.
Kravet om, at Tieliikelaitos f.eks. skal koncentrere sig om sin kernevirksomhed, har ført til forsinkelser i udvidelsen af Tieliikelaitos' virksomhed til også at omfatte markedet for elektricitetsnet og dermed kostet indtjening.
The requirement that Tieliikelaitos focuses on its core operations, for example, has led to delays in the diversification of Tieliikelaitos’ operations into e.g. electric power network contracts, which led to a loss of income.
Imidlertid erkender Finland, at det har været meget vanskeligt at anslå de udgifter, der hidrører fra ovennævnte strukturelle ulemper.
Finland, however, recognises that the estimation of the expenses due to the structural disadvantages listed above has been very difficult.
Finland vurderer, at Tieliikelaitos som følge af restriktioner på salg af tilslagsmaterialer til tredjeparter har mistet indtægter på ca. 1,6 mio. EUR i overgangsperioden.
Finland estimates that, as a result of the restriction to sell mineral aggregates to outside parties, Tieliikelaitos lost profits of approximately EUR 1,6 million during the transitional period.
Dette skøn bygger på et gennemsnitligt årligt potentielt salg af tilslagsmaterialer på 3 mio. EUR (svarende til salgsprognosen for 2006), hvis der ikke havde været restriktioner, og på omkostningsstrukturen i 2006.
This estimate is based on average annual potential sales of mineral aggregates of EUR 3 million (this corresponded to the 2006 sales forecast) had the restriction not been present, and on the 2006 cost structure.
Til klagernes påstand om, at Tieliikelaitos løbende overtrådte alle restriktioner, der var lagt på dets virksomhed i overgangsperioden, bemærker de finske myndigheder, at de påståede overtrædelser blev undersøgt og fundet ubetydelige.
With respect to the complainants’ claim that Tieliikelaitos continually violated all the restrictions on its operations that were in place during the transitional period, the Finnish authorities observe that the alleged violations were investigated and found to be insignificant.
Ubetydelige overtrædelser ændrer ikke det forhold, at restriktionerne var en ulempe for Tieliikelaitos.
Insignificant violations do not change the fact that the restrictions caused disadvantages to Tieliikelaitos.
Samlet vurdering af Tieliikelaitos' fordele og ulemper
Global evaluation of Tieliikelaitos advantages and disadvantages
I ekspertudtalelsen, som de finske myndigheder har fremlagt, er Tieliikelaitos' mulige fordele og ulemper i overgangsperioden resumeret i følgende skema:
In the Expert statement submitted by the Finnish authorities Tieliikelaitos’ possible advantages and disadvantages during the transitional period have been summarised in the following graphic manner:
Kilde til fordelen/ulempen
Source of advantage/disadvantage
+1,2 mio.
+1,2 million
+8,5 mio.
+8,5 million
Overførsel af grunde og grusgrave
Transfer of land and gravel sites
-4,3 mio.
-4,3 million
-4,6 mio.
-4,6 million
Strukturelle ulemper [33]
Structural disadvantages [33]
-70,6 mio.
-70,6 million
Ud fra disse skøn konkluderer Finland, at den samlede virkning af fordele og ulemper, som Tieliikelaitos har haft i overgangsperioden, var et samlet tab på 69,8 mio. EUR for Tieliikelaitos.
Based on the above estimates, Finland concludes that the overall effect of the advantages and disadvantages incurred by Tieliikelaitos during the transitional period was a total loss of EUR 69,8 million for Tieliikelaitos.
Markedsudvikling
Market developments
De finske myndigheder hævder, at konkurrencen udviklede sig hurtigt i alle produktkategorier inden for projektering, anlæggelse og vedligeholdelse af veje.
The Finnish authorities argue that competition has developed quickly in all the product groups of road maintenance, planning and construction.
På grund af reformen af Vejforvaltningens indkøbsstrategi har der udviklet sig et samfund af uafhængige entreprenører og konsulenter.
The reform of the Road Administration’s procurement strategy has led to the development of a community of independent contractors and consultants.
Hvis man betragter alle typer arbejde og tjenester leveret af Tieliikelaitos i Finland, faldt foretagendets markedsandel fra 31 % i begyndelsen af reformprocessen til 17 % i 2006.
Looking at all types of works and services provided by Tieliikelaitos in Finland, its share decreased from 31 % at the beginning of the reform process till 17 % in 2006.
Udviklingen i Vejforvaltningens kontrakter i overgangsperioden
Evolution of Road Administration’s contracts during the transitional period
Værdien af udbudte vejtjenester bestilt af Vejforvaltningen steg fra 54,1 mio. EUR i 2000 til 549,1 mio. EUR i 2004.
The value of tendered road services commissioned by the Road Administration increased from EUR 54,1 million in 2000 to EUR 549,1 million in 2004.
I samme periode faldt værdien af forhandlingskontrakter bestilt af Vejforvaltningen fra 451,4 mio. EUR til 85,9 mio. EUR. I 2005 blev alle kontrakter bestilt af Vejforvaltningen sendt i offentligt udbud.
During the same period, the value of negotiated contracts commissioned by the Road administration decreased from EUR 451,4 million to EUR 85,9 million. In 2005 all of the contracts commissioned by the Road administration were awarded through a tender procedure.
