natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komitéen understregede betydningen af, at mikrobiologiske kriterier baseres på formelle risikovurderinger og internationalt godkendte principper.
It highlighted the relevance of basing microbiological criteria on formal risk assessment and internationally approved principles.
I udtalelsen anbefalede man, at mikrobiologiske kriterier skulle være relevante og effektive set i relation til beskyttelsen af forbrugernes sundhed.
The opinion recommends that microbiological criteria should be relevant and effective in relation to consumer health protection.
Komitéen foreslog nogle reviderede kriterier som midlertidige foranstaltninger, indtil der forelå formelle risikovurderinger.
The SCVPH proposed, while awaiting formal risk assessments, certain revised criteria as interim measures.
Komitéen afgav samtidig en separat udtalelse om Listeria monocytogenes.
The SCVPH issued at the same time a separate opinion on Listeria monocytogenes.
I udtalelsen anbefalede man som målsætning at holde koncentrationen af Listeria monocytogenes i fødevarer under 100 cfu/g.
That opinion recommended that it be an objective to keep the concentration of Listeria monocytogenes in food below 100 cfu/g.
Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler erklærede sig i sin udtalelse af 22. juni 2000 enig i disse anbefalinger.
The Scientific Committee on Food (SCF) agreed with these recommendations in its opinion of 22 June 2000.
Den Videnskabelige Komité for Veterinærforanstaltninger med henblik på Folkesundheden afgav den 19.-20. september 2001 en udtalelse om Vibrio vulnificus og Vibrio parahaemolyticus.
The SCVPH adopted an opinion on Vibrio vulnificus and Vibrioparahaemolyticus on 19 and 20 September 2001.
Komitéen konkluderede, at der ikke ud fra foreliggende videnskabelige data kan fastsættes specifikke kriterier for patogene V. vulnificus og parahaemolyticus i fiskevarer.
It concluded that currently available scientific data do not support setting specific criteria for pathogenic V. vulnificus and parahaemolyticus in seafood.
Komitéen anbefalede dog, at der udarbejdes adfærdskodekser for at sikre, at der anvendes god hygiejnepraksis.
However, it recommended that codes of practice should be established to ensure that good hygiene practice has been applied.
Den Videnskabelige Komité for Veterinærforanstaltninger med henblik på Folkesundheden afgav den 30.-31. januar 2002 en udtalelse om Norwalk-lignende virus (NLV, norovira).
The SCVPH issued an opinion on Norwalk-like viruses (NLVs, noroviruses) on 30-31 January 2002.
Komitéen konkluderede i udtalelsen, at de konventionelle fækale indikatorer ikke er tilstrækkeligt pålidelige til at påvise forekomst eller fravær af NLV, og at det er usikker praksis at forlade sig på fjernelse af fækale indikatorbakterier til bestemmelse af skaldyrs rensningstid.
In that opinion it concluded that the conventional faecal indicators are unreliable for demonstrating the presence or absence of NLVs and that the reliance on faecal bacterial indicator removal for determining shellfish purification times is unsafe practice.
Komitéen anbefalede også, at man anvender E. coli frem for fækale colibakterier til indikation af fækal kontamination i områder, hvor der høstes skaldyr, når der anvendes indikatorbakterier.
It also recommended using E. coli rather than faecal coliforms to indicate faecal contamination in shellfish harvesting areas, when applying bacterial indicators.
Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler afgav den 27. februar 2002 udtalelse om specifikationer for gelatine med henblik på forbrugernes sundhed.
On 27 February 2002 the SCF adopted an opinion on specifications for gelatine in terms of consumer health.
Komitéen konkluderede, at de mikrobiologiske kriterier fastsat i kapitel 4 i bilag II til Rådets direktiv 92/118/EØF af 17. december 1992 om dyresundhedsmæssige og sundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af produkter, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbestemmelser, som omhandlet i bilag A, kapitel I, i direktiv 89/662/EØF, og for så vidt angår patogener, i direktiv 90/425/EØF, var overdrevne med henblik på forbrugernes sundhed, og mente, at det var tilstrækkeligt kun at anvende et obligatorisk mikrobiologisk kriterium for salmonella.
