natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Således meddelte ratingbureauet Moody's den 27. marts 2002, at det sænkede FT's kreditvurdering vedrørende langfristet gæld / .
Thus, on 27 March 2002, the Moody's credit rating agency announced a downgrading of France Télécom's rating for long-term debt/ .
Den 28. marts 2002 meddelte Standard & Poor's (»S & P«), at man fastholdt FT's kreditvurdering, men sænkede forventningerne til selskabet efter nye oplysninger om Mobilcom.
On 28 March 2002, Standard & Poor's (‘S & P’) maintained France Télécom's rating but downgraded its prospects to negative following news concerning Mobilcom.
Den 13. maj 2002 meddelte Moody's, at bureauet tvivlede på, at FT kunne gennemføre en vellykket gældsreduktion, og derfor overvejede at sænke selskabets rating for kortfristet gæld.
On 13 May 2002, Moody's, doubting the Company's capacity to implement its debt-reduction strategy, announced a possible downgrade of France Télécom's short-term debt rating.
Den 14. maj 2002 meddelte Standard & Poor's, at bureauet lod FT beholde sin hidtidige rating.
On 14 May 2002, Standard & Poor's maintained France Télécom's existing rating.
Den 24. juni 2002 sænkede Moody's FT's rating.
On 24 June 2002, Moody's downgraded France Télécom's rating.
Forventningerne for selskabets rating var fortsat negative.
The Company's prospective rating was maintained at a negative level.
Moody ' s traf denne beslutning ud fra den betragtning, at bureauet ikke ventede, at FT og Orange ville være i stand til at skabe tilstrækkelig likviditet til at reducere koncernens samlede gældsposter.
Moody ' s decision at that time was based on the fact that the agency did not expect France Télécom and Orange to be in a position to generate sufficient cash flow to reduce the group ' s consolidated debt.
Selv om Moody ' s ikke forventede en snarlig likviditetskrise i selskabet, påpegede ratingbureauet dog, at FT skulle afvikle en gæld på ca. 15 mia. EUR, som forfaldt i løbet af 2003.
Although Moody ' s was not concerned about the likelihood of a liquidity crisis in the Company in the immediate future, it did point out that France Télécom was confronted with debts of about EUR 15 billion falling due in 2003.
Den 25. juni 2002 sænkede Standard & Poor's sin rating for FT's kortfristede og langfristede gæld med henvisning til problemerne i Mobilcom og selskabets manglende evne til at nedbringe sin gæld i tilstrækkelig grad og hurtigt nok.
On 25 June 2002, Standard & Poor's downgraded France Télécom's short- and long-term debt rating, basing its decision on the difficulties concerning Mobilcom and the Company ' s inability to reduce its debt far and fast enough.
S & P henviste også til FT ' s omfattende finansieringsbehov og den gæld på 15 mia. EUR, som ville forfalde i løbet af 2003.
S & P also mentions France Télécom ' s considerable financing requirements, referring also to the EUR 15 billion of debt coming due in 2003.
Denne nedadgående tendens gentog sig flere gange de følgende dage.
This downward trend was confirmed several times over the next few days.
Den 12. juli 2002 meddelte Standard & Poor's tilmed, at der kunne blive problemer med refinansieringen af den gæld, der forfaldt i 2003.
On 12 July 2002, Standard & Poor's even drew attention to a potential problem involving the refinancing of the debt coming due in 2003.
Efterhånden som FT's rating forringedes, fremstod et klart billede af et selskab med gældsproblemer, hvilket forværredes af usikkerheden om Mobilcoms situation.
The downgrading of France Télécom's rating clearly revealed the Company's debt problems, worsened by the uncertainty surrounding Mobilcom.
