natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Akse 2 skal omfatte foranstaltninger til beskyttelse og forbedring af naturressourcerne samt bevarelse af naturvenlige landbrugs- og skovbrugssystemer og af kulturlandskaberne i Europas landdistrikter.
Axis 2 provides measures to protect and enhance natural resources, as well as preserving highnature value farming and forestry systems and cultural landscapes in Europe’s rural areas.
Akse 3 skal medvirke til at udvikle den lokale infrastruktur og de menneskelige ressourcer i landdistrikterne for at skabe bedre betingelser for vækst og beskæftigelse i alle sektorer og diversificere de økonomiske aktiviteter.
Axis 3 helps to develop local infrastructure and human capital in rural areas to improve the conditions for growth and job creation in all sectors and the diversification of economic activities.
Akse 4, der bygger på erfaringen med Leader, indfører muligheder for innovativ styring ved hjælp af lokalt baserede bottom-up-strategier for udvikling af landdistrikterne.
Axis 4, based on the Leader experience, introduces possibilities for innovative governance through locally based, bottom-up approaches to rural development.
Udfordringerne
Meeting the challenges
Ifølge OECD-definitionen, der er baseret på befolkningstæthed, tegner landdistrikterne [2] sig for 92 % af arealet i EU-området.
According to the OECD definition, which is based on population density, rural regions [2] account for 92 % of EU territory.
Endvidere lever 19 % af befolkningen i overvejende landligt prægede regioner, mens 37 % lever i markant landligt prægede regioner.
Furthermore, 19 % of the population live in predominantly rural regions and 37 % in significantly rural regions.
Disse regioner tegner sig for 45 % af bruttoværditilvæksten og 53 % af beskæftigelsen i EU, men der er en tendens til, at de er bagefter i forhold til ikke-landdistrikter for så vidt angår en række socioøkonomiske indikatorer, inkl. de strukturelle indikatorer.
These regions generate 45 % of Gross Value Added (GVA) in the EU and provide 53 % of the employment, but tend to lag behind non-rural areas as regards a number of socioeconomic indicators, including structural indicators.
I landdistrikterne er indkomsten pr. indbygger ca. en tredjedel lavere [3] kvindernes erhvervsfrekvens er lavere, servicesektoren er mindre udviklet, antallet af højtuddannede er generelt mindre, og en lavere procentdel af husstandene har adgang til bredbåndsinternet.
In rural areas, per capita income is around a third less [3], activity rates for women are lower, the service sector is less developed, higher education levels are generally lower, and a smaller percentage of households has access to broadband internet.
Disse ulemper har tendens til at være endnu mere markante i overvejende landligt prægede regioner, selv om det generelle billede på EU-plan kan variere betydeligt fra den ene medlemsstat til den anden.
These disadvantages tend to be even more significant in predominantly rural regions, although the general picture at EU level can vary substantially between Member States.
Udvidelsen har ændret landbrugskortet.
Enlargement has changed the agricultural map.
I de gamle medlemsstater tegner landbruget sig for 2 % af BNP, i de nye medlemsstater for 3 % og i Rumænien og Bulgarien for over 10 %.
In the old Member States agriculture accounts for 2 % of GDP, in the new Member States for 3 % and in Romania and Bulgaria for more than 10 %.
I de nye medlemsstater er den andel af arbejdsstyrken, der er beskæftiget i landbruget, tre gange større (12 %) end i de gamle medlemsstater (4 %).
In the new Member States the employment share of agriculture is three times higher (12 %) than in the old Member States (4 %).
I Bulgarien og Rumænien drejer det sig om en betydeligt højere andel af arbejdsstyrken.
In Bulgaria and Romania agricultural employment levels are considerably higher.
Landbrugs- og fødevaresektoren tilsammen udgør en vigtig del af EU’s økonomi og tegner sig for 15 mio. arbejdspladser (8,3 % af den samlede beskæftigelse) og 4,4 % af BNP.
The combined agricultural and food sector forms an important part of the EU economy, accounting for 15 million jobs (8,3 % of total employment) and 4,4 % of GDP.
EU er verdens største producent af føde- og drikkevarer, med en samlet produktion, der anslås at beløbe sig til 675 mia. EUR. Sektoren er imidlertid stadig stærkt polariseret og fragmenteret, når det gælder størrelse, med betydelige muligheder og risici for virksomhederne.
The EU is the world’s largest producer of food and beverages, with combined production estimated at EUR 675 billion. However, the sector remains highly polarised and fragmented in terms of size, with significant opportunities and threats for firms.