It concluded that the microbiological criteria set in Chapter 4 of Annex II to Council Directive 92/118/EEC of 17 December 1992 laying down animal health and public health requirements governing trade in and imports into the Community of products not subject to the said requirements laid down in specific Community rules referred to in Annex A(I) to Directive 89/662/EEC and, as regards pathogens, to Directive 90/425/EEC in terms of consumer health were excessive, and considered it sufficient to apply a mandatory microbiological criterion for salmonella only.
Den Videnskabelige Komité for Veterinærforanstaltninger med henblik på Folkesundheden afgav den 21.-22. januar 2003 en udtalelse om verotoksinproducerende E. coli (VTEC) i fødevarer.
The SCVPH issued an opinion on verotoxigenic E. coli (VTEC) in foodstuffs on 21 and 22 January 2003.
Komitéen konkluderede i udtalelsen, at det er usandsynligt, at anvendelse af en mikrobiologisk færdigvarestandard for VTEC O157 vil medføre en signifikant reduktion af den tilknyttede risiko for forbrugerne.
In its opinion it concluded that applying an end-product microbiological standard for VTEC O157 is unlikely to deliver meaningful reductions in the associated risk for the consumers.
Mikrobiologiske retningslinjer, der har til formål at reducere fækal forurening i fødevarekæden, kan imidlertid bidrage til at reducere folkesundhedsrisici, herunder VTEC.
However, microbiological guidelines aimed at reducing the faecal contamination along the food chain can contribute to a reduction in public health risks, including VTEC.
Komitéen pegede på følgende fødevarekategorier, hvor VTEC udgør en fare for folkesundheden: råt eller utilstrækkeligt gennemvarmet oksekød og muligvis kød fra andre drøvtyggere, hakket kød og fermenteret oksekød samt produkter heraf, rå mælk og produkter af rå mælk, friske produkter, navnlig spirer samt upasteuriseret frugt- og grøntsagssaft.
The SCVPH identified the following food categories where VTEC represents a hazard to public health: raw or undercooked beef and possibly meat from other ruminants, minced meat and fermented beef and products thereof, raw milk and raw milk products, fresh produce, in particular sprouted seeds, and unpasteurised fruit and vegetable juices.
Den Videnskabelige Komité for Veterinærforanstaltninger med henblik på Folkesundheden afgav den 26.-27. marts 2003 en udtalelse om enterotoksin fremkaldt af stafylokokker i mejeriprodukter, navnlig i ost.
On 26 and 27 March 2003 the SCVPH adopted an opinion on staphylococcal enterotoxins in milk products, particularly in cheeses.
Komitéen anbefalede, at man reviderer kriterierne for koagulase-positive stafylokokker i ost, rå mælk bestemt til forarbejdning og mælkepulver.
It recommended revising the criteria for coagulase-positive staphylococci in cheeses, in raw milk intended for processing and in powdered milk.
Desuden bør der fastsættes kriterier for enterotoksin fremkaldt af stafylokokker i ost og mælkepulver.
In addition, criteria for staphylococcal enterotoxins should be laid down for cheeses and powdered milk.
Den Videnskabelige Komité for Veterinærforanstaltninger med henblik på Folkesundheden afgav den 14.-15. april 2003 en udtalelse om salmonella i fødevarer.
The SCVPH adopted an opinion on salmonellae in foodstuffs on 14 and 15 April 2003.
Ifølge udtalelsen omfatter de fødevarekategorier, der muligvis udgør en stor risiko for folkesundheden, råt kød og visse produkter, der er beregnet til at blive spist rå, rå eller utilstrækkeligt gennemvarmede fjerkrækødprodukter, æg og produkter, der indeholder rå æg, upasteuriseret mælk og visse produkter heraf.
According to the opinion, food categories possibly posing a high risk to public health include raw meat and some products intended to be eaten raw, raw and undercooked products of poultry meat, eggs and products containing raw eggs, unpasteurised milk and some products thereof.
Spirer og upasteuriseret frugtsaft kan ligeledes være problematiske.
Sprouted seeds and unpasteurised fruit juices are also of concern.
Komitéen anbefalede, at beslutningen om behovet for mikrobiologiske kriterier burde træffes på grundlag af deres evne til at beskytte forbrugerne og deres anvendelsesmuligheder i praksis.
It recommended that the decision on the need for microbiological criteria should be taken on the basis of its ability to protect the consumers and its feasibility.
Ekspertpanelet for Biologiske Farer under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) afgav den 9. september 2004 en udtalelse om de mikrobiologiske risici ved modermælkserstatninger og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn.