Tabel 3 giver en tidsoversigt over FT's ratings hos S & P, Moody's og Fitch:
Table 3 recapitulates the various positions of S & P, Moody's and Fitch regarding France Télécom's rating:
Skift i kreditværdighed
Events connected with credit ratings
Kortfristet
Short term
Langfristet
Long term
Situation pr. maj 2002
Situation in May 2002
24. juni 2002
24 June 2002
25. juni 2002
25 June 2002
5. juli 2002
05 July 2002
12. juli 2002
12 July 2002
Analyse af »Credit spreads«
Analysis of credit spreads
Det må desuden undersøges, hvilke »spreads« selskabet har sikret sig på finansieringsmarkederne.
It is important that the behaviour of spreads in the financial markets be examined.
Spreads i et selskabs gæld afspejler, hvilke risici markederne vurderer der er forbundet med selskabets evne til at honorere sine rente- og gældsforpligtelser på forfaldstidspunktet.
The spreads relating to the debt of a company reflect the assessment, by the markets, of the risk linked to the capacity of the company to meet its obligations in respect of the payment of interest and the reimbursement of the debt upon maturity.
Disse »spreads« har indflydelse på, hvilken værdi markederne tillægger disse poster, og hvor stor interesse der kan forventes ved emission af nye obligationer.
Spreads influence the valuation, by the market, of bonds and the level of interest that may be required for the issue of new bonds.
Hvis der sker en stigning i selskabets spreads, viser det, at selskabet eller obligationen betragtes som mere risikabel.
A widening of the spreads indicates an increase in the risk attributed to the issuer and/or the bond.
Kommissionen foretog en analyse af FT's spreads for regnskabsåret 2002 og konstaterede, at risikovurderingen primo juli var forholdsvis høj.
The Commission has analysed France Télécom's spreads for the period covering the 2002 financial year and has established a relatively high assessment of the risk at the beginning of July.
Normalt er spreads for »langfristet gæld« højere end for »kortfristet gæld« af flere forskellige årsager: manglende gennemskuelighed, usikre fremtidsudsigter, makroøkonomiske parametre, tendenser i renteniveauet.
Normally, the spreads for long-term debt are greater than those for short-term debt, with several factors coming into play here: lack of visibility, uncertainty as to future prospects, macroeconomic parameters, and the trend in interest rates.
Det fremgår imidlertid klart af tabel 3, at FT's problemer navnlig hang sammen med »kortfristet gæld«.
However, an examination of Table 3 shows clearly that the problems encountered by France Télécom were particularly concentrated on short-term debt.
Undersøgelsen af spreads vedrørende FT viste således, at risikoen på meget af den kortfristede gæld var højere end ved mellemlange og lange frister.
The spreads study concerning France Télécom has thus demonstrated that the very short-term risks were higher than those in the medium and long term.
Dette fænomen kaldes »spread inversion«.
This phenomenon is called a ‘spread inversion’.
Denne »inversion«, hvor gæld, som forfalder inden for ét år, på markedet betragtes som mere risikobetonet end gæld med en treårig løbetid, sås særlig hyppigt i perioden juli-september 2002.
The frequency of these inversions, during which debt coming due in one year was considered by the market to be more risky than three-year debt, was particularly evident during the period July-September 2002.
Grafen i tabel 4 giver en oversigt over udviklingen i FT's spreads.
Table 4 provides a graphical representation of the behaviour of France Télécom's spreads.
Credit spreads med forfaldstid på mellem 1 og 3 år — France Télécom
Credit spreads for bonds with a 1- and 3-year maturity — France Télécom
Kilde: Bloomberg
Source: Bloomberg.
Den højere risiko ved FT's gæld kan også ses fra en anden synsvinkel, nemlig ved at analysere prisen på selskabets obligationer.
A different way of observing the increased risk associated with France Télécom's debt is to study the price of its bonds.
Tabel 5 viser et udsnit af FT's obligationer.
Table 5 shows a subset of France Télécom's bonds.
Faldet i obligationsprisen i juni/juli 2002, som modsvares af stigningen i »credit spreads«, afspejler et værdifald i FT's gæld som følge af den højere uerholdelighedsrisiko, der ifølge markedet gjorde sig gældende.
The fall in the price of the bonds in June/July 2002, which is a mirror image of the increase in the credit spreads, reflects a lesser value of France Télécom's debt due to the increased risk of default perceived by the market.