Skovbruget og de dertil knyttede industrier beskæftiger ca. 3,4 mio. mennesker og har en omsætning på 350 mia. EUR, men kun 60 % af den årlige skovvækst udnyttes på nuværende tidspunkt.
Forestry and related industries employ around 3,4 million people with a turnover of EUR 350 billion, but only 60 % of annual forest growth is currently exploited.
Landbruget og skovbruget tegner sig for 77 % af arealudnyttelsen i EU.
Agriculture and forestry represent 77 % of land use in the EU.
Landbrugets miljøresultater med hensyn til bevarelse og forbedring af naturressourcerne har været blandede i de seneste år.
The environmental performance of agriculture in the preservation and enhancement of natural resources in recent years has been mixed.
Når det drejer sig om vandkvalitet, er det samlede kvælstofoverskud faldet en smule siden 1990 i de fleste af de gamle medlemsstater, om end der i visse lande og regioner stadig er nedsivning af gødning i betydeligt omfang.
As regards water quality, total nitrogen surplus has declined slightly since 1990 in most of the old Member States, although some countries and regions still experience significant nutrient leaching pressures.
Problemerne med ammoniakudledning, eutrofiering, jordforringelse og faldende biodiversitet gør sig stadig gældende i mange områder.
Problems of ammonia emissions, eutrophication, soil degradation and decline in biodiversity persist in many areas.
En voksende del af landbrugsarealet afsættes imidlertid til økologisk produktion (5,4 mio. ha i EU) og vedvarende ressourcer (det anslås, at 1,4 mio. ha blev anvendt til fremstilling af bioenergi i 2004, heraf 0,3 mio. ha med tilskud i form af energiafgrødepræmie og 0,6 mio. ha på udtaget areal).
However, an increasing share of agricultural area is devoted to organic production (5,4 million hectares in the EU) and renewable resources (an estimated 1,4 million hectares was used for bioenergy production in 2004, of which 0,3 million hectares under the energy crop premium and 0,6 million hectares on set-aside land).
Klimaændringens langtidsvirkninger vil i voksende grad påvirke landbrugs- og skovbrugsmønstrene.
Long-term trends in climate change will increasingly shape farming and forestry patterns.
Der er gjort fremskridt med hensyn til bevarelsen af biodiversiteten med gennemførelsen af Natura 2000 — ca. 12-13 % af landbrugs- og skovbrugsarealet er blevet udpeget.
There have been advances in the protection of biodiversity with the implementation of Natura 2000 — around 12-13 % of agricultural and forestry area has been designated.
Naturvenlige landbrugsmetoder spiller en vigtig rolle for bevarelse af biodiversiteten og leve- og voksestederne samt for landskabsbevarelsen og jordbundskvaliteten.
High nature value farming systems play an important role in preserving biodiversity and habitats, as well as in landscape protection and soil quality.
I de fleste medlemsstater benyttes disse landbrugsmetoder på mellem 10 og 30 % af landbrugsarealet.
In most Member States, these farming systems account for between 10 % and 30 % of the agricultural area.
I nogle områder kan opgivelse af landbrugsdrift indebære alvorlige miljørisici.
In some areas the abandonment of farming could engender serious environmental risks.
Landdistrikterne står derfor over for særlige udfordringer med hensyn til vækst, beskæftigelse og bæredygtighed i de kommende år.
Rural areas therefore face particular challenges as regards growth, jobs and sustainability in the coming years.
Dog byder de på reelle muligheder i form af vækstpotentiale i nye sektorer, rekreative faciliteter og turisme, deres tiltrækning som bopæls- og arbejdssteder og deres rolle som hjemsted for naturressourcer og landskaber af stor værdi.
But they offer real opportunities in terms of their potential for growth in new sectors, the provision of rural amenities and tourism, their attractiveness as a place in which to live and work, and their role as a reservoir of natural resources and highly valued landscapes.
Landbrugs- og fødevaresektoren må udnytte de muligheder, der ligger i nye metoder og i teknologier og innovation, for at kunne tilgodese en markedsefterspørgsel, som er i stadig udvikling både i Europa og på verdensplan.
The agricultural and food sectors must seize the opportunities offered by new approaches, technologies and innovation to meet evolving market demand both in Europe and globally.
Frem for alt vil investering i de vigtige menneskelige ressourcer give landdistrikterne og fødevaresektoren mulighed for at kunne se fremtiden i møde med fortrøstning.