Værdien af vejtjenesterne, som blev udført af andre entreprenører end Tieliikelaitos, steg til gengæld fra 20,2 mio. EUR i 2000 til 203,5 mio. EUR i 2004.
The value of road services carried out the contractors other than Tieliikelaitos increased, in turn, from EUR 20,2 million in 2000 to EUR 203,5 million in 2004.
Ud over hovedentreprenørerne gavnede reformen private virksomheder, der fungerer som underleverandører til Tieliikelaitos.
In addition to main contractors, the reform benefited private companies that function as subcontractors to Tieliikelaitos.
Der blev indsendt bud nok til alle typer udbudskontrakter (fra projektering til anlæg) med gennemsnitligt 4-4,7 bud pr. kontrakt.
Enough offers were received for all types of tendered contracts (starting with planning contracts and ending with construction contracts) with an average of 4,0-4,7 offers per contract.
Kontrakternes prisniveau er faldet klart i sammenligning med perioden op til reformen.
The price level of the contracts has decreased clearly in comparison with the period before the reform.
Resten af besparelserne på 60 mio. EUR består hovedsagelig af projekterings- og anlægstjenester.
The remainder of the EUR 60 million savings are mostly made up of construction and planning services.
Mere specifikt var den største kilde til omkostningsbesparelser i de regionale vedligeholdelseskontrakter vintervedligeholdelsen (15,2 mio. EUR om året) fulgt af vedligeholdelse af grusveje (8,6 mio. EUR) og vedligeholdelse af trafikmiljøet (8,3 mio. EUR).
More specifically, for regional maintenance contracts, the largest source of cost savings was winter maintenance (EUR 15,2 million a year), followed by maintenance of gravel roads (EUR 8,6 million) and maintenance of traffic environment (EUR 8,3 million).
Ifølge de finske myndigheder har Tieliikelaitos i dag bl.a. mange store nationale og udenlandske konkurrenter, f.eks. Skanska Oy (datterselskab af det svenske Skanska AB) og NCC Roads Oy (datterselskab af det svenske NCC AB) og derudover en lang række små og mellemstore konkurrenter i form af dynamiske og særdeles rentable regionale og lokale aktieselskaber.
According to the Finnish authorities, today Tieliikelaitos’ competitors include several large national and foreign competitors such as Skanska Oy (subsidiary of Swedish Skanska AB’ and NCC Roads Oy (subsidiary of Swedish NCC Ab) and also an important number of small and medium-sized, dynamic and highly profitable regional and local competitors, which are limited companies.
Udviklingen i de regionale vedligeholdelseskontrakter bestilt af Vejforvaltningen
Evolution of regional road maintenance contracts commissioned by the Road administration
Vejforvaltningens regionale vejvedligeholdelseskontrakter har som helhed været genstand for en særlig undersøgelse på grund af klagernes påstand om, at Tieliikelaitos' andel på 88 % af de nye vedligeholdelseskontrakter, der blev udbudt i 2005 i denne sektor, var tegn på, at liberaliseringen af markedet var slået fejl.
The sector of the Road administration’s regional road maintenance contracts is specifically looked at in view of the complainants’ allegation that Tieliikelaitos’ 88 % share of new maintenance contracts tendered out in 2005 in this sector would indicate that the market liberalisation has failed.
De finske myndigheder mener, at det er uhensigtsmæssigt at foretage vurderinger på grundlag af resultaterne af et bestemt års udbudsresultater.
The Finnish authorities consider it inappropriate to make judgements based on the results of a specific year’s tender results.
I denne forbindelse forklares det, at den finske vejforvaltning har opdelt Finland i 84 områder/kontrakter.
In this context it explains that the Finnish Road administration has divided Finland into 84 areas/contracts.
Derfor er resultaterne af et enkelt år ikke nødvendigvis repræsentative.
Therefore the results for one year are not necessarily representative.
Med hensyn til resultaterne fra 2005 var der adskillige kontrakter til 10 mio. EUR, som Tieliikelaitos vandt med en meget lille margin (20000-30000 EUR).
As to the 2005 results, there were several 10 million EUR contracts that Tieliikelaitos won just by a very narrow margin (20000-30000 euro).
De kontrakter kunne også let være gået til konkurrenterne.
Those contracts could have easily gone also to its competitors.
Udbudsresultaterne fra 2006 var radikalt anderledes: Tieliikelaitos vandt kun fem ud af de 15 vedligeholdelseskontrakter, som den finske vejforvaltning sendte i offentligt udbud.
When it comes to the 2006 tendering results, they were radically different: Tieliikelaitos won just 5 of the 15 maintenance contracts the Finnish Road Administration put out for competitive bidding.
Den samlede værdi af de kontrakter, der blev indgået, var 48,2 mio. EUR, og baseret på kontraktværdien var Tieliikelaitos' markedsandel 31 %.
The total value of the contracts awarded was EUR 48,2 million, and, based on contract values, the market share of Tieliikelaitos was 31 %.
I den forbindelse finder de finske myndigheder det nødvendigt at oplyse om udviklingen i den samlede pakke af igangværende kontrakter i Tieliikelaitos' portefølje.
In this context Finnish authorities find it necessary also to provide information on the development of overall package of the ongoing contracts held by Tieliikelaitos.