Pris på FT's obligationer i perioden maj 2002 — 24. juli 2002
Price of France Télécom's bonds from 1 May 2002 to 24 July 2002
Det så således ud til, at den vanskelige situation, som FT stod overfor, i modsætning til de problemer, andre teleoperatører i Europa havde, var en direkte følge af selskabets finansieringsbalance og -struktur.
It is clear, moreover, that, despite the difficulties of a few other operators in the telecommunications sector in Europe, the difficult situation with which France Télécom was faced was a direct result of the state of its balance sheet and financial structure.
Det kan udledes af en analyse af spreads i selskaberne Deutsche Telekom og KPN, som det fremgår af tabel 6 og 7.
This is highlighted by a study of the spreads of Deutsche Telekom and KPN, as shown in Tables 6 and 7.
Credit spreads ved forfaldstid på mellem 1 og 3 år — KPN
Credit spreads for bonds with a 1- and 3-year maturity — KPN
Credit spreads ved forfaldstid på mellem 1 og 4 år — Deutsche Telekom
Credit spreads for bonds with a 1- and 4-year maturity — Deutsche Telekom
Denne undersøgelse viser, at Deutsche Telekom også oplevede »spreadsinversions«, men at de kun var af kort varighed og meget mindre omfang.
This study reveals that Deutsche Telekom also experienced spread inversions, but they were of short duration only and on a much smaller scale.
De niveauer, FT nåede op på i juni/juli 2002, var således langt mere omfattende.
The levels attained by France Télécom during the period June/July 2002 were much higher.
FT's aktiekurs
France Télécom's share price
Sideløbende hermed faldt FT's aktiekurs betydeligt i første halvdel af 2002, hvor den ramte bunden først den 27. juni 2002 (7,79 EUR) og herefter den 30. september 2002 (6,01 EUR), som det fremgår af tabel 8.
At the same time, France Télécom's share price fell significantly during the first half of 2002, reaching its lowest level first on 27 June 2002 (EUR 7,79), and then on 30 September 2002 (EUR 6,01), as can be seen from Table 8.
Begivenhederne i juli 2002
The events of July 2002
I et interview, som blev offentliggjort i Les Echos den 12. juli 2002, erklærede den franske økonomi-, finans- og industriminister (herefter økonomi- og finansministeren) følgende: »Staten optrådte som en fornuftig investor i forbindelse med sine aktiebesiddelser, og hvis France Télécom skulle være i vanskeligheder, havde vi truffet passende foranstaltninger … Jeg gentager, at hvis France Télécom havde finansieringsproblemer, hvad der ikke er tilfældet i dag, ville staten træffe de nødvendige beslutninger for at afhjælpe dem«.
In an interview published in Les Échos on 12 July 2002, the French Minister for Economic Affairs, Finance and Industry (‘the Minister for Economic Affairs and Finance’) said that: ‘The State shareholder will behave like a prudent investor and would take appropriate steps if France Télécom were to face any difficulties … I repeat, if France Télécom were to face any financing problems, which is not the case today, the State would take whatever decisions were necessary to overcome them’.
Samme dag sænkede S & P som nævnt FT's rating til niveauet BBB-.
On that same day, as indicated above, S & P downgraded France Télécom's rating to BBB-.
Selv efter denne nedsættelse var ratingen dog fortsat i investeringskategorien: en yderligere nedsættelse ville have medført, at selskabets gæld blev indplaceret som »junk bond«, dvs. uden for investeringskategorien.
This downgrade was nevertheless limited to a rating still qualifying as investment grade: any further downgrade would have led to the Company's debt being accorded junk-bond status, as being no longer of investment grade.
Det faktum, at FT's rating stadig var i investeringskategorien, understreges af analysevirksomheden Goldman Sachs i en rapport af 22. juli 2002, som påpeger, at S & P og Moody's var på nippet til at sætte FT ned i kategorien »junk bond«.
