natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Income Tax Exemption Scheme (indkomstskattefritagelsesordning)
Income Tax Exemption Scheme
Det konstateredes, at ansøgeren ikke havde haft et skattepligtigt overskud og ikke havde benyttet sig af en indkomstskattefritagelse efter Section 10B i Income Tax Act 1961 (indkomstskatteloven af 1961) i den fornyede undersøgelsesperiode.
It was established that the applicant did not, in the absence of taxable profits, receive the benefit of an income tax exemption under Section 10B of the Income Tax Act 1961 during the review investigation period.
ANDRE ORDNINGER, SOM SELSKABET ANVENDTE FOR DEN PÅGÆLDENDE VARE, OG SOM KONSTATEREDES AT VÆRE UDLIGNINGSBERETTIGEDE
OTHER SCHEMES USED BY THE COMPANY IN RELATION TO THE PRODUCT CONCERNED AND FOUND COUNTERVAILABLE
Export Credit Scheme (ECS) (eksportkreditordning)
Export Credit Scheme (ECS)
ECS-ordningen er baseret på Section 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949 (bankloven af 1949), der tillader Reserve Bank of India (RBI) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.
The ECS is based on sections 21 and 35A of the Indian Banking Regulation Act 1949, which allow the Reserve Bank of India (‘RBI’) to direct commercial banks in the field of export credits.
Ordningen er nærmere beskrevet i Master Circular IECD nr. 35/04.02.02/2004-05 (Foreign Currency Export Credit) og Master Circular IECD nr. 27/04.02.02/2004-05 (Rupee Export Credit) fra RBI, der er rettet til alle forretningsbanker i Indien.
The details of the scheme are set out in Master Circular IECD No 35/04.02.02/2004-05 (Foreign Currency Export Credit) and Master Circular IECD No 27/04.02.02/2004-05 (Rupee Export Credit) of the RBI, which are addressed to all commercial banks in India.
Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter såvel i indiske rupees som i udenlandsk valuta, som forretningsbanker kan pålægge eksportører »med henblik på at stille kreditter til rådighed for eksportører til internationalt konkurrencedygtige renter«.
Under this scheme, the RBI mandatory sets maximum ceiling interest rates applicable to export credits, both in Indian rupees or in foreign currency, which commercial banks can charge an exporter ‘with a view to making credit available to exporters at internationally competitive rates’.
ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (pakkekredit), som omfatter kreditter, der ydes eksportører med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender.
The ECS consists of two sub-schemes, the Pre-Shipment Export Credit Scheme (packing credit), which covers credits provided to an exporter for financing the purchase, processing, manufacturing, packing and/or shipping of goods prior to export, and the Post-Shipment Export Credit Scheme, which provides for working capital loans with the purpose of financing export receivables.
Som følge af disse RBI-Master Circulars kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end renten for almindelige kommercielle kreditter (kassekreditter), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår.
As a result of these RBI Master Circulars, exporters can obtain export credits at preferential interest rates compared with the interest rates for ordinary commercial credits (cash credits), which are purely set under market conditions.
I den forbindelse hedder det i cirkulæret om eksportkreditter i rupees, at »rentelofterne for de i dette cirkulære beskrevne kreditter til eksportører er lavere end den maksimumsrente, der normalt gælder for andre låntagere, og de er derfor gunstige.«
In this respect, the Master Circular on Rupee Export Credit notes that ‘ceiling rates of interest on credit extended to exporters as prescribed in this Circular are lower than the maximum lending rates normally charged to other borrowers and are, therefore, indicated as concessive in this sense.’
På grundlag af disse RBI-Master Circulars opnåede ansøgeren rentesatser for ECS-kreditter, der var gunstigere end rentesatserne for kassekreditter.
Due to the RBI Master Circulars, the applicant enjoyed preferential interest rates for ECS credits as compared with its cash credit interest rates.
Konklusion om ECS-ordningen
Conclusion on the ECS
For det første mindskede de gunstigere rentesatser for en ECS-kredit, der er fastsat i de i betragtning 55 nævnte RBI-cirkulærer, ansøgerens renteomkostninger i forhold til renter, der udelukkende er fastsat på markedsvilkår, og de indebar dermed en fordel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.