Above all, investment in the key resource of human capital will allow rural areas and the agrifood sector to look to the future with confidence.
I anledning af det nye afsæt for Lissabon-strategien bekræftede Det Europæiske Råd, at Lissabon-strategien skal ses i en større sammenhæng, nemlig kravet om bæredygtig udvikling, der indebærer, at nutidens behov skal tilgodeses, men ikke på bekostning af kommende generationers muligheder for at få tilfredsstillet deres behov [4].
On the occasion of the relaunch of the Lisbon strategy, the European Council has reaffirmed that the Lisbon strategy is to be seen in the wider context of sustainable development requirement that present needs must be met without compromising the ability of future generations to meet their own needs [4].
Den nye programmeringsperiode giver en enestående mulighed for at koncentrere støtten fra den nye ELFUL om vækst, beskæftigelse og bæredygtighed.
The new programming period provides a unique opportunity to refocus support from the new EAFRD on growth, jobs and sustainability.
I den henseende er den i fuld overensstemmelse med erklæringen om de styrende principper for bæredygtig udvikling [5] og det fornyede Lissabon-handlingsprogram, som søger at målrette ressourcerne mod at gøre Europa til et mere attraktivt sted at investere i og arbejde i, mod at fremme viden og innovation med henblik på vækst og mod at oprette flere og bedre arbejdspladser.Politikken for udvikling af landdistrikterne skal hjælpe landdistrikterne med at opfylde disse målsætninger i perioden 2007-2013.
In this respect, it is fully in line with the Declaration on the Guiding Principles for Sustainable Development [5] and the renewed Lisbon Action Programme which seeks to target resources at making Europe a more attractive place in which to invest and work, promoting knowledge and innovation for growth and creating more and better jobs.Rural development policy must help rural areas meet these objectives in the period 2007 to 2013.
Det kræver en mere strategisk tilgang til konkurrenceevne, jobskabelse og innovation i landdistrikterne og bedre styring med hensyn til gennemførelse af programmer.
This requires a more strategic approach to competitiveness, job creation and innovation in rural areas and improved governance in the delivery of programmes.
Der skal lægges større vægt på fremsynede investeringer i mennesker, viden og kapital i landbrugs- og skovbrugssektoren, på nye former for levering af win-win-miljøydelser og på skabelse af flere og bedre arbejdspladser gennem diversificering, ikke mindst for kvinder og unge mennesker.
There must be an increased focus on forward-looking investments in people, know-how and capital in the farm and forestry sectors, on new ways of delivering win-win environmental services and on creating more and better jobs through diversification, particularly for women and young people.
Ved at hjælpe EU’s landdistrikter med at udnytte deres potentiale som attraktive investerings-, arbejds- og bopælssteder kan politikken for udvikling af landdistrikterne spille en rolle for bæredygtig udvikling af hele det europæiske territorium.
By helping the EU’s rural areas to fulfil their potential as attractive places in which to invest, work and live, rural development policy can play its part in the sustainable development of Europe’s territory.
FASTSÆTTELSE AF FÆLLESSKABETS PRIORITETER FOR UDVIKLINGEN AF LANDDISTRIKTERNE I PROGRAMMERINGSPERIODEN 2007-2013
SETTING THE COMMUNITY’S PRIORITIES FOR THE RURAL DEVELOPMENT PROGRAMMING PERIOD 2007 TO 2013
Inden for rammerne af de mål, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 1698/2005 fastsætter nedenstående strategiske retningslinjer Fællesskabets prioriteter i overensstemmelse med artikel 9 i nævnte forordning.
Within the framework of the objectives established in Regulation (EC) No 1698/2005, the strategic guidelines set out below identify priorities for the Community in accordance with Article 9 thereof.
Retningslinjerne tager sigte på at integrere overordnede politiske prioriteter som angivet i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Lissabon og Göteborg.
The guidelines aim at the integration of major policy priorities as spelt out in the conclusions of the Lisbon and Göteborg European Councils.
For hvert sæt prioriteter opstilles en række illustrerende nøgleaktioner.
For each set of priorities, illustrative key actions are presented.
Medlemsstaterne skal på grundlag af disse strategiske retningslinjer udforme en national strategi som referenceramme for udarbejdelsen af programmer for udvikling af landdistrikterne.
On the basis of these strategic guidelines, each Member State will prepare its national strategy plan as the reference framework for the preparation of rural development programmes.