The fact that France Télécom's rating was being kept at investment grade was commented on by Goldman Sachs in a report dated 22 July 2002, which states that France Télécom was about to be downgraded to junk-bond level by S & P and Moody's.
S & P præciserer i sin pressemeddelelse af 12. juli 2002, at beslutningen om at holde FT i investeringskategorien blev truffet på grundlag af erklæringerne fra staten om, hvad dens hensigter var vedrørende selskabet: »FT kan få svært ved at refinansiere sin obligationsgæld, når den forfalder i 2003.
In its press release of 12 July 2002, S & P states that the reason why it had decided to continue France Télécom at investment grade was to do with the State's indications as to its intentions towards the Company: ‘France Télécom could face certain difficulties refinancing its debt obligations coming due in 2003.
De tilkendegivelser, der er kommet fra staten, underbygger imidlertid indplaceringen af FT i investeringskategorien«.
Nevertheless, the State's indication underpins France Télécom's investment-grade credit quality’.
Der var dels tale om en garanti direkte fra den franske regering til S & P: »Den franske stat — som ejer 55 % af France Télécom — har klart tilkendegivet over for Standard & Poor's, at den vil optræde som en fornuftig investor og træffe passende foranstaltninger, hvis FT skulle få vanskeligheder.
This assurance had been provided, firstly, directly by the French Government to S & P: ‘the French State — which owns 55 % of France Télécom — has made clear to Standard & Poor's that it will behave as an aware investor and would take appropriate steps if France Télécom were to face any difficulties.
France Télécoms langfristede rating nedsættes til BBB-«, og dels om en offentlig tilkendegivelse i det interview, som omhandles i betragtning 36.
France Télécom LT rating cut to BBB-’.) and, secondly, publicly in the interview referred to in paragraph 36.
På baggrund af ovenstående kan der næppe være tvivl om, at FT i juli 2002 oplevede en tillidskrise.
In the light of the above, there is no question but that in July 2002 France Télécom was facing a crisis of confidence.
Rating- og analysebureauerne var overbevist om, at der var risiko for, at selskabet ikke kunne gennemføre den refinansieringsplan, som ledelsen havde fremlagt for den snarligt forfaldende gæld.
Rating agencies and analysts alike were convinced that the Company risked not being able to implement the refinancing plan presented by the management in order to meet its maturities.
Der var således et udtalt finansieringsproblem i forbindelse med selskabets gæld.
The Company was therefore faced with an acute financing problem linked to its indebtedness.
Ikke desto mindre videreførte bureauerne selskabets rating i investeringskategorien under hensyntagen til statens tilkendegivelser.
Nevertheless, the agencies had maintained the Company ' s rating at investment grade on the strength of the State ' s indications.
Hvis ratingen blev nedsat mere, kunne det have forværret krisen og mindsket selskabets muligheder for at overvinde den.
A downgrading of the rating would have worsened the crisis and lessened the Company ' s ability to cope.
»Det er således omkring juni 2003, at FT's finansieringsvanskeligheder kan blive kritiske eller sågar »uoverkommelige« (med tidligere koncerndirektør Michel Bons ord).
In the words of the group ' s former CEO, Mr Michel Bon: ‘It will be in June 2003, therefore, that France Télécom's financing problems may become critical or even insurmountable.
Hvis France Télécom på det tidspunkt ikke har genvundet markedets tillid (på grund af en utilfredsstillende rating), bliver staten nødt til at tilvejebringe muligheder for at hjælpe France Télécom med at refinansiere sin gæld«.
If, between now and then, France Télécom has not regained access to the market (owing to its penalising rating), the State will have to find ways of helping it to refinance itself’.
Oplysninger offentliggjort fra den 13. september 2002 og begivenhederne i denne periode
The data published on 13 September 2002 and events at that time
Oplysninger offentliggjort den 13. september
The data published on 13 September 2002
Konklusionen i betragtning 39 blev efterfølgende bekræftet i september 2002 ved offentliggørelsen af FT's halvårsregnskab.
The conclusion set out in paragraph 39 was confirmed retroactively in September 2002 when France Télécom's half-yearly accounts were presented.