Firstly, the preferential interest rates of an ECS credit set by the RBI Master Circulars mentioned in recital 55 decreased interest costs of the applicant as compared with credit costs purely set by market conditions, thus conferring a benefit within the meaning of Article 2(2) of the basic Regulation on it.
For det andet og til trods for, at de gunstigere kreditter under ECS-ordningen ydes af forretningsbanker, må denne fordel betragtes som et finansielt bidrag fra staten, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv).
Secondly, and despite the fact that the preferential credits under the ECS are granted by commercial banks, this benefit is to be considered as a financial contribution by a government within the meaning of Article 2(1)(iv) of the basic Regulation.
I den forbindelse skal det bemærkes, at det hverken i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv), eller WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger (ASCM) kræves, at der udbetales penge fra det offentlige — f.eks. godtgørelse fra den indiske regering til forretningsbankerne — for at der er tale om subsidier, men kun at staten giver pålæg om at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. i), ii) eller iii).
In this context, it should be noted that neither Article 2(1)(iv) of the basic Regulation nor the WTO Agreement on Subsidies and Countervailing Measures (‘ASCM’) require a charge on the public accounts, e.g. reimbursement of the commercial banks by the GOI, to establish a subsidy, but only government direction to carry out functions illustrated in points (i), (ii) or (iii) of Article 2(1) of the basic Regulation.
RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af »staten«, der er anført i grundforordningens artikel 1, stk. 3.
The RBI is a public body and falls therefore under the definition of a ‘government’ as set out in Article 1(3) of the basic Regulation.
Banken er 100 % statsejet, forfølger mål for den offentlige politik (f.eks. pengepolitikken), og dens ledelse udpeges af den indiske regering.
It is 100 % government-owned, pursues public policy objectives, e.g. monetary policy, and its management is appointed by the GOI.
RBI pålægger private organer betingelser i den forstand, at forretningsbankerne er forpligtet til at overholde bl.a. i) de rentelofter for eksportkreditter, der er fastsat i RBI-cirkulærerne, og ii) RBI’s bestemmelser om, at forretningsbanker skal afsætte en vis del af deres nettobankkredit til eksportfinansiering.
The RBI directs private bodies in the sense that the commercial banks are bound by certain conditions, inter alia, (i) by the maximum ceilings for interest rates on export credits mandated in the RBI Master Circulars and (ii) by the RBI provisions that commercial banks have to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
En sådan direkte overførsel af midler i form af lån på særlige vilkår ville normalt påhvile staten, og denne praksis afviger ikke reelt fra normal statslig praksis, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv).
Such direct transfer of funds in the form of loans under certain conditions would normally be vested in the government and, within the meaning of Article 2(1)(a)(iv) of the basic Regulation, the practice, in no real sense, differs from practices normally followed by governments.
Dette subsidie anses desuden for at være specifikt og udligningsberettiget, da de gunstigere rentesatser kun indrømmes i forbindelse med eksportfinansiering og derfor er betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).
Furthermore, this subsidy is deemed to be specific and countervailable since the preferential interest rates are only available in relation to export financing and are therefore contingent upon export performance within the meaning of Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, der påløb for eksportkreditter, som blev benyttet i den fornyede undersøgelsesperiode, og det beløb, der skulle have været betalt, hvis der var anvendt samme rentesatser som for almindelige kreditter på markedsvilkår benyttet af ansøgeren.
The subsidy amount has been calculated on the basis of the difference between the interest accrued for export credits used during the review investigation period and the amount that would have been payable if the same interest rates were applicable as for ordinary commercial credits used by the applicant.
Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt i forhold til den samlede eksportomsætning i den fornyede undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, udførte eller transporterede mængder.
This subsidy amount (numerator) has been allocated over the total export turnover during the review investigation period as appropriate denominator in accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Der fremkom herved en ECS-subsidiesats på 0,4 %.
The ECS subsidy rate so established is 0,4 %.
West Bengal Incentive Scheme (WBIS) (vestbengalske incitamentordning)
West Bengal Incentive Scheme (WBIS)
WBIS er nærmere beskrevet i det vestbengalske handels- og industriministeriums bekendtgørelse nr. 588-CI/H af 22. juni 1999 (WBIS 1999), senest ændret ved bekendtgørelse nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I af 24. marts 2004 (WBIS 2004).