The Scientific Panel on Biological Hazards (BIOHAZ Panel) of the European Food Safety Authority (EFSA) issued an opinion on the microbiological risks in infant formulae and follow-on formulae on 9 September 2004.
Panelet konkluderede, at det er Salmonella og Enterobacter sakazakii, der har størst betydning i modermælkserstatninger, tilskudsblandinger til særlige medicinske formål og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn.
It concluded that Salmonella and Enterobacter sakazakii are the micro-organisms of greatest concern in infant formulae, formulae for special medical purposes and follow-on formulae.
Forekomst af disse patogener udgør en betydelig risiko, hvis forholdene efter rekonstituering muliggør formering.
The presence of these pathogens constitutes a considerable risk if conditions after reconstitution permit multiplication.
Enterobakterier, der forekommer oftere, kan anvendes som risikoindikator.
Enterobacteriaceae, which are more often present, could be used as an indicator for risk.
EFSA anbefalede overvågning af og undersøgelse for enterobakterier i såvel produktionsmiljøet som i det færdige produkt.
Monitoring and testing of Enterobacteriaceae was recommended in both the manufacturing environment and the finished product by the EFSA.
Enterobakteriefamilien omfatter imidlertid foruden patogene arter også arter, der optræder i miljøet, og som ofte findes i fødevareproduktionsmiljøet uden at udgøre en fare.
However, besides pathogenic species the family Enterobacteriaceae includes also environmental species, which often appear in the food manufacturing environment without posing any health hazard.
Enterobakteriefamilien kan derfor anvendes til rutineovervågning, og hvis der forekommer enterobakterier, kan der så iværksættes undersøgelse for specifikke patogener.
Therefore, the family Enterobacteriaceae can be used for routine monitoring, and if they are present testing of specific pathogens can be started.
For mange fødevarer er der endnu ikke fastsat internationale retningslinjer for mikrobiologiske kriterier.
International guidelines for microbiological criteria in respect of many foodstuffs have not yet been established.
Kommissionen har imidlertid ved fastlæggelse af mikrobiologiske kriterier fulgt Codex Alimentarius' retningslinje »Principles for the establishment and application of microbiological criteria for foods CAC/GL 21 — 1997« og rådgivningen fra Den Videnskabelige Komité for Veterinærforanstaltninger med henblik på Folkesundheden og Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler.
However, the Commission has followed the Codex Alimentarius guideline ‘Principles for the establishment and application of microbiological criteria for foods CAC/GL 21 — 1997’ and in addition, the advice of the SCVPH and the SCF in laying down microbiological criteria.
Der er taget hensyn til eksisterende Codex Alimentarius-specifikationer vedrørende tørmælksprodukter, fødevarer til spædbørn og børn samt histamin-kriteriet for visse fisk og fiskevarer.
Existing Codex specifications in respect of dried milk products, foods for infants and children and the histamine criterion for certain fish and fishery products have been taken account.
Vedtagelsen af EF-kriterier bør gavne handelen, ved at der fastsættes harmoniserede mikrobiologiske krav til fødevarer, som træder i stedet for nationale kriterier.
The adoption of Community criteria should benefit trade by providing harmonised microbiological requirements for foodstuffs and replacing national criteria.
De mikrobiologiske kriterier, der var fastsat for bestemte kategorier af animalske fødevarer i direktiver, som blev ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF af 21. april 2004 om ophævelse af visse direktiver om levnedsmiddelhygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum og om ændring af Rådets direktiv 89/662/EØF og 92/118/EØF og Rådets afgørelse 95/408/EF, bør revideres, og der bør fastsættes visse nye kriterier på grundlag af den videnskabelige rådgivning.
The microbiological criteria set for certain categories of food of animal origin in Directives that were repealed by Directive 2004/41/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 repealing certain Directives concerning food hygiene and health conditions for the production and placing on the market of certain products of animal origin intended for human consumption and amending Council Directives 89/662/EEC and 92/118/EEC and Council Decision 95/408/EC should be revised and certain new criteria set in the light of the scientific advice.
De mikrobiologiske kriterier i Kommissionens beslutning 93/51/EØF af 15. december 1992 om mikrobiologiske kriterier for produktion af kogte krebsdyr og bløddyr er indarbejdet i denne forordning.
