natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ordning f) er baseret på »Income Tax Act of 1961« (»indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved »Finance Act« (»finansloven«).
Scheme (f) is based on the Income Tax Act of 1961, which is amended yearly by the Finance Act.
Ordning g) er baseret på Section 21 og 35A i »Banking Regulation Act 1949« (i det følgende benævnt »bankloven af 1949«), der tillader Reserve Bank of India (»RBI«) at vejlede forretningsbanker om eksportkreditter.
Scheme (g) is based on Sections 21 and 35A of the Banking Regulation Act 1949, which allows the Reserve Bank of India (hereinafter referred to as RBI) to instruct commercial banks regarding export credits.
Ordning h) er et ad hoc-subsidie, for hvilket der ikke kunne findes noget retsgrundlag i den indiske lovgivning.
Scheme (h) is an ad hoc subsidy for which no legal basis in the Indian Law could be established.
Regionale ordninger
Regional schemes
På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om den fornyede undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, gennemgik Kommissionens tjenestegrene også en række ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier af regionale regeringer eller myndigheder i visse indiske delstater.
On the basis of the information contained in the review request and the replies to the Commission’s questionnaire, the Commission also investigated a number of schemes which allegedly are granted by regional governments or authorities in certain Indian States.
Delstaten Uttar Pradesh
State of Uttar Pradesh,
Ordningerne er baseret på Uttar Pradeshs »Trade Tax Act of 1948« (i det følgende benævnt »loven om omsætningsafgift«).
The schemes are based on the Trade Tax Act, 1948 of the Government of Uttar Pradesh (hereinafter referred to as the GOUP).
Maharashtras regerings incitamentspakkeordning fra 1993.
Package scheme of incentives (hereinafter referred to as PSI) of the Government of Maharashtra (hereinafter referred to as the GOM) 1993.
LANDSDÆKKENDE ORDNINGER
NATIONWIDE SCHEMES
»Advance License Scheme (i det følgende benævnt »ALS«)/Advance Release Order (i det følgende benævnt »ARO«)« (ordningen med forhåndslicens/attest til forudgående frigivelse)
Advance licence scheme (hereinafter referred to as ALS)/Advance release order (hereinafter referred to as ARO)
Ordningen er beskrevet detaljeret i stk. 4.1.1 til 4.1.14 i EXIM-policy 2002-2007 og i kapitel 4.1 til 4.30 i HOP I 2002-2007.
The detailed description of the scheme is contained in paragraphs 4.1.1 to 4.1.14 of the EXIM-policy 2002-2007 and Chapters 4.1 to 4.30 of the HOP I 2002-2007.
ALS består af seks underordninger, der er beskrevet nærmere i betragtning 32.
The ALS consists of six sub-schemes, as described in more detail in recital 32.
Disse underordninger er bl.a. forskellige med hensyn til støtteberettigelse.
Those sub-schemes, inter alia, differ in the scope of eligibility.
Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport« som nævnt i stk. 8.2 i EXIM-policy 2002-2007, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder, er berettigede til ALS-ordningen for transaktioner ligestillet med eksport.
Main contractors which supply to the ‘deemed export’ categories mentioned in paragraph 8.2 of the EXIM-policy 2002-2007, such as suppliers of an export oriented unit (hereinafter referred to as EOU), are eligible for ALS deemed export.
Mellemleverandører til producent-eksportører er berettigede til eksportligestillingsfordele i henhold til underordningerne for attester til forudgående frigivelse og løbende indenlandsk remburs.
Eventually, intermediate suppliers to manufacturer-exporters are eligible for ‘deemed export’ benefits under the sub-schemes ARO and back to back inland letter of credit.
Fysisk eksport: Dette er den vigtigste underordning.
Physical exports: This is the main sub-scheme.
Årligt behov: En sådan licens er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske og dermed forbundne produkter).
Annual requirement: Such a licence is not linked to a specific export product, but to a wider product group (e.g. chemical and allied products).