The detailed description of the WBIS is set out in Government of West Bengal (GOWB) Commerce & Industries Department notification No 588-CI/H of 22 June 1999 (WBIS 1999) which was last replaced by notification No 134-CI/O/Incentive/17/03/I of 24 March 2004 (WBIS 2004).
Det konstateredes ved undersøgelsen, at ansøgeren kun opnåede en ubetydelig fordel, og WBIS analyseres derfor ikke yderligere.
The investigation established that the benefit obtained by the applicant was insignificant and, thus, WBIS is not analysed further.
SAMLET UDLIGNINGSBERETTIGET SUBSIDIEBELØB
TOTAL AMOUNT OF COUNTERVAILABLE SUBSIDIES
Under hensyntagen til de ovenfor anførte endelige undersøgelsesresultater vedrørende de forskellige ordninger er den udligningsberettigede subsidiesats for ansøgeren:
Taking account of the definitive findings relating to the schemes as set out above, the rate of countervailable subsidies for the applicant is as follows:
I den oprindelige undersøgelse konstateredes der en generel skadestærskel på 44,3 %, hvilket er højere end den subsidiesats, der er konstateret for ansøgeren.
In the original investigation a general injury elimination level of 44,3 % was established, which is higher than the subsidy rate established for the applicant.
På baggrund af resultaterne af den fornyede undersøgelse bør importen til Fællesskabet af den pågældende vare, der produceres og eksporteres af ansøgeren, være omfattet af en udligningstold, der svarer til den individuelle subsidiesats, der er konstateret for dette selskab, dvs. 13,9 %.
On the basis of the findings made during the review investigation, it is considered that imports of the product concerned into the Community produced and exported by the applicant should be subject to a level of countervailing duty corresponding to the individual rate of subsidies established for this company, i.e. 13,9 %.
Da den told, der blev indført ved forordning (EF) nr. 2603/2000, havde form af et specifikt beløb pr. ton, er ovennævnte toldsats for ansøgeren blevet omregnet til et specifikt beløb på 106,5 EUR pr. ton.
Since the duty imposed by Regulation (EC) No 2603/2000 took the form of a specific amount per tonne, the abovementioned duty rate for the applicant has also been converted into a specific amount of EUR 106,5 per tonne.
Forordning (EF) nr. 2603/2000 bør derfor ændres tilsvarende.
Regulation (EC) No 2603/2000 should therefore be amended accordingly.
Ansøgeren tilbød et pristilsagn for sin eksport af den pågældende vare til Fællesskabet i henhold til artikel 13, stk. 1, i grundforordningen.
The applicant offered a price undertaking concerning its exports of the product concerned to the Community, in accordance with Article 13(1) of the basic Regulation.
Efter at have undersøgt tilbuddet mente Kommissionen, at tilsagnet kunne godtages, da det ville fjerne subsidieringens skadevirkninger.
After examination of the offer, the Commission considered the undertaking as acceptable since it would eliminate the injurious effects of subsidisation.
Ansøgeren har endvidere forpligtet sig til at forelægge Kommissionen regelmæssige og detaljerede rapporter, som vil gøre det muligt at føre et effektivt tilsyn.
Moreover, the regular and detailed reports which the applicant undertook to provide to the Commission will allow effective monitoring.
I betragtning af varens art og ansøgerens salgsstruktur finder Kommissionen desuden, at risikoen for omgåelse af tilsagnet er begrænset.
Furthermore, the nature of the product and the sales structure of the applicant are such that the Commission considers that the risk of circumvention of the undertaking is limited.
For at sikre, at tilsagnet rent faktisk overholdes og overvåges, er toldfritagelsen betinget af, at der ved fremsættelse af en anmodning om overgang til fri omsætning i henhold til tilsagnet fremlægges en gyldig »handelsfaktura« for den pågældende medlemsstats toldmyndigheder, udstedt af ansøgeren og indeholdende de oplysninger, der er anført i bilaget til forordning (EF) nr. 2603/2000.
In order to ensure the effective respect and monitoring of the undertaking, when the request for release for free circulation pursuant to the undertaking is presented, exemption from the duty is conditional upon presentation to the customs authorities of the Member State concerned a valid ‘Commercial Invoice’ issued by the applicant and containing the information listed in the Annex to Regulation (EC) No 2603/2000.
Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, eller hvis den ikke svarer til den vare, der frembydes for toldmyndighederne, skal udligningstolden betales med den relevante sats for at sikre en effektiv anvendelse af tilsagnet.
Where no such invoice is presented, or when it does not correspond to the product presented to customs, the appropriate rate of the countervailing duty should be payable in order to ensure the effective application of the undertaking.
Hvis tilsagnet brydes eller trækkes tilbage, kan der indføres udligningstold, jf. artikel 13, stk. 9 og 10, i grundforordningen.
In the event of a breach or withdrawal of the undertaking, a countervailing duty may be imposed pursuant to Article 13(9) and (10) of the basic Regulation.
Ansøgeren og den indiske regering blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for forslaget om ændring af forordning (EF) nr. 2603/2000, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger hertil.
The applicant and the GOI were informed of the essential facts and considerations upon which it was intended to propose that Regulation (EC) No 2603/2000 be amended and were given the opportunity to comment.
Kun ansøgeren fremsatte bemærkninger, i hovedsagen vedrørende EOUS-ordningen, som er blevet taget i betragtning i forbindelse med de respektive konklusioner i afsnit 2.1.1, litra d) —
Only the applicant made comments, essentially on the EOUS, which have been addressed in the context of the respective conclusions under section 2.1.1.(d),
I forordning (EF) nr. 2603/2000 foretages følgende ændringer:
Regulation (EC) No 2603/2000 shall be amended as follows:
I artikel 1, stk. 3, tilføjes følgende i tabellen under producenter i Indien:
In Article 1(3), the following shall be inserted into the table under producers in India:
I artikel 2, stk. 3, tilføjes følgende i tabellen:
In Article 2(3), the following shall be inserted into the table:
»South Asian Petrochem Limited
‘South Asian Petrochem Limited
Ændret ved forordning (EF) nr. 822/2004 (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 3).
Regulation as amended by Regulation (EC) No 822/2004 (OJ L 127, 29.4.2004, p. 3).
Det indiske handels- og industriministeriums bekendtgørelse nr. 1/2002-07 af 31.3.2002.
Notification No 1/2002-07 of 31.3.2002 of the Ministry of Commerce and Industry of the GOI.
Export Oriented Unit Scheme/Special Economic Zones Scheme (ordning for eksportorienterede virksomheder/ordning for særlige økonomiske zoner)
Export Credit Scheme, Export Oriented Unit Scheme/Special Economic Zones Scheme,
Det hedder i stk. 7.29 i HOP I, at alle aktiviteter, der foretages af SEZ-virksomheder inden for zonen, herunder eksport og reimport af varer, sker efter en procedure med selvcertificering, medmindre andet er bestemt.
‘All activities of SEZ units within the zone, unless otherwise specified, including export and re-import of goods shall be through self-certification procedure’, as paragraph 7.29 of the HOP I states.
Rådets forordning (EF) nr. 1646/2005
Council Regulation (EC) No 1646/2005
om ændring af forordning (EF) nr. 2604/2000 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i bl.a. Indien
amending Regulation (EC) No 2604/2000 imposing definitive anti-dumping duties on imports of certain polyethylene terephthalate (PET) originating, inter alia, in India
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab [1] (grundforordningen), særlig artikel 11, stk. 4,
Having regard to Council Regulation (EC) No 384/96 of 22 December 1995 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community [1] (the basic Regulation), and in particular Article 11(4) thereof,
under henvisning til forslag fra Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
Having regard to the proposal submitted by the Commission after consulting the Advisory Committee,
Ved forordning (EF) nr. 2604/2000 [2] indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med en viskositetskoefficient på 78 ml/g eller derover ifølge DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 (den pågældende vare), normalt tariferet under KN-kode 39076020, med oprindelse i bl.a. Indien.
The Council, by Regulation (EC) No 2604/2000 [2], imposed a definitive anti-dumping duty on imports of certain polyethylene terephthalate (PET) with a coefficient of viscosity of 78 ml/g or higher, according to DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 (the product concerned) normally declared within CN code 39076020 originating, inter alia, in India.