The microbiological criteria laid down in Commission Decision 93/51 EEC of 15 December 1992 on the microbiological criteria applicable to the production of cooked crustaceans and molluscan shellfish are incorporated in this Regulation.
Nævnte beslutning bør derfor ophæves.
It is therefore appropriate to repeal that Decision.
Da Kommissionens beslutning 2001/471/EF af 8. juni 2001 om bestemmelser om den regelmæssige kontrol af den almindelige hygiejne, der foretages af virksomhedsledere i overensstemmelse med direktiv 64/433/EØF om sundhedsmæssige betingelser for produktion og afsætning af fersk kød og direktiv 71/118/EØF om sundhedsmæssige problemer i forbindelse med produktion og afsætning af fersk fjerkrækød, er ophævet med virkning fra den 1. januar 2006, bør de mikrobiologiske kriterier for slagtekroppe indarbejdes i denne forordning.
Since Commission Decision 2001/471/EC of 8 June 2001 laying down rules for the regular checks on the general hygiene carried out by the operators in establishments according to Directive 64/433/EEC on health conditions for the production and marketing of fresh meat and Directive 71/118/EEC on health problems affecting the production and placing on the market of fresh poultrymeat is repealed with effect from the 1 January 2006, it is appropriate to incorporate microbiological criteria set for carcases in this Regulation.
Producenten eller fabrikanten af en fødevare skal beslutte, om produktet er klar til konsum i uforarbejdet stand, uden at der er behov for gennemvarmning eller anden forarbejdning for at sikre, at produktet er sikkert og opfylder de mikrobiologiske kriterier.
The producer or manufacturer of a food product has to decide whether the product is ready to be consumed as such, without the need to cook or otherwise process it in order to ensure its safety and compliance with the microbiological criteria.
I henhold til artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler er en brugsanvisning på mærkningen obligatorisk i de tilfælde, hvor det pågældende levnedsmiddel ikke vil kunne anvendes på rette måde, såfremt en sådan ikke findes.
According to Article 3 of Directive 2000/13/EC of the European Parliament and of the Council of 20 March 2000 on the approximation of the laws of the Member States relating to the labelling, presentation and advertising of foodstuffs, the instructions for use of a foodstuff are compulsory on the labelling when it would be impossible to make appropriate use of the foodstuff in the absence of such instructions.
Fødevarevirksomhedslederne bør tage sådanne brugsanvisninger i betragtning, når de træffer beslutning om passende prøveudtagningsfrekvenser med henblik på undersøgelse ud fra mikrobiologiske kriterier.
Such instructions should be taken into account by food business operators when deciding appropriate sampling frequencies for the testing against microbiological criteria.
Udtagning af prøver fra produktions- og forarbejdningsmiljøet kan være et nyttigt redskab til identificering og forebyggelse af forekomst af patogene mikroorganismer i fødevarer.
Sampling of the production and processing environment can be a useful tool to identify and prevent the presence of pathogenic micro-organisms in foodstuffs.
Fødevarevirksomhedslederne bør selv træffe beslutning om den fornødne prøveudtagnings- og undersøgelsesfrekvens som led i deres HACCP-procedurer og andre fødevarehygiejnekontrolprocedurer.
Food business operators should decide themselves the necessary sampling and testing frequencies as part of their procedures based on HACCP principles and other hygiene control procedures.
Det kan dog i visse tilfælde være nødvendigt at fastsætte en harmoniseret prøveudtagningsfrekvens på EF-plan, navnlig for at sikre, at kontrolniveauet er det samme overalt i Fællesskabet.
However, it may be necessary in certain cases to set harmonised sampling frequencies at Community level, particularly in order to ensure the same level of controls to be performed throughout the Community.
Undersøgelsesresultater afhænger af den analysemetode, der anvendes, og der bør derfor knyttes en given referencemetode til de enkelte mikrobiologiske kriterier.
Test results are dependent on the analytical method used, and therefore a given reference method should be associated with each microbiological criterion.
Fødevarevirksomhedslederne bør dog have mulighed for at anvende andre analysemetoder end referencemetoderne, navnlig hurtigere metoder, når blot anvendelsen af sådanne alternative metoder giver tilsvarende resultater.
However, food business operators should have the possibility to use analytical methods other than the reference methods, in particular more rapid methods, as long as the use of these alternative methods provides equivalent results.