De midler, der afsættes til Fællesskabets prioriteter for udvikling af landdistrikterne (inden for de fastsatte mindstegrænser for finansiering af de enkelte akser), afhænger af de særlige forhold, der gør sig gældende for de enkelte programområder, og af disse områders styrke, svagheder og muligheder.
The resources devoted to the Community rural development priorities (within the regulatory minimum funding limits for each axis) will depend on the specific situation, strengths, weaknesses and opportunities of each programme area.
Hver enkelt fællesskabsprioritet og dens bidrag til Lissabon- og Göteborg-målene skal afspejle sig på medlemsstatsplan i den nationale strategi og de nationale programmer for udvikling af landdistrikterne.
Each of the Community priorities, and their contribution to the Lisbon and Göteborg objectives, will need to be reflected at Member State level in the national strategy plan and the rural development programmes.
I mange tilfælde vil der være nationale eller regionale prioriteter for specifikke problemer i forbindelse med fødevarekæden eller med de miljømæssige, klimamæssige og geografiske forhold, der gør sig gældende for landbrug og skovbrug.
In many cases, there will be national or regional priorities for specific problems related to the agrifood chain or the environmental, climatic and geographical situation of agriculture and forestry.
Landdistrikterne kan være konfronteret med andre særlige problemer som f.eks. presset på bynære områder, arbejdsløshed, afsondrethed eller lav befolkningstæthed.
Rural areas may have to deal with other specific issues such as peri-urban pressure, unemployment, remoteness or low population density.
Fællesskabets strategiske retningslinje
Community strategic guideline
Der ligger i Europas landbrugs-, skovbrugs- og fødevaresektor et stort potentiale med hensyn til yderligere udvikling af højkvalitetsprodukter med værditilvækst, som opfylder de europæiske forbrugeres og verdensmarkedets voksende, mangeartede efterspørgsel.
Europe’s agricultural, forestry and food-processing sectors have great potential to further develop high-quality and value-added products that meet the diverse and growing demand of Europe’s consumers and world markets.
De midler, der afsættes til akse 1, skal medvirke til at gøre Europas fødevaresektor stærk og dynamisk ved at fokusere på prioriteterne vedrørende overførsel af viden, modernisering, innovation og kvalitet i fødevarekæden og på sektorer, hvor investering i fysiske og menneskelige ressourcer skal prioriteres.
The resources devoted to axis 1 should contribute to a strong and dynamic European agrifood sector by focusing on the priorities of knowledge transfer, modernisation, innovation and quality in the food chain, and on priority sectors for investment in physical and human capital.
For at disse prioriteter kan føres ud i livet, opfordres medlemsstaterne til at koncentrere støtten om centrale aktioner.
In order to meet these priorities, Member States are encouraged to focus support on key actions.
Sådanne centrale aktioner kunne omfatte:
Such key actions could include:
strukturomlægning og modernisering i landbrugssektoren, som fortsat spiller en vigtig rolle i udviklingen i mange landdistrikter, navnlig i de nye medlemsstater.
restructuring and modernisation of the agriculture sector, which continue to play an important role in the development of many rural areas, particularly in the new Member States.
En vellykket tilpasning af landbruget kan være nøglen til forbedring af konkurrenceevnen og den miljømæssige bæredygtighed i landbrugssektoren og til fremme af beskæftigelse og vækst på beslægtede områder af økonomien.
Successful agricultural adjustment can be the key to improving the competitiveness and environmental sustainability of the agricultural sector and boosting jobs and growth in related areas of the economy.
Dette indebærer også, at man i højere grad foregriber ændringer inden for landbrugssektoren i forbindelse med strukturomlægning og modernisering og udvikler en proaktiv holdning til uddannelse og omskoling af landbrugere, navnlig med hensyn til tværgående kvalifikationer
This includes promoting the anticipation of change within the agricultural sector in the context of restructuring and modernisation and developing a proactive approach to training and retraining farmers, particularly as regards transferable skills;
Anvendelse af rådgivningstjenester og støtte med henblik på opfyldelse af Fællesskabets standarder vil medvirke til denne integrationsproces.
The use of advisory services and support to meet Community standards will contribute to this integration process.
En markedsorienteret landbrugssektor vil bidrage yderligere til at befæste den europæiske fødevaresektors stilling som en vigtig arbejdsgiver og kilde til økonomisk vækst
A market-oriented agricultural sector will help further consolidate the position of Europe’s agrifood sector as a major employer and source of economic growth;
fremme af innovation og adgang til forskning og udvikling (FoU).
facilitating innovation and access to research and development (R & D).