I den gennemgang af halvårsregnskabet, som Kommissionen offentliggjorde den 13. september 2002, bemærkes en bedring i FT's regnskab for første halvår af 2002 i forhold til det foregående år: en omsætningsfremgang på 10 %, en stigning på 13,2 % i overskuddet før skatter, afgifter og afskrivning, og en stigning på 17,3 % i driftsresultatet.
From its scrutiny of the half-yearly accounts published on 13 September 2002, the Commission notes an improvement in France Télécom's figures for the first half of 2002 compared with the previous year: an increase of 10 % in turnover, 13,2 % in EBITDA and 17,3 % in the operating result.
Kommissionen konstaterede ligeledes, at mobiltelefoni er i stadig vækst og at internetaktivitet giver et bedre afkast.
The Commission notes also the sustained growth in mobile telephony and the improved performance of the Internet business.
Driftsresultatet for fastnettelefoni i Frankrig, som repræsenterede 31 % af omsætningen i samme periode, var derimod faldet med 12,2 %.
However, the operating result of the fixed telephony segment in France, which accounted for 31 % of turnover for the same period, was down by 12,2 %.
Sideløbende med ovennævnte gode resultater bekræftede FT, at der var ubalance i selskabets finansieringssituation.
Alongside the good operating results described above, France Télécom confirmed the imbalance in its financial situation.
Underskuddet på 12,2 mia. EUR pr. 30. juni 2002 skyldtes hovedsagelig store hensættelser til investeringer.
The negative result of EUR 12,2 billion as at 30 June 2002 was primarily due to the substantial provisions made for investments.
Dette halvårsunderskud medførte, at FT's konsoliderede egenkapital pr. 30. juni 2002 blev negativ (440 mio. EUR), selv om balancen var positiv.
As a result of this half-year loss, from being positive overall France Télécom's consolidated own funds became negative as at 30 June 2002 to the tune of EUR 440 million.
En forenklet pengestrømsanalyse pr. 30. juni 2002 viser, at nettogælden i første halvår af 2002 steg med 6,3 mia. EUR, fordi overskuddet før skatter, afgifter og afskrivning (6,870 mia. EUR) ikke kunne dække udgifterne i form af:
A simplified analysis of cash flow as at 30 June 2002 shows that net debt increased during the first half of 2002 by EUR 6,3 billion inasmuch as EBITDA, at EUR 6,870 billion, did not cover expenditure represented by:
rentetilskrivning på gælden (3099 mio. EUR)
debt interest (EUR 3099 million),
investeringer (3820 mio. EUR)
investments (EUR 3820 million),
opkøb af FT's egne aktier fra VODAFONE (4973 mio. EUR)
the repurchase of France Télécom shares from Vodafone (EUR 4973 million),
opkøb af Orange-aktier fra E.On (950 mio. EUR), og
the repurchase of Orange shares from E.On (EUR 950 million), and
indbetaling af skat (608 mio. EUR).
the payment of taxes (EUR 608 million).
Størstedelen af den samlede nettogæld på 69,69 mia. EUR pr. 30. juni 2002 var obligationsgæld, nemlig et beløb på 50,6 mia. EUR. Tabel 9 viser i grove træk gældens sammensætning.
Of a net indebtedness of EUR 69,69 billion as at 30 June 2002, the bulk, or EUR 50,6 million worth, is made up of bonds. Table 9 gives a breakdown, by major category, of the various components of the debt.
Tabel 9:
Table 9
Kilde: France Télécoms koncernregnskab for halvåret med udgang 30. juni 2002.
Source: France Télécom's consolidated accounts: half year ended 30 June 2002.
mia. EUR
EUR billion
Ombyttelige eller konvertible obligationslån
Exchangeable or convertible bonds
Obligationslån
Bonds
Leasingforpligtelser
Leasing operation
Lån fra andre kilder end banker
Other, non-bank loans
Trækninger på syndikerede lån på 15 mia. EUR
Drawings on syndicated loans of EUR 15 billion
Trækninger på syndikerede lån på 1,4 mia. USD
Drawings on syndicated loans of USD 1,4 billion
Kassekreditter og andre kortfristede lån
Other bank overdrafts and other short-term borrowings
Værdipapirer og kapitalandele
Movable investments
Likvide midler
Cash in hand
Nettogæld
Net indebtedness
Disse gældsposter er karakteriseret ved korte frister.