Endvidere er det nødvendigt at fastlægge en prøveudtagningsplan for de enkelte kriterier for at sikre en harmoniseret gennemførelse.
Moreover, a sampling plan needs to be defined for each criterion in order to ensure harmonised implementation.
Det er dog nødvendigt at tillade anvendelse af andre prøveudtagnings- og undersøgelsesprocedurer, herunder anvendelse af alternative indikatororganismer, på betingelse af at sådanne procedurer indebærer tilsvarende garantier for fødevaresikkerhed.
It is nevertheless necessary to allow the use of other sampling and testing schemes, including the use of alternative indicator organisms, on condition that these schemes provide equivalent guarantees of food safety.
Tendenser i undersøgelsesresultaterne bør analyseres, da de kan afsløre en uønsket udvikling i fremstillingsprocessen og dermed sætte fødevarevirksomhedslederen i stand til at foretage korrigerende handlinger, inden processen kommer ud af styring.
Trends in test results should be analysed, as they are able to reveal unwanted developments in the manufacturing process enabling the food business operator to take corrective actions before the process is out of control.
De mikrobiologiske kriterier, der er fastsat i denne forordning, bør kunne tages op til revision og om fornødent ændres eller suppleres for at tage hensyn til udviklingen inden for fødevaresikkerhed og fødevaremikrobiologi.
The microbiological criteria set in this Regulation should be open to review and revised or supplemented, if appropriate, in order to take into account developments in the field of food safety and food microbiology.
Dette omfatter videnskabelige, teknologiske og metodologiske fremskridt, ændringer i prævalens og kontamineringsniveauer, ændringer i gruppen af udsatte forbrugere samt eventuelle resultater fra risikovurderinger.
This includes progress in science, technology and methodology, changes in prevalence and contamination levels, changes in the population of vulnerable consumers, as well as the possible outputs from risk assessments.
Der bør navnlig fastsættes kriterier for patogene vira i levende toskallede bløddyr, når analysemetoder er tilstrækkeligt udviklede.
In particular, criteria for pathogenic viruses in live bivalve molluscs should be established when the analytical methods are developed sufficiently.
Der er også behov for at udvikle pålidelige metoder vedrørende andre mikrobielle farer, f.eks. Vibrio parahaemolyticus.
There is a need for development of reliable methods for other microbial hazards too, e.g. Vibrio parahaemolyticus.
Det er blevet påvist, at gennemførelse af bekæmpelsesprogrammer kan bidrage markant til en reduktion af prævalensen af salmonella hos produktionsdyr og produkter deraf.
It has been demonstrated that the implementation of control programmes can markedly contribute to a reduction of the prevalence of salmonella in production animals and products thereof.
Formålet med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003 om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser er at sikre, at der træffes korrekte og effektive foranstaltninger til bekæmpelse af salmonella i de relevante led i fødevarekæden.
The purpose of Regulation (EC) No 2160/2003 of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 on the control of salmonella and other specified food-borne zoonotic agents is to ensure that proper and effective measures are taken to control salmonella at relevant stages of the food chain.
Kriterierne for kød og kødprodukter bør tage hensyn til den forventede bedring i salmonellasituationen i primærproduktionsleddet.
Criteria for meat and products thereof should take into account the expected improvement in the salmonella situation at the level of primary production.
For visse fødevaresikkerhedskriterier bør medlemsstaterne have en midlertidig dispensation, så de blot skal opfylde nogle mindre strenge kriterier, men under forudsætning af at fødevarerne kun markedsføres på hjemmemarkedet.
For certain food safety criteria, it is appropriate to grant the Member States a transitional derogation, enabling them to comply with less stringent criteria but provided that the foodstuffs would only be marketed on the national market.
Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater, når de udnytter en sådan midlertidig dispensation.
The Member States should notify the Commission and other Member States where this transitional derogation is used.
I denne forordning fastsættes de mikrobiologiske kriterier for visse mikroorganismer og de gennemførelsesbestemmelser, som fødevarevirksomhedslederne skal opfylde, når de gennemfører de almindelige og særlige hygiejnebestemmelser, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 852/2004.
This Regulation lays down the microbiological criteria for certain micro-organisms and the implementing rules to be complied with by food business operators when implementing the general and specific hygiene measures referred to in Article 4 of Regulation (EC) No 852/2004.