Innovation bliver stadig vigtigere i Europas landbrugs-, fødevare- og skovbrugssektor.
Innovation is increasingly important for Europe’s farming, agrifood and forestry sectors.
Selv om Europas store fødevarevirksomheder ofte er på forkant med nye tendenser, vil indførelse af nye produkter og processer i høj grad kunne bidrage til at forbedre små forarbejdningsvirksomheders og landbrugsbedrifters resultater.
While Europe’s large agrifood companies are often at the cutting edge of new trends, the introduction of new products and processes could significantly contribute to the performance of smaller processors and farm businesses.
Navnlig vil nye former for samarbejde kunne fremme adgangen til FoU, innovation og aktioner, der iværksættes under syvende rammeprogram [6]
In particular, new forms of cooperation could facilitate access to R & D, innovation and actions undertaken under the Seventh Framework Programme [6];
tilskyndelse til indførelse og udbredelse af informations- og kommunikationsteknologi (ikt).
encouraging the take-up and diffusion of information and communications technologies (ICT).
Det har vist sig, at fødevaresektoren som helhed er bagefter, når det drejer sig om indførelse af ikt.
The agrifood sector as a whole has been identified as lagging behind in the take-up of ICT technologies.
Det gælder især små virksomheder.
This is particularly the case for smaller businesses.
Anvendelse af e-business-applikationer forekommer stadig kun i ringe omfang uden for de store multinationale selskaber og deres største leverandører.
Adoption of e-business applications is still at a low level outside of large multinationals and their larger suppliers.
Fonde for udvikling af landdistrikterne bør supplere fremtidige kommissionsinitiativer som f.eks. i2010, på områder som e-business (navnlig i forbindelse med små og mellemstore virksomheder (SMV'er)), e-færdigheder og e-læring
Rural development funds should complement future Commission initiatives such as i2010 in the fields of e-business (particularly in relation to small and medium-sized enterprises), e-skills and e-learning;
fremme af dynamisk iværksætterånd.
fostering dynamic entrepreneurship.
De seneste reformer har skabt et markedsorienteret klima for det europæiske landbrug.
The recent reforms have created a market-oriented environment for European farming.
Dette giver landbrugsbedrifterne nye muligheder.
This brings new opportunities for farm businesses.
Udnyttelsen af dette økonomiske potentiale afhænger imidlertid af, at der udvikles strategiske og organisatoriske færdigheder.
But the realisation of this economic potential will depend on the development of strategic and organisational skills.
Det vil i den forbindelse kunne spille en vigtig rolle, at unge landbrugere tilskyndes til at gå ind i erhvervet
Encouraging the entry of young farmers into the profession can play an important role in this respect;
udvikling af nye afsætningsmuligheder for landbrugs- og skovbrugsprodukter.
developing new outlets for agricultural and forestry products.
Nye afsætningsmuligheder kan give større værditilvækst, navnlig for kvalitetsprodukter.
New outlets can offer higher value added, in particular for quality products.
Støtte til investering og uddannelse inden for nonfoodproduktion i forbindelse med udvikling af landdistrikterne kan supplere de foranstaltninger, der træffes med afsæt i første søjle, ved at skabe innovative nye afsætningsmuligheder for produktionen eller medvirke til at udvikle vedvarende energimaterialer, biobrændstoffer og forarbejdningskapacitet
Support for investment and training in the field of non-food production under rural development can complement measures taken under the first pillar by creating innovative new outlets for production or helping the development of renewable energy materials, biofuels and processing capacity;
forbedring af landbrugets og skovbrugets miljøresultater.
improving the environmental performance of farms and forestry.
Varig bæredygtighed afhænger af evnen til at fremstille produkter, som forbrugerne vil købe, og samtidig opfylde høje miljøstandarder.
Long-term sustainability will depend on the ability to produce products that consumers wish to buy, while achieving high environmental standards.
Investering i bedre miljøresultater kan også øge produktionens effektivitet og således skabe en win-win-situation
Investing in increased environmental performance can also lead to efficiency gains in production, creating a win-win situation.
For at fremme generationsfornyelsen i landbruget kan det overvejes at kombinere foranstaltningerne under akse 1, så de passer til unge landbrugeres behov.
To enhance generational renewal in agriculture, combinations of measures available under axis 1, tailored to the needs of young farmers, may be considered.