Licensindehaveren kan — op til en bestemt værditærskel, der fastsættes efter tidligere eksportresultater — toldfrit importere ethvert råmateriale, der skal benyttes til fremstilling af enhver vare, der henhører under den relevante varegruppe.
The licence holder can – up to a certain value threshold set by its past export performance – import duty-free any input to be used in manufacturing any of the items falling under such a product group.
Mellemleverancer: Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille en enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen.
Intermediate supplies: This sub-scheme covers cases where two manufacturers intend to produce a single export product and divide the production process.
Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare.
The ultimate exporter finalises the production and is obliged to export the finished product.
Transaktioner ligestillet med eksport: Denne underordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råmaterialer, som er nødvendige for produktionen af varer, der skal sælges i »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført i stk. 8.2.(b) til (f), (g), (i) og (j) i EXIM policy 2002-2007.
Deemed exports: This sub-scheme allows a main contractor to import inputs free of duty which are required in manufacturing goods to be sold as ‘deemed exports’ to the categories of customers mentioned in paragraph 8.2(b) to (f), (g), (i) and (j) of the EXIM policy 2002-2007.
En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til eksportorienterede virksomheder eller til selskaber i særlige økonomiske zoner.
A number of categories of supply is regarded as deemed exports provided the goods are manufactured in India, e.g. supply of goods to an EOU or to a company situated in a special economic zone (hereinafter referred to as ‘SEZ’).
Attester til forudgående frigivelse (ARO): En indehaver af en forhåndslicens, der ønsker at købe råvarerne fra indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved anvendelse af attester til forudgående frigivelse.
ARO: The ALS holder intending to source the inputs from indigenous sources, in lieu of direct import, has the option to source them against AROs.
Påtegnelsen af attesten til forudgående frigivelse giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. stk. 8.3 i EXIM-policy 2002-2007 (dvs. forhåndslicens for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige forbrugsafgifter).
The endorsement of the ARO entitles the indigenous supplier to the benefits of deemed exports as set out in paragraph 8.3 of the EXIM-policy 2002-2007 (i.e. ALS for intermediate supplies/deemed export, deemed export drawback and refund of terminal excise duty).
Løbende indenlandsk remburs: Denne underordning dækker også indenlandske leverancer til en indehaver af en forhåndslicens.
Back-to-back inland letter of credit: This sub-scheme again covers indigenous supplies to an ALS holder.
Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. stk. 8.3 i EXIM-policy 2002-2007 (dvs. forhåndslicens for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige forbrugsafgifter).
The indigenous supplier will be entitled to deemed export benefits as set out in paragraph 8.3 of the EXIM-policy 2002-2007 (i.e. ALS for intermediate supplies/deemed export, deemed export drawback and refund of terminal excise duty).
Af de fire eksporterende producenter i stikprøven benyttede kun en enkelt ordningen med forhåndslicens i undersøgelsesperioden.
From the four sampled exporting producers, only one used the ALS during the IP.
Nærmere bestemt gjorde denne eksporterende producent brug af to underordninger, nemlig i) og ii).
More precisely, this exporting producer made use of two sub-schemes, namely (i) and (ii) above.
Den pågældende samarbejdsvillige eksportør forklarede, at selskabet havde benyttet DEPB-ordningen i 1999 på tidspunktet med endelige udligningsforanstaltninger, men at det siden havde besluttet ikke længere at benytte DEPB og i stedet for anvende ALS.
This cooperating exporter explained that, whilst it made use of the duty entitlement passbook scheme (hereinafter referred to as DEPB) in 1999 at the time of the definitive countervailing measures, it had since decided to stop using the DEPB and to make use of the ALS instead.
Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er licensindehavere retligt forpligtede til at føre »korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af importerede varer i henhold til licenser« i et nærmere angivet format (kapitel 4.30 i HOP I 2002-2007), i det følgende benævnt »forbrugsregisteret«.
For verification purposes by the Indian authorities, a licence holder is legally obliged to maintain ‘a true and proper account of licence-wise consumption and utilisation of imported goods’ in a specified format (Chapter 4.30 HOP I 2002-2007) (hereinafter referred to as the consumption register).
Det fremgik af kontrollen, at selskabet fører et korrekt register over forbruget.
The verification evidenced that the company properly maintains a consumption register.
For så vidt angår ovennævnte underordning i) fastsætter den indiske regering den mængde og værdi, som importtilladelsen og eksportforpligtelsen (herunder for transaktioner ligestillet med eksport) vedrører, og dette fremgår af licensen.
In regard to sub-scheme (i) above, both the import allowance and the export (including deemed export) obligation are fixed in volume and value by the GOI and are documented on the licence.
Desuden skal de tilsvarende transaktioner bekræftes på licensen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet.
In addition, at the time of import and of export, the corresponding transactions are to be documented by Government officials on the licence.
Den mængde import, der er tilladt i henhold til denne ordning, fastsættes af den indiske regering på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (i det følgende benævnt »SION«).
The volume of imports allowed under this scheme is determined by the GOI on the basis of standard input-output norms (hereinafter referred to as SIONs).
Der er fastsat sådanne normer for de fleste varer (herunder den pågældende vare), som er offentliggjort i HOP II 2002-2007.
SIONs exist for most products including the product concerned and are published in the HOP I 2002-2007.
For den i betragtning 32 omhandlede underordning ii) (forhåndslicens for årligt behov) er det kun værdien af den tilladte import, der anføres på licensen.
In case of the sub-scheme (ii) listed above under recital 32 (ALS for annual requirement), only the import allowance in value is documented on the licence.
Licensindehaveren er forpligtet til at »fastholde sammenhængen mellem de importerede råmaterialer og den færdige vare« (stk. 4.24A(c) i HOP I 2002-2007).
The licence holder is obliged to ‘maintain the nexus between imported inputs and the resultant product’ (paragraph 4.24A(c) HOP I 2002-2007).
Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af licensen (18 måneder med mulighed for to forlængelser på hver 6 måneder).
The export obligation must be fulfilled within a prescribed time frame after issuance of the licence (18 months with two possible extensions of six months each).
Det fremgik af kontrollen, at selskabets forbrugsrate for det hovedråmateriale, som behøves for at fremstille 1 kg PET-folie, og som er anført i forbrugsregistret, var lavere end den tilsvarende SION.
The verification evidenced that the company specific consumption rate of the key raw material needed to produce one kilogram of PET film, and as reported in the consumption register, was lower than the corresponding SION.
Med andre ord kunne den samarbejdsvillige eksportør i henhold til SION toldfrit importere mere af det pågældende råmateriale, end selskabet rent faktisk havde brug for til sin produktion.
In other words, the cooperating exporter was allowed to import duty-free as per the SION more of the said raw material than actually needed by its manufacturing process.
Selskabet hævdede, at den indiske regering ville foretage en justering, når licenserne udløb, dvs. 30 måneder efter udstedelsen (se betragtning 37), da det er almindelig praksis at gøre brug af de to mulige forlængelser på hver 6 måneder.
The company claimed that the GOI will adjust the excess benefit when the licences will have expired, i.e. 30 months from the issuance of the licence, see recital 37, as the common practice is to make use of the two possible extensions of six months each.
Da den første licens var blevet udstedt til selskabet den 31. januar 2003, kunne selskabet imidlertid ikke føre dokumentation for denne påstand under Kommissionens kontrolbesøg, der fandt sted i maj 2005.
However, given that the first licence was issued to the company on 31 January 2003, the company could not substantiate its allegation during the on spot verification of the Commission services which took place in May 2005.
Selskabet forelagde heller ikke dokumentation for, at der var blevet justeret for for stor eftergivelse af told, da det fremsatte bemærkninger i december 2005 efter fremlæggelsen af oplysninger.
In December 2005, when the company commented upon disclosure, it did not provide either any evidence that excess remission had been adjusted.
Disse SION-normer medfører klart en for stor eftergivelse af told.
These SIONs clearly lead to an excess remission of duties.
Den indiske regering fremlagde ingen dokumentation for, at den ved licensers udløb systematisk foretager justeringer i tilfælde, hvor der er eftergivet for meget i told, og heller ikke for, at der findes en rimelig ordning for sådanne justeringer.
The GOI did not provide any evidence showing that it systematically adjusted excess remission when licences expired, neither that there exists a reasonable system to adjust the excess remission.
Fremsatte bemærkninger
Disclosure comments
Efter fremlæggelsen af oplysninger meddelte den indiske regering, at den havde ændret ALS tre gange i 2005 for bl.a. bedre at kunne kontrollere eksporterende producenters brug af ALS, og at ændringerne og forbedrede kontrolmetoder ville betyde, at der ikke ville blive eftergivet for meget i told.
Further to disclosure, the GOI indicated that, on three occasions during 2005, it had modified the ALS in order to, inter alia, better control the use of the ALS by exporting producers and that the modifications and the improved control methods would lead to no excess remission.
Det blev derfor krævet, at subsidier, som stammer fra ALS og er medtaget i beregningen, ikke burde udlignes.
It was therefore claimed that any subsidies generated by the ALS and incorporated into the calculation should not be countervailed.
Det skal bemærkes, at de omtalte ændringer af ALS først fik virkning efter både undersøgelsesperioden og Kommissionens kontrolbesøg, og at det derfor ikke var muligt at efterprøve dem i praksis.
It should be noted that the changes to the ALS referred to took effect both after the IP and after the verification visit of the Commission services, and were therefore unverifiable in their practice.
Desuden blev stk. 4.26 i HOP I 2002-2007 suppleret med følgende offentlige meddelelse offentliggjort den 10. oktober 2005: »den licensudstedende myndighed skal også gribe ind over for licenshaveren i tilfælde, hvor der ikke forelægges et behørigt udfyldt tillæg 23 (et andet navn for forbrugsregistret)«. Det er imidlertid ikke angivet, hvad sådan indgriben skulle omfatte.
In addition, by means of a public notice released on 10 October 2005, paragraph 4.26 HOP I 2002-2007 was complemented as follows: ‘the licensing authority shall also take action against the licensee in case of non submission of duly filled in appendix 23 (other name for the consumption register)’ However, there is no indication of what that action might be.
Ovennævnte ændringer, som de indiske myndigheder har foretaget, er således ikke blevet efterprøvet med hensyn til, hvordan de gennemføres i praksis.
It is therefore considered that the abovementioned modifications introduced by the Indian authorities have not been verified in their practical implementation.
Navnlig foreligger der ikke noget om, hvad følgerne vil være, hvis forbrugsregisteret ikke forelægges.
In particular, the consequences of a non submission of the consumption register are not provided.
Nedenstående konklusioner er derfor baseret på resultaterne fra undersøgelsesperioden.
The conclusions set out below are therefore based on the findings as established during the IP.
Fritagelsen for importafgifter er et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 2, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den indiske regering, der har medført en fordel for de undersøgte eksportører.
The exemption from import duties is a subsidy within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) and Article 2(2) of the basic Regulation, i.e. a financial contribution of the GOI which conferred a benefit upon the investigated exporters.
Desuden er ordningerne med forhåndslicens for fysisk eksport og årligt behov klart retligt betingede af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).
In addition, the ALS for physical exports and the ALS for annual requirement are clearly contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
De underordninger, der blev benyttet i den aktuelle sag, kan ikke betragtes som tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii).
The sub-schemes used in the present case cannot be considered as permissible duty drawback systems or substitution drawback systems within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
De overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) i grundforordningen.
They do not conform to the strict rules laid down in Annex I item (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) to the basic Regulation.
Den indiske regering anvendte ikke sin verifikationsordning eller –procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (bilag II, del II, punkt 4, i grundforordningen samt for substitutionsgodtgørelsesordninger bilag III, del II, punkt 2, i grundforordningen).
The GOI did not effectively apply its verification system or procedure to confirm whether and in what amounts inputs were consumed in the production of the exported product (Annex II(II)(4) to the basic Regulation and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III(II)(2) to the basic Regulation).
SION-normerne kan ikke i sig selv anses for at være et system til verifikation af det faktiske forbrug, fordi disse meget generøse standardnormer er udformet således, at den indiske regering ikke med tilstrækkelig præcision kan kontrollere, hvilke mængder råmaterialer der er forbrugt i produktionen til eksport.
The SIONs themselves cannot be considered a verification system of actual consumption, because the design of those overly generous standard norms does not enable the GOI to verify with sufficient precision what amount of inputs were consumed in the export production.
Endvidere foretager den indiske regering ikke en effektiv kontrol på grundlag af forbrugsregistret.
Furthermore, an effective control done by the GOI based on the consumption register does not take place.
Underordningerne er derfor udligningsberettigede.
The sub-schemes are therefore countervailable.
Subsidiebeløbet for den eksportør, der benyttede sig af ordningen med forhåndslicens, blev beregnet som beskrevet herunder.
The subsidy amount for the exporter which used the ALS was calculated as follows.
Som tæller benyttedes de importafgifter, der er givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de varer, som er importeret i henhold til de to underordninger, der blev benyttet for den pågældende vare i undersøgelsesperioden.
The numerator is the import duties forgone (basic customs duty and special additional customs duty) on the material imported under the two ALS sub-schemes used for the product concerned during the IP (numerator).
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, er nævneren eksportomsætningen fra den pågældende vare i undersøgelsesperioden.
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, the denominator is the export turnover generated by the product concerned during the IP.
Det selskab, der benyttede denne ordning i undersøgelsesperioden, opnåede et subsidie på 6,0 %.
The company which made use of this scheme during the IP obtained a subsidy of 6,0 %.
»Duty Entitlement Passbook Scheme« (DEPB) (toldgodtgørelsesordningen)
Duty entitlement passbook scheme (DEPB)
DEPB-ordningen er beskrevet detaljeret i stk. 4.3 i EXIM-policy 2002-2007 og i kapitel 4 i HOP I 2002-2007.
The detailed description of the DEPB is contained in paragraph 4.3 of the EXIM-policy 2002-2007 and in Chapter 4 of the HOP I 2002-2007.
På tidspunktet for den oprindelige undersøgelse eksisterede der to former for DEPB, nemlig på henholdsvis før-eksport- og efter-eksportbasis.
At the time of the original investigation, two forms of DEPB existed – pre-export and post-export.
I april 2000 blev DEPB-ordningen på før-eksportbasis indstillet, og i forbindelse med undersøgelsen er der derfor kun set på efter-eksportformen af det påståede subsidie.
In April 2000 the pre-export form of DEPB was discontinued and therefore the investigation only examined the post-export form of the alleged subsidy.
Det konstateredes, at tre selskaber opnåede fordel af denne ordning i undersøgelsesperioden.
Three companies were found to benefit from this scheme during the IP.
Praktisk gennemførelse af DEPB
Practical implementation of the DEPB
En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPB-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning.
An eligible exporter can apply for DEPB credits which are calculated as a percentage of the value of products exported under this scheme.
De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPB-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare.
Such DEPB rates have been established by the Indian authorities for most products, including the product concerned.
På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren afgive en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPB-ordningen.
At the point in time of the export transaction, a declaration must be made by the exporter to the authorities in India indicating that the export is taking place under the DEPB.
For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder under forsendelsesproceduren et eksportforsendelsesdokument. Dette dokument viser bl.a. størrelsen af den DEPB-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion.
In order for the goods to be exported, the Indian customs authorities issue, during the dispatch procedure, an export shipping bill. This document shows, inter alia, the amount of DEPB credit which is to be granted for that export transaction.
Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har den indiske regering ingen beføjelser med hensyn til at indrømme en DEPB-kredit.
Once the customs authorities issue an export shipping bill, the GOI has no discretion over the granting of a DEPB credit.