The maturity schedule of this debt is characterised by its short duration.
Således forfalder 12,9 mia. EUR af gælden i 2003, heraf 10,5 mia. EUR på obligationslån, 1,0 mia. EUR på lån til datterselskaber og 1,4 mia. EUR på private investeringer.
Thus, EUR 12,9 billion of debt comes due in 2003, including EUR 10,5 billion worth of bonds, EUR 1,0 billion worth of loans to subsidiaries, and EUR 1,4 billion worth of private investment.
I første halvår af 2004 forfaldt obligationslån til et beløb af 5,5 mia. EUR og kreditter til et beløb af 6,4 mia. EUR (1,4 mia. EUR og 5 mia. EUR i forbindelse med kreditten på 15 mia. EUR), dvs. i alt 11,9 mia. EUR. FT skulle således tilbagebetale i alt 24,8 mia. EUR i perioden 1. januar 2003 — 30. juni 2004.
During the first half of 2004, EUR 5,5 billion worth of bonds and EUR 6,4 billion worth of credit lines (EUR 1,4 billion and EUR 5 billion of the EUR 15 billion back-up facility) came due, giving a total of EUR 11,9 billion. France Télécom was therefore faced with having to repay EUR 24,8 billion between 1 January 2003 and 30 June 2004.
I andet halvår af 2004 forfalder 2,8 mia. EUR i obligationslån og 2,6 mia. EUR i lån til datterselskaber, dvs. i alt 5,4 mia. EUR og dermed et samlet beløb på 17,4 mia. EUR i løbet af 2004.
During the second half of 2004, EUR 2,8 billion worth of bonds and EUR 2,6 billion worth of loans to subsidiaries will come due, giving an amount of EUR 5,4 billion and a total amount of EUR 17,4 billion for 2004 as a whole.
I 2005 forfalder et beløb på 8,5 mia. EUR i obligationslån, et beløb på 10 mia. EUR svarende til den resterende del af kreditten på 15 mia. EUR, og et beløb på 0,1 mia. EUR i forbindelse med private investeringer, i alt 18,6 mia. EUR i 2005.
In 2005, lastly, EUR 8,5 billion worth of bonds, an amount of EUR 10 billion corresponding to the balance of the EUR 15 billion back-up facility, and an amount of EUR 0,1 billion relating to private investments will come due, giving a total of EUR 18,6 billion during the course of 2005.
FT skal altså i perioden 2003-2005 afholde gældsposter til en samlet sum på 48,9 mia. EUR.
During the period 2003-05, France Télécom will be faced with a total repayable debt of EUR 48,9 billion.
Som nævnt i indledningsbeslutningen understreger Kommissionen, at FT's gæld først og fremmest skyldes selskabets massive opkøb fra og med 1999, som hovedsagelig har været kontantfinansieret .
As was mentioned in the opening decision, the Commission would point out that France Télécom's debt stems mainly from the massive acquisitions engaged in by the Company as from 1999, which were financed primarily out of cash .
FT brugte altså i alt over 100 mia. EUR til udbygning, hvoraf 80 % blev betalt kontant .
More than EUR 100 billion was thus spent by France Télécom in its quest for growth, 80 % of which was paid for in cash .
September 2002
On 2 October 2002, the Government appointed Mr Thierry Breton CEO of France Télécom.
Den 12. september meddelte regeringen offentligt, at den havde accepteret, at FT's arbejdende bestyrelsesformand, Michel Bon, forlod sin stilling i selskabet, men der blev dog ikke udnævnt en ny arbejdende bestyrelsesformand.
A press release of the Minister for Economic Affairs and Finance announced the appointment.