Foranstaltningerne har form af en specifik told på 181,7 EUR pr. ton undtagen for importen fra en række udtrykkeligt nævnte selskaber, for hvilke der er fastsat individuelle toldsatser.
The measures take the form of a specific duty rate of EUR 181,7 per tonne with the exception of imports from several companies expressly mentioned which are subject to individual duty rates.
Ved forordning (EF) nr. 2603/2000 [3] indførte Rådet samtidig en endelig udligningstold på 41,3 EUR pr. ton for importen til Fællesskabet af samme vare med oprindelse i Indien undtagen for importen fra en række udtrykkeligt nævnte selskaber, for hvilke der er fastsat individuelle toldsatser.
The Council, by Regulation (EC) No 2603/2000 [3], imposed at the same time a definitive countervailing duty of EUR 41,3 per tonne on imports into the Community of the same product originating in India, with the exception of imports from several companies expressly mentioned which are subject to individual duty rates.
Efter at der var indført endelige foranstaltninger, modtog Kommissionen fra en indisk eksporterende producent, South Asian Petrochem Limited (selskabet), en anmodning om indledning af en fornyet undersøgelse vedrørende en ny eksportør af forordning (EF) nr. 2604/2000 i medfør af grundforordningens artikel 11, stk. 4.
Subsequent to the imposition of definitive measures, the Commission received an application to initiate a ‘new exporter’ review of Regulation (EC) No 2604/2000, pursuant to Article 11(4) of the basic Regulation, from an Indian exporting producer, i.e. South Asian Petrochem Limited (the company).
Selskabet hævdede, at det ikke var forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksporterende producenter i Indien, som var omfattet af de gældende antidumpingforanstaltninger for den pågældende vare.
The company claimed that it was not related to any of the exporting producers in India subject to the anti-dumping measures in force with regard to the product concerned.
Det hævdede endvidere, at det ikke havde eksporteret den pågældende vare i den oprindelige undersøgelsesperiode (1. oktober 1998-30. september 1999), men at det senere havde eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet.
Furthermore, it claimed that it had not exported the product concerned during the original period of investigation (1 October 1998 to 30 September 1999), but had exported the product concerned to the Community after that period.
Kommissionen undersøgte den dokumentation, selskabet havde fremlagt, og fandt den tilstrækkelig til at berettige, at der blev indledt en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 4, i grundforordningen.
The Commission examined the evidence submitted by the company and considered it sufficient to justify the initiation of a review in accordance with Article 11(4) of the basic Regulation.
Efter høring af det rådgivende udvalg og efter at have givet den pågældende EF-erhvervsgren lejlighed til at fremsætte bemærkninger indledte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 33/2005 [4] en fornyet undersøgelse af forordning (EF) nr. 2604/2000 for så vidt angår selskabet.
After the consultation of the Advisory Committee and after the Community industry concerned had been given the opportunity to comment, the Commission initiated, by Regulation (EC) No 33/2005 [4], a review of Regulation (EC) No 2604/2000 with regard to the company and commenced its investigation.
Ved forordning (EF) nr. 33/2005 blev den antidumpingtold, der var indført ved forordning (EF) nr. 2604/2000, ophævet for importen af den pågældende vare produceret og eksporteret til Fællesskabet af selskabet.
Pursuant to Regulation (EC) No 33/2005, the anti-dumping duty imposed by Regulation (EC) No 2604/2000 was repealed with regard to imports of the product concerned produced and exported to the Community by the company.
Samtidig blev toldmyndighederne i medfør af grundforordningens artikel 14, stk. 5, pålagt at tage de nødvendige skridt til at registrere en sådan import.
Simultaneously, customs authorities were directed, pursuant to Article 14(5) of the basic Regulation, to take appropriate steps to register such imports.
Efter anmodning fra selskabet indledte Kommissionen samtidig og på samme baggrund en fremskyndet fornyet undersøgelse af forordning (EF) nr. 2603/2000 i henhold til artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af De Europæiske Fællesskaber [5].
At the same time and on the same grounds, following a request from the company, the Commission initiated an accelerated review of Regulation (EC) No 2603/2000 pursuant to Article 20 of Council Regulation (EC) No 2026/97 of 6 October 1997 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